sou · GTB313 · 2006-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet skall vara utformat. förordnade statsrådet f.d. general- konsuln att vara ordförande i kommittén. förordnades som ledamöter statsvetaren , fritidsledaren , f.d. landshövdingen , partisekreteraren , riksdags- ledamoten , redaktören , riks- dagsledamoten och politiska sekreteraren . förordnades som experter departementssekreterarna . Genom beslut entledigades och förordnades kanslirådet att vara expert i kommittén. Hovrättsassessorn anställdes som sekreterare i kommittén . Kommittén har antagit namnet 2004 (Ku 2004:08). Kommittén överlämnar härmed sitt delbetänkande Lördags- distribution av dagstidningar (SOU 2005:13). Direktiven för arbetet.............................................................. Dagstidningarnas ekonomi och distribution ................... Allmänt om dagstidningarnas ekonomi.................................. Drifts- och distributionsstöd....................................... Allmänt om tidningsdistributionen ........................................ 2.2.2 Alternativa lösningar för distribution av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden ............ 2.2.3Förutsättningar att hitta samdistributionslösningar i gles- och landsbygdsområden, m.m............................................. Det särskilda distributionsstödet .................................. 3.2 Regelverket för det särskilda distributionsstödet .................. 3.3 Tillämpningen av det särskilda distributionsstödet ............... 3.3.4 Effekten av det särskilda distributionsstödet 3.3.5 Tidningsbranschens synpunkter på det särskilda 3.3.6 bedömning av det särskilda 3.3.7 Det särskilda distributionsstödet .................... 3.4Kommitténs hearing om det särskilda 3.4.2 Distributionssituationen i gles- och 3.4.3 Synpunkter på konstruktionen av det särskilda 3.4.4 Konsekvenser av det särskilda distributionsstödet..... Överväganden och förslag ............................................ 5.2Ett särskilt distributionsstöd för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden........................ Behovet av ett särskilt distributionsstöd ..................... Ett framtida särskilt distributionsstöd......................... 5.3 Behovet av ytterligare utredningsåtgärder.............................. Beslut om särskilt distributionsstöd ............... Hearing om det särskilda distributionsstödet............. Kommitténs bedömningar och förslag: Ett särskilt distributionsstöd behövs för att distributionen av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden skall kunna bibehållas på nuvarande nivå. Det särskilda distributionsstödet för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden bibehålls tills vidare. Reglerna för det särskilda distributionsstödet bör tills vidare motsvara de nuvarande bestämmelserna som gäller för stödet. Frågan om utformningen av reglerna om det särskilda distribu- tionsstödet bör utredas ytterligare. Kommittén avser att åter- komma till frågan i samband med kommitténs slutredovisning av uppdraget. Kommittén har i delbetänkandet analyserat det särskilda distribu- tionsstödet som kan fördelas till tidningsföretag för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden. Bak- grunden till införandet av stödet var att tidningsföretagens kostnader för lördagsutdelning hade ökat kraftigt under en följd av år, framför allt i gles- och landsbygdsområden. De ökade kostnaderna hade i sin tur fått till följd bl.a. att en del gles- och landsbygdsabonnenter inte längre fick sin dagstidning distribuerad . I syfte att bromsa utvecklingen med minskad spridning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden infördes det särskilda distributionsstödet. Stödet har lämnats . beslutade regeringen att förlänga stödet till att omfatta även . Det skedde genom förordningen (2004:1378) om dels fortsatt giltighet av förordningen (2001:898) om särskilt distributionsstöd, dels ändring i samma förordning. Kommitténs utgångspunkter är att dagstidningarna alltjämt har en särskild och central ställning bland massmedierna och att dagstid- ningarna mer heltäckande än andra massmedier sammantaget kan fylla informationsuppgiften, granskningsuppgiften och forumupp- giften. Likaså anser kommittén att det yttersta målet för stats- makternas agerande gentemot massmedierna måste vara att demokratin stärks och fördjupas, och att de bedömningar som görs avseende behovet av en statlig presspolitik måste grunda sig på den roll massmedierna spelar i den demokratiska processen. Det särskilda distributionsstödet bedöms av kommittén ha haft stor betydelse för att bibehålla spridningen av dagstidningar och därmed också för mångfald och allmän debatt i gles- och lands- bygdsområden. Kommittén har också fäst särskild hänsyn till att personer boende i gles- och landsbygdsområden allmänt sett har tillgång till en lägre servicenivå jämfört med personer boende i tät- orter. Sett ur detta perspektiv har kommittén ansett att dagstid- ningarna fyller en särskilt viktig funktion som informationsbärare i glesbebyggda områden. En allmän utgångspunkt för kommitténs bedömningar och för- slag har varit att det bör skapas förutsättningar för att såväl lokala som riksspridda tidningar skall kunna distribueras i gles- och landsbygdsområden till en rimlig kostnad. Distributionssituationen i gles- och landsbygdsområden Kommittén konstaterar att problemet med höga distributions- kostnader i gles- och landsbygdsområden kvarstår. har kommittén funnit att det inom överblickbar tid inte finns någon enkel lösning för tidningsföretagen att på ett mera genomgripande sätt sänka kostnaderna och bibehålla distributionen av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden på en nivå. Mot bakgrund av kostnadsläget för lördagsdistributionen och det pågående rationaliseringsarbetet inom tidningsföretagen bedömer kommittén att ett stort antal abonnenter i gles- och landsbygdsområden skulle bli utan lördagsutdelning om det särskilda distributionsstödet dras in. Kommittén har därför funnit att det behövs ett fortsatt särskilt distributionsstöd för att trygga den nuvarande distributionen av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden. Utformningen av det särskilda distributionsstödet Kommittén har identifierat ett flertal frågor som skulle kunna aktualisera förslag om ändringar av de nuvarande reglerna om det särskilda distributionsstödet. Det rör här frågor om hur stödet bör beräknas, nivån på stödet, möjligheter för få- och medelfrekventa tidningar att erhålla stöd samt omfattningen av stödet. Kommittén har emellertid i detta skede av sitt arbete inte slutligt bedömt behovet av regeländringar avseende det särskilda distributions- stödet. I stället har kommittén föreslagit att de nuvarande reglerna skall bibehållas tills vidare. Skälet till att kommittén inte slutligt bedömt behovet av regel- ändringar beror på att kommittén vid sidan av det uppdrag som be- handlas i detta delbetänkande även har ett generellt uppdrag att kartlägga och analysera utvecklingen på dagspressmarknaden samt därvid beakta betydelsen av de olika stödformerna på presstöds- området. Enligt kommitténs bedömning bör samtliga stödformer kartläggas och analyseras i ett sammanhang och sättas i relation till utvecklingen på dagspressmarknaden i övrigt sett ur ett helhets- perspektiv. Före det att kommittén skapat sig en sådan helhetsbild är det enligt kommitténs mening inte möjligt att lämna något väl avvägt slutligt förslag om hur det särskilda stödet bör vara utformat. Att kommittén föreslår att det nuvarande regelverket för det särskilda distributionsstödet skall bibehållas tills vidare hänger samman med risken att ett stort antal abonnenter i gles- och lands- bygdsområden skulle bli utan lördagsdistribution om stödet upphör. framgår det av inhämtade uppgifter att det nuvarande särskilda distributionsstödet bidragit till att bibehålla distributionen av dagstidningar i gles- och landsbygds- områden på en i princip nivå. har det funnits möjligheter för dagstidningsföretag att erhålla distributionsstöd för utdelning av sin abonnerade upp- laga. Målet med stödet har varit att främja en bred spridning av dagstidningar genom att stimulera dagstidningsföretagen att införa en organiserad samordnad utbärning av alla abonnerade tidningar som är spridda inom ett område. Syftet med stödet har varit att neutralisera distributionen som konkurrensmedel mellan tidnings- företagen så att medborgarna i större utsträckning skulle kunna företa sitt tidningsval med utgångspunkt från tidningarnas framto- ning och redaktionella innehåll. beslutade regeringen genom förordningen (2001:898) om särskilt distributionsstöd att införa ett särskilt distributions- stöd för utdelning av dagstidningar i gles- och lands- bygdsområden. Bakgrunden var att tidningsföretagens kostnader för lördagsutdelning hade ökat kraftigt under en följd av år, fram- för allt i gles- och landsbygdsområden. De ökade kostnaderna hade i sin tur fått till följd bl.a. att en del gles- och landsbygds- abonnenter inte längre fick sin dagstidning distribuerad . I syfte att bromsa utvecklingen med minskad spridning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden införde regeringen därför det särskilda distributionsstödet. Det särskilda distributionsstödet har lämnats . beslutade regeringen att förlänga stödet till att omfatta även . Det skedde genom förordningen (2004:1378) om dels fortsatt giltighet av förord- ningen (2001:898) om särskilt distributionsstöd, dels ändring i samma förordning. Kommitténs direktiv beslutades vid regeringssammanträde (Dir. 2004:137, se bilaga 1). Den del av kommitténs uppdrag som behandlas i detta delbetänkande är frågor som rör det särskilda distributionsstödet för utdelning av dagstidningar . Kommittén har i samband med ett sammanträde hållit en hearing för att få del av de synpunkter som olika berörda företag och orga- nisationer har i frågor som rör det särskilda distributionsstödet för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygds- områden. Vid hearingen har företrädare för Tidningsutgivarna, , och Väst- svensk varit närvarande. deltog de personer som finns angivna i bilaga 3. Sekretariatet har sammanträffat enskilt med företrädare för samt haft kontakter med utredningen om ny reglering av postverksamhet och behov av statliga insatser för den grundläggande kassaservicen N 2003:09 (dir. 2003:117 och dir. 2004:94). Sekretariatet har även haft kontakter med företrädare inom tidnings- och distributionsbranschen. Kommittén har under arbetet med detta delbetänkande samman- trätt . 2Dagstidningarnas ekonomi och distribution 2.1Allmänt om dagstidningarnas ekonomi skall enligt förordningen (1988:673) med instruktion för bl.a. följa och analysera den ekonomiska utvecklingen för olika tidningsgrupper och övriga väsentliga förändringar inom dagspressen. redovisar sina resultat genom årliga rapporter om dagspressens ekonomi. Den senaste rapporten publicerades och den behandlar dagspressens ekonomi för . Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade från denna rapport. Enligt årsredovisningarna från 114 dagstidningsföretag i uppgick dagstidningsföretagens totala rörelseintäkter till 17,9 mdkr. Det statliga driftsstödet till stödberättigade tidnings- företag inom denna grupp uppgick till 406,6 mnkr. De samman- lagda rörelsekostnaderna inkl. avskrivningar uppgick till cirka 17,5 mdkr. Tidningarnas totala rörelseöverskott uppgick till , det finansiella nettot till och nettoöverskottet till 1 . Bruttoöverskottet utgjorde och nettoöver- skottet utgjorde av rörelseintäkterna. Den största tidningsenheten i utgörs av dagstidnings- delen inom (, , , , och ). Enheten svarade för av dagspres- sens totala intäkter och tidningsenhetens nettoresultat uppgick till . Den näst största tidningsenheten ägs av det norska börsnoterade medieföretaget (och ). Dess andel av dagspressens totala intäkter uppgick till och nettoresultatet uppgick till . Den tredje största enheten var Stampen (), som svarade för av branschens intäkter men som redo- Dagstidningarnas ekonomi och distribution visade en förlust på . Tillsammans svarade de tre tidnings- enheterna för av branschens totala intäkter. Inom landsortspressen svarade de största tidningsenheterna för vardera av branschens totala intäkter. Till de tidningsenheter som vardera svarade för av in- täkterna hörde , (inkl. halva ), och . Mest lönsam var med en nettomarginal på . Till gruppen tidnings- enheter som vardera svarande för av branschens totala intäkter hörde , och . Av dessa var mest lönsam med en nettomarginal på . Av de 60 tidningsföretag som inte erhöll allmänt driftsstöd hade en femtedel av företagen en bruttomarginal som var negativ eller noll. För mer än hälften av företagen låg brutto- marginalen i intervallet 1–. låg i intervallet 11–och ett företag hade en bruttomarginal . Medianvärdet för företagens bruttomarginal var . 13 företag hade en nettomarginal som var negativ eller noll. För 30 företag låg nettomarginalen i intervallet 1–och för 19 företag var nettomarginalen större än . Medianvärdet för nettomarginalen var . För en femtedel av företagen var räntabiliteten noll eller negativ. 24 företag hade en räntabilitet i intervallet 1–. Ungefär lika många företag hade en räntabilitet . Medianvärdet för räntabilite- ten låg på . Medianvärdet för soliditeten bland företagen låg på , ungefär detsamma som för tidningsföretag med allmänt driftsstöd. Såväl stora som små tidningsföretag återfanns bland de företag som redovisat de bästa lönsamhetstalen (brutto- och nettomarginal samt räntabilitet) . En jämförelse mellan de 18 största landsortstidningarna (en upplaga överstigande 30 000 exemplar per dag) visar att åtta företag hade en bruttomarginal som låg över branschens medeltal samt att elva respektive nio av företagen placerade sig över branschgenomsnittet när det gäller netto- marginal och räntabilitet. De stora tidningsföretagen i landsorterna uppvisade generellt sett en bättre lönsamhet än branschen i övrigt avseende brutto- och nettomarginal men inte när det gäller räntabilitet. Dagstidningarnas ekonomi och distribution Det ekonomiska resultatet för dagstidningsföretagen som helhet låg på en normal nivå sett utifrån branschens årliga ekonomiska resultat . För en dryg fjärde- del av företagen hamnade det ekonomiska resultatet över den normala nivån. Ungefär lika många företag hamnade under normal- nivån. En bidragande orsak till branschens förbättrade ekonomiska resultat jämfört med närmast föregående år var en förbättrad annonskonjunktur på lokal nivå. Tidningsföretagens finansrörelse avkastade också mera normala resultat. I gruppen lågfrekventa dagstidningar ingår 39 dagstidnings- företag. Nästan en tredjedel av företagen hade ett negativt resultat på eller mer. Ungefär hälften av företagen redovi- sade ett positivt nettoresultat. Den högsta nettomarginalen i gruppen, , redovisades av tre företag. Bland de medel- och högfrekventa tidningarna återfinns lands- ortstidningar med allmänt driftsstöd och övriga landsortstidningar (landsortstidningar utan allmänt driftsstöd). Till denna grupp hör också storstadstidningar och särskilda nyhetstidningar med allmänt driftsstöd samt övriga storstadstidningar (storstadstidningar utan allmänt driftsstöd). Av de tolv tidningsföretagen i gruppen landsortstidningar med allmänt driftsstöd redovisade sex företag ett positivt nettoresultat, driftsstödet inräknat. Den högsta nettomarginalen redovisades av /Nyheterna, , och de lägsta av , – , följt av Folket, – och Västerbot- tens , – . Enligt kan under- skotten ses som en följd av en pågående strukturförändring på de flesta av konkurrensorterna i landsorten. I gruppen övriga landsortstidningar ingår 55 tidningsföretag. Av dessa redovisade 51 företag en positiv nettomarginal. För 31 företag låg nettomarginalen mellan . Den högsta nettomarginalen redovisade , , följt av och , vilka båda hade en nettomarginal på . Den lägsta netto- marginalen, -, redovisades av (AB, Radio i X-län, , Nyhetsbyrå och ). I gruppen storstadstidningar med allmänt driftsstöd ingår och . Båda dessa tidnings- företag redovisade en positiv nettomarginal. Dagstidningarnas ekonomi och distribution bladet uppgick den till och för till . Gruppen övriga storstadstidningar består av sex tidningsföretag. redovisade en nettomarginal på . och hade båda en nettomarginal på . Övriga tre tidningsföretag hade en nettomarginal på (, , , , och , ). Ett dagstidningsföretags kostnader består av personalkostnader, distributionskostnader, insatsvaror inkl. köpt redaktionsmaterial, papperskostnader, avskrivningar och övriga kostnader (inkl. jämförelseförstörande kostnader). uppgick de totala kostnaderna för storstadsmorgontidningarna till 5 (5 ) och för landsortstidningarna till 8 (7 ). Av dessa kostnader uppgick distributionskostna- derna till 1 (1 ) för storstadsmorgon- tidningarna och till 1 (1 ) för lands- ortstidningarna. Distributionskostnadernas andel av de totala kost- naderna för storstadsmorgontidningarna respektive landsortstid- ningarna utgjorde alltså (19,) och (15,). –2003 har den genomsnittliga distributions- kostnaden per exemplar för den abonnerade upplagan ökat med , från till . har till kommittén inkommit med uppgifter om den genomsnittliga prisutvecklingen –2004 för post- distribution av cirka 170 tidningstitlar. Uppgifterna visar att snitt- priserna för Posten AB:s tidningsdistribution stigit med under dessa år. För distributionen under vardagar har snittpriserna ökat med . Snittprisut- vecklingen framgår av tabell 2.1. Jfr i övrigt uppgifterna i avsnitt 3.1.1 angående prisutvecklingen för postdistribution av dagstid- ningar. SOU 2005:13 Dagstidningarnas ekonomi och distribution Snittprisutveckling för postdistribution av dagstidningar Dagstidningsföretag i kan få driftsstöd för sin verksamhet. Villkoren för driftsstöd skiljer sig åt beroende på utgivningsfre- kvensen av den dagstidning företaget ger ut. För t.ex. en hög- eller medelfrekvent tidning (sex–sju respektive tre–fem nummer ) gäller enligt huvudregeln att den skall ha en abonnerad upp- laga på minst 2 000 exemplar, dess totalupplaga skall i huvudsak vara abonnerad, dess abonnemangspris får inte vara uppenbart lägre än vad som i allmänhet tillämpas av tidningar i motsvarande kategori och dess täckningsgrad (en tidnings genomsnittliga procentuella spridning bland hushållen på utgivningsorten ) får inte överstiga . Bestämmel- serna om driftsstöd finns i presstödsförordningen (1990:524). Tidningsföretag som ger ut dagstidningar i kan också få två olika typer av distributionsstöd för sin tidningsdistribution. Det ena distributionsstödet är ett ordinarie stöd som får lämnas för varje abonnerat exemplar av en dagstidning vars upplaga i huvudsak är betald, som har ett abonnemangspris som inte uppenbart avviker från det pris tidningar har i den kategori som tidningen tillhör och som distribueras av ett distributionsföretag eller av ett beford- ringsföretag i lantbrevbäringsturer eller särskilda tidningsutdel- ningsturer, där minst två tidningsföretag deltar. Bestämmelserna om det ordinarie distributionsstödet återfinns liksom bestämmel- serna om driftsstöd i presstödsförordningen (1990:524). Det andra distributionsstödet är ett särskilt distributionsstöd för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden. Dagstidningarnas ekonomi och distribution redogörelse för det särskilda distributionsstödet återfinns under avsnitt 3. Både drifts- och distributionsstöd betalas ut av . uppgick det utbetalade driftsstödet till 406,6 mnkr, medan det ordinarie och det särskilda distributions- stödet uppgick till 74,5 mnkr respektive 10,6 mnkr. Om det direkta statliga presstödet relateras till branschens totala utgivningskostnader (rörelsekostnader inkl. avskrivningar) för svarade stödet för av dagspressens kostnader (3,för ). I detta sammanhang är det viktigt att under- stryka att stödbeloppen till olika tidningsföretag skiljer sig avsevärt åt. En sammanställning på branschnivå ger därför inte en rätt- visande bild av stödets betydelse för enskilda tidningsföretags ekonomi. Uppdelat på områdestyper kan det schematiskt sägas att dagstid- ningar delas ut i tätorter, tätortsnära landsbygder och glesbygder. Enligt definitioner utgörs glesbygder av områden med mer än 45 minuters bilresa till närmaste tätort med fler än 3 000 invånare samt öar utan fast landförbindelse. Tätortsnära landsbygder är områden som finns inom 5 till 45 minuters bilresa från tätorter med fler än 3 000 invånare. Tätorter är orter som har fler än 3 000 invånare. Till tätorter räknas även områden inom fem minuters bilresa från en tätort. Gränsen 3 000 invånare har valts av med tanke på att en tätort som har minst detta invånarantal ansetts kunna upprätthålla en acceptabel servicenivå. Enligt uppgifter från bodde det 184 005 personer i glesbygdsområden, 1 967 619 personer i tätortsnära landsbygdsområden och 6 824 046 personer i tätorter. Dagspressen i består av riksspridda och lokala morgon- tidningar och kvällstidningar. Dagspressens totalupplaga var enligt Tidningsstatistik 4 054 500 exemplar per dag. Dagstid- ningar distribueras till av befolkningen och av befolkningen i åldergruppen läser en dagstidning en genomsnittlig dag. Den totala volymen av abonnerade dagstidningar uppgick till 933 miljoner exemplar. Dagstidningsdistributionen i omfattar totalt omkring 50 000 körda mil . Dagstidningarnas ekonomi och distribution Av den totala abonnerade dagstidningsupplagan delas ut med tidningsbud . Resterade del av upplagan delas ut med den ordinarie posten genom Posten under för- eller eftermiddagen. Den totala budutdelade upplagan uppgår till cirka 880 miljoner exemplar . Cirka 14 000 tidningsbud arbetar med att distribuera den budutdelade upplagan och av den bud- utdelade upplagan distribueras till abonnenterna före kl. 6 . Marknaden för den budutdelade dagstidningsupplagan var uppdelad på fem aktörer. Den största aktören var Tidnings- tjänst AB, ett helägt dotterbolag till . De övriga fyra distributionsbolagen var Tidningsbärarna KB, Västsvensk Tid- ningsdistribution KB, Pressens Morgontjänst KB och Distribu- tionscentralen i . Av det totala beloppet ordinarie distributionsstöd på cirka för fördelades av , av Pressens Morgon- tjänst KB, av Tidningsbärarna KB, av Västsvensk Tidningsdistribution KB och av Distribu- tionscentralen i . anlitade de fem distri- butionsbolagen vid sidan av sin egen distributionsverksamhet i sin tur totalt cirka 20 underentreprenörer för utdelning av dagstid- ningar i olika regioner. Enligt uppgifter från har och planer på att bilda ett regionalt utbärningsföretag i egen regi. Företaget beräknas successivt komma i drift . bärs ut av på den ordinarie brevbärarundan. Distributionssättet är ett komplement till distri- bution via bud, framförallt i geografiska områden där kostnaden för att dela ut tidningar med bud skulle bli alltför hög eller där över- spridda tidningar inte hinner delas ut genom den lokala samdistri- butionen. , som regeringen beslutade att införa det särskilda distributionsstödet, delades av den postdistri- buerade upplagan ut av lantbrevbärare och av stadsbrev- bärare. Resterande delades ut i postboxanläggningar på postkontor. distribuerade lantbrevbärare tidningar till cirka 115 000 abonnenter, vilket motsvarar av det totala antalet hushåll som omfattas av lantbrevbärarlinjerna. Dagstidningarnas ekonomi och distribution Närmare hälften av de postutdelade tidningarna delas ut av lantbrevbärare. För resterande del av upplagan har via upphandlat distributionstjänster av olika distributionsbolag. Den totala upplagan postutdelade tidningar uppgick till 53 miljoner exemplar . uppgick den till drygt 2,7 miljoner exemplar. Volymen postutdelade tidningar har mer än halverats jämfört med .