sou · GTB338 · 2006-01-01 00:00:00 — Den föreslagna bestämmelsen, som reglerar överklagande av rättens beslut, överensstämmer med lydelsen i 6 § andra stycket lagen om hemlig kameraövervakning. Beslut om hemlig dataavläsning får överklagas på samma sätt som gäller för övriga tvångsmedel enligt 25-28 kap. RB. Det innebär att rättens beslut om tillstånd överkla- gas särskilt (49 kap. 5 § 6 RB). Om rätten under förundersökning- en avslår en begäran om tillstånd anses beslutet vara slutligt och kan då överklagas enligt 49 kap. 3 § första stycket RB. Ett beslut om tillstånd till hemlig dataavläsning kan, som framgått, i likhet med vad som gäller vid t.ex. hemlig teleavlyssning enligt 27 kap. 18 § RB, förenas med föreskrifter av inskränkande slag, t.ex. rörande informationen och informationssystemet. Även sådana inskrän- kande föreskrifter kan överklagas. På samma sätt kan det offentliga ombudet överklaga ett tillståndsbeslut på den grunden att det inte är förenat med erforderliga föreskrifter i syfte att förhindra onö- digt intrång i enskildas integritet. I praktiken är det endast åklaga- ren och det offentliga ombudet som kan överklaga rättens beslut i frågor om hemlig dataavläsning. Har den misstänkte fått kännedom om beslutet och överklagar detta, kan det, på samma sätt som vid andra hemliga tvångsmedel, ifrågasättas om förutsättningar för hemlig dataavläsning är uppfyllda. 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål Tillstånd till avlyssning eller övervakning enligt 27 kap. 18 respektive 19 § får meddelas, även om brottet inte omfattas av de angivna bestämmelserna. Tillstånd till hemlig kameraövervakning får meddelas enligt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervak- ning, även om brottet inte omfattas av 2 § i den lagen. Tillstånd till hemlig dataavläsning får meddelas enligt lagen (0000:00) om hemlig dataavläsning, även om brottet inte omfattas av 3 § i den lagen. Kan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd till avlyssning, övervakning, hemlig kameraövervakning eller hemlig dataavläsning skulle medföra sådan fördröjning eller annan olägenhet, som är av väsentlig betydelse för utredningen, får tillstånd till åtgärden ges av åklagaren. Vid de brott som omfattas av tvångsmedelslag kan till- stånd ges till hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning även om brottet inte är av så allvar- ligt slag att tvångsmedlen normalt får användas. Dessutom kan åklagaren fatta interimistiska beslut om tillstånd. Som en följd av att vi i avsnitt 3.6 kom fram till att begreppen hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning skulle mönstras ut ur , har den aktuella paragrafen ändrats så att de begreppen har ersatts av avlyssning respektive övervakning. Dessutom har bestämmelsen kompletterats med det föreslagna tvångsmedlet hemlig dataavläs- ning. Den frågan har behandlats i avsnitt 9.4.13. 11.5Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 5 kap. 1 § Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till 1.förundersökning i brottmål, 2.angelägenhet, som avser användning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhet för att förebygga brott, 3.verksamhet som rör utredning i frågor om näringsförbud eller förbud att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde, 4.åklagarmyndighets, polismyndighets, , eller verksamhet i övrigt för att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott, 5.Finansinspektionens verksamhet som rör övervakning enligt in- siderstrafflagen (2000:1086), eller 6.prövning av frågor enligt 6 kap. 19 § lagen (2003:389) om elek- tronisk kommunikation, om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs. För uppgift som hänför sig till sådan underrättelseverksamhet som avses i 3 § polisdatalagen (1998:622) eller som i annat fall hänför sig till Säkerhetspolisens verksamhet för att förebygga eller avslöja brott mot rikets säkerhet eller förebygga terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott gäller sekretess, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att syftet med beslutade eller förut- sedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas. Detsamma gäller uppgift som hänför sig till sådan underrättelseverk- samhet som avses i 2 § lagen (1999:90) om behandling av personupp- gifter vid medverkan i brottsutredningar samt sådan underrättelseverksamhet som avses i 2 § lagen (2001:85) om behand- ling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Sekretess enligt första och andra styckena gäller i annan verksamhet hos myndighet för att biträda åklagarmyndighet, polismyndighet, Skat- teverket, eller med att förebygga, uppda- ga, utreda eller beivra brott samt hos tillsynsmyndighet i konkurs och inom exekutionsväsendet för uppgift som angår misstanke om brott. Utan hinder av sekretessen enligt andra stycket kan enskild få upp- gift om huruvida han eller hon förekommer i Säkerhetspolisens register med anledning av den verksamhet som bedrevs med stöd av 1.personalkontrollkungörelsen (1969:446) och de tilläggsföreskrif- ter som utfärdats med stöd av den, 2.förordningen med vissa bestämmelser om verksamheten vid , eller 3.motsvarande äldre bestämmelser. Sekretess gäller inte för uppgift som hänför sig till sådan verksamhet hos som avses i andra stycket om uppgiften har införts ien allmän handling . I fråga om annan uppgift i allmän handling som hänför sig till sådan verksamhet som avses i andra styck- et gäller sekretessen i högst . I fråga om uppgift i allmän hand- ling i övrigt gäller sekretessen i högst . Sekretess med hänsyn främst till intresset att förebygga och beivra brott regleras i 5 kap. sekretesslagen. I 5 kap. 1 § den lagen finns regler till skydd för det allmännas brottsförebyggande och brotts- beivrande verksamhet. Uppgifter som hänför sig till den verksam- heten kan också skyddas genom bestämmelserna i 2 kap. sekre- tesslagen om sekretess med hänsyn till bl.a. rikets säkerhet. I den nu aktuella paragrafens första stycke har den sjätte punkten lagts till. Frågan behandlas i avsnitt 6.6.7. Sekretess gäller därmed för uppgift som hänför sig till prövning av frågor enligt 6 kap. 19 § LEK, om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs. I den nämnda bestämmelsen tas frågor om anpass- ningsskyldigheten för operatörer upp. Enligt förslaget till ändring av 36 § förordningen om elektronisk kommunikation skall Rikspo- lisstyrelsen ha möjlighet att meddela undantag från skyldigheten och de förelägganden som behövs för att skyldigheten skall efterle- vas. I sådana ärenden hos kan det förekomma uppgifter som avslöjar t.ex. begränsningar i möjligheterna att verk- ställa beslut enligt 27 kap. RB om avlyssning och övervakning. Om sådana uppgifter blir offentliga kan det få allvarliga konsekvenser för de brottsbekämpande myndigheternas arbete, eftersom det kan resultera i att kriminella personer väljer operatörer och kommuni- kationsformer där tvångsmedlen inte kan verkställas. Bestämmel- sen i 5 kap. 1 § sekretesslagen kommer att gälla även hos förvalt- ningsdomstolarna efter exempelvis ett överklagande av Rikspolis- styrelsens beslut. Enligt 12 kap. 4 § sekretesslagen kan domstolen förordna att sekretessen skall bestå även om uppgifterna har tagits in i domstolens beslut. 9 kap. 8 § Sekretess gäller hos tillståndsmyndigheten på postområdet och hos myndighet som bedriver postverksamhet för uppgift som angår särskild postförsändelse. Om sekretess inte följer av annan bestämmelse, får dock sådan uppgift lämnas till den som är försändelsens avsändare eller mottagare. Sekretess gäller hos myndighet som tillhandahåller ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst för innehållet i ett elektroniskt meddelande eller annan uppgift som angår ett särskilt elektroniskt meddelande. Om sekretess inte följer av någon annan bestämmelse, får dock sådan uppgift lämnas till den som har tagit del i utväxlingen av ett elektroniskt meddelande eller som på nå- got annat sätt har sänt eller tagit emot ett sådant meddelande. Det- samma gäller, beträffande något annat än innehållet i meddelandet, innehavaren av ett abonnemang som använts för ett elektroniskt med- delande. Sekretess gäller hos myndighet som handhar allmän samfärdsel för uppgift som angår enskilds förbindelse med samfärdselverksamheten och som inte avses i första eller andra stycket, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Sekretess gäller för uppgift vid särskild sambandstjänst inom total- försvaret, om uppgiften avser elektroniskt meddelande som utomstå- ende utväxlar på elektroniskt kommunikationsnät. Sekretess gäller i ärenden som avser TV-avgifter för uppgift om en- skilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen enligt tredje och femte styckena i högst . I 9 kap. sekretesslagen finns regler om sekretess med hänsyn till skyddet för enskilds förhållanden av såväl personlig som ekono- misk natur. Den aktuella bestämmelsens andra stycke stadgar sekretess hos myndighet som driver televerksamhet för uppgift som angår särskilt telefonsamtal eller annat telemeddelande. Om sekretess inte följer av annan bestämmelse, får dock enligt paragra- fen sådan uppgift lämnas till den som tagit del i telefonsamtalet el- ler annars är telemeddelandets avsändare eller mottagare eller som annars innehar apparat som har använts för telemeddelandet. Vi har i avsnitt 3 kommit fram till att flera av de begrepp som finns i den aktuella bestämmelsen skall mönstras ut ur rättegångs- balken. Det gäller t.ex. begreppen telefonsamtal och telemeddelan- de. Även begreppet televerksamhet är förlegat sedan telelagen upp- hävdes. Paragrafens andra och fjärde stycke har ändrats för att nå överensstämmelse i det avseendet med reglerna om tystnadsplikt i 6 kap. 20 § LEK. 14 kap. 2 § Sekretess hindrar inte att uppgift i annat fall än som avses i 1 § lämnas till myndighet, om uppgiften behövs där för 1. förundersökning, rättegång, ärende om disciplinansvar eller skil- jande från anställning eller annat jämförbart rättsligt förfarande vid myndigheten mot någon rörande hans deltagande i verksamheten vid den myndighet där uppgiften förekommer, 2.omprövning av beslut eller åtgärd av den myndighet där uppgif- ten förekommer, eller 3.tillsyn över eller revision hos den myndighet där uppgiften före- kommer. Sekretess hindrar inte att uppgift lämnas i muntligt eller skriftligt yttrande av sakkunnig till domstol eller myndighet som bedriver för- undersökning i brottmål. Sekretess hindrar inte att uppgift om enskilds adress, telefonnummer och arbetsplats eller uppgift i form av fotografisk bild av enskild läm- nas till en myndighet, om uppgiften behövs där för delgivning enligt delgivningslagen (1970:428). Uppgift hos myndighet som tillhanda- håller ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kom- munikationstjänst om enskilds telefonnummer får dock, om den en- skilde hos myndigheten begärt att abonnemanget skall hållas hemligt och uppgiften omfattas av sekretess enligt 9 kap. 8 § tredje stycket, lämnas ut endast om den myndighet som begär uppgiften finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl. Sekretess hindrar inte att uppgift som angår misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda annan påföljd än böter. Detta gäller dock inte uppgift som omfattas av sekretess enligt 9 kap. 8 § andra stycket. För uppgift som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 1-6 och 34 §§, 8 kap. 8 § första stycket, 9 eller 15 § eller 9 kap. 4 eller 7 §, 8 § första stycket eller 9 § gäller vad som föreskrivs i fjärde stycket endast såvitt angår misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Dock hindrar sekretess enligt 7 kap. 1, 4 eller 34 § inte att uppgift som angår misstanke om brott enligt 3, 4 eller 6 kap. mot någon som inte har fyllt lämnas till åkla- garmyndighet eller polismyndighet. Inte heller hindrar sekretess enligt 7 kap. 1 eller 4 § att uppgift som gäller misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse och som avser överföring eller försök till överföring av sådan allmänfarlig sjukdom som avses i 1 kap. 3 § smittskyddslagen (2004:168) lämnas till åkla- garmyndighet eller polismyndighet. Sekretess enligt 7 kap. 1 § och 4 § första och tredje styckena hindrar inte att uppgift om enskild, som inte fyllt eller som fortgående missbrukar alkohol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel, eller när- stående till denne lämnas från myndighet inom hälso- och sjukvården och till annan sådan myndighet, om det behövs för att den enskilde skall få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Detsamma gäller i fråga om lämnande av uppgift om gravid kvinna eller närstående till henne, om det behövs för en nödvändig insats till skydd för det väntade barnet. I 14 kap. sekretesslagen finns bestämmelser om begränsningar i sekretessen och om förbehåll. I den nu aktuella paragrafen finns sekretessbrytande regler. Paragrafens fjärde stycke anger att sekre- tess inte hindrar att uppgift som angår misstanke om brott lämnas till bl.a. åklagarmyndighet eller polismyndighet om fängelse är fö- reskrivet för brottet och detta kan antas föranleda annan påföljd än böter. Enligt paragrafens femte stycke gäller vissa undantag från det- ta, på så sätt att för uppgifter som omfattas av vissa angivna sekre- tessbestämmelser gäller att misstanken skall röra brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . har det gällt bl.a. uppgifter som omfattas av sekretess enligt exempelvis 9 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen, alltså uppgifter som angår särskilt telefonsamtal eller annat telemeddelande (jfr 6 kap. 20 och 22 §§ LEK). Vi har i avsnitt 4.2 kommit fram till att de brottsutredande myndigheternas tillgång till uppgifter som angår vad som i 9 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen anges som särskilt telemeddelande uteslutande bör regleras i . I den nu aktuella para- grafen har ett tillägg gjorts i fjärde stycket som innebär att det inte är tillåtet att lämna uppgifter som omfattas av sekretess enligt 9 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen till bl.a. åklagarmyndighet el- ler polismyndighet. Hänvisningen i femte stycket till 9 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen har utgått. Dessutom har en språklig juster- ing skett i paragrafens tredje stycke vad gäller begreppet televerk- samhet för att nå överensstämmelse med uttryckssättet i 9 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen och 6 kap. 20 § LEK. 16 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vis- sa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1- 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihets- grundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § avser uppgift om kvar- hållande av försändelse på be- övervakning enligt 27 kap. 18 respektive 19 § , hemlig dataavläsning på grund av beslut av domstol, undersök- 5 kap. 7 § avser uppgift om kvar- hållande av försändelse på be- övervakning enligt 27 kap. 18 respektive 19 § , hemlig dataavläsning på grund av beslut av domstol eller åklagare 6 kap. 20 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation 6 kap. 21 § lagen (2003:389) avser uppgift om kvar- fordringsföretag eller om avlyss- kap. 18 respektive 19 § rätte- gångsbalken på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller åklagare I paragrafen anges i vilka fall tystnadsplikt har företräde framför meddelarfriheten. I avsnitt 3.6 kom vi fram till att begreppen hem- lig teleavlyssning och hemlig teleövervakning skulle mönstras ut ur . Som en följd av detta har de begreppen ersatts i den nu aktuella bestämmelsen av avlyssning och övervakning. Dessutom har paragrafen kompletterats med beslut om hemlig da- taavläsning såvitt avser 5 kap. 1 och 7 §§ sekretesslagen. 11.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Kan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd till avlyssning eller övervakning enligt 27 kap. 18 respektive 19 § , kvar- hållande av försändelse enligt 27 kap. 9 § , hemlig kameraövervakning enligt lagen (1995:1506) om hemlig kameraöver- vakning eller hemlig dataavläsning enligt lagen (0000:00) om hemlig dataavläsning skulle medföra sådan fördröjning eller annan olägenhet som är av väsentlig betydelse för utredningen, får åtgärden beslutas av åklagaren. I fråga om kvarhållande av försändelse enligt 27 kap. 9 § får åtgärden även beslutas av undersökningsledaren. Anmälan som avses i tredje stycket i nämnda paragraf skall göras hos den som har fattat beslutet. Denne skall pröva beslagsfrågan. Om undersökningsledaren eller åklagaren har meddelat ett beslut med stöd av första stycket, skall det genast anmälas hos rätten. Anmä- lan skall vara skriftlig och innehålla skälen för beslutet. Rätten skall pröva ärendet snabbt. Anser rätten att beslutet inte bör bestå, skall det upphävas. Bestämmelsen i 28 § lagen om förfarandet hos kommunerna, för- valtningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. om åklagares behörighet att fatta interimistiskt beslut om bl.a. hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning får tillämpas framför allt om riket är i krig. Som en följd av att vi i avsnitt 3.6 kom fram till att begreppen hemlig teleavlyssning och hemlig tele- övervakning skulle mönstras ut ur , har den aktu- ella paragrafens första stycke ändrats så att de begreppen har ersatts av avlyssning respektive övervakning. Dessutom har bestämmelsen kompletterats med det föreslagna tvångsmedlet hemlig dataavläs- ning. Den frågan har behandlats i avsnitt 9.4.13. 11.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll För ett sådant ändamål som avses i 19 § första stycket kan rätten, om det finns synnerliga skäl, meddela eller en polis- myndighet tillstånd till avlyssning eller, om det är tillräckligt, över- vakning enligt 27 kap. 18 respektive 19 § eller hemlig dataavläsning enligt lagen (0000:00) om hemlig dataavläsning.. Rätten kan för ett sådant ändamål som avses i 19 § första stycket, om det finns synnerliga skäl, även meddela eller en polismyndighet tillstånd att närmare undersöka, öppna eller granska post- eller telegrafförsändelser, brev, andra slutna handlingar eller pa- ket som har ställts till utlänningen eller som avsänts från honom och som påträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesikt- ning eller som finns hos ett befordringsföretag. I det tillstånd som avses i andra stycket kan rätten förordna att en försändelse som avses i tillståndet och som ankommer till ett beford- ringsföretag, skall hållas kvar till dess den närmare undersökts, öpp- nats eller granskats. Förordnandet skall innehålla underrättelse om att meddelande om åtgärden inte får lämnas till avsändaren, mottagaren eller någon annan, utan tillstånd av den som har begärt åtgärden. Det tillstånd som avses i 20 § skall meddelas att gälla för som inte överstiger en månad. Frågan om tillstånd prövas av på yrkande av eller en polismyndighet. Rättens beslut om tillstånd gäller . I fråga om förfarandet tillämpas i övrigt 27 kap. respektive lagen (0000:00) om hemlig dataavläsning på motsvarande sätt. Om det vid avlyssning eller övervakning enligt 27 kap. 18 respektive 19 § eller hemlig dataavläsning enligt lagen (0000:00) om hemlig dataavläsning har kommit fram uppgifter om ett brott som inte är av betydelse för det ändamål som har föranlett av- lyssningen, övervakningen eller avläsningen, får uppgifterna användas för att utreda brottet. Förundersökning eller motsvarande utredning om brottet får dock inledas på grund av dessa uppgifter endast om 1.det är föreskrivet fängelse eller däröver för brottet och det kan antas att brottet inte föranleder endast böter, eller 2.det finns särskilda skäl. Om det har kommit fram uppgifter om förestående brott, får uppgif- terna användas för att förhindra brott. En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid avlyssning enligt 27 kap. 18 § eller hemlig dataavläsning enligt lagen (0000:00) om hemlig dataavläsning skall granskas möjligt. Granskningen får utföras endast av rätten, , en po- lismyndighet eller en åklagare. Om upptagningen eller uppteckningen innehåller något som inte är av betydelse för det ändamål som har föranlett avlyssningen eller av- läsningen, skall den i denna del förstöras efter granskning- en. I fråga om brott eller förestående brott som inte är av betydelse för det ändamål som har föranlett avlyssningen eller avläsningen skall dock 27 kap. 24 § andra och tredje styckena respekti- ve 9 § andra och tredje styckena lagen (0000:00) om hemlig dataav- läsning tillämpas. En försändelse eller någon annan handling som omfattas av till- stånd enligt 20 § får inte närmare undersökas, öppnas eller granskas av någon annan än rätten, , en polismyndighet eller en åklagare. En sådan handling skall undersökas möjligt. När undersökningen har slutförts, skall en försändelse som finns hos ett befordringsföretag tillställas den till vilken försändelsen är ställd och en annan handling återlämnas till den hos vilken handlingen påträf- fats, om den inte tas i beslag. Med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll får en utlänning underkastas vissa tvångsmedel, om det är av betydelse för att utrö- na om utlänningen eller en organisation eller grupp som han tillhör eller verkar för planlägger eller förbereder terroristbrott. För ett sådant ändamål får tillstånd i vissa fall ges till bl.a. hemlig teleav- lyssning och hemlig teleövervakning. Som en följd av att vi i avsnitt 3.6 kom fram till att begreppen hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning skulle mönstras ut ur , har be- stämmelserna i 20, 21 a och 22 §§ den aktuella lagen ändrats på det sättet att de begreppen har ersatts av avlyssning respektive över- Dessutom har bestämmelserna i 20-22 §§ kompletterats med det föreslagna tvångsmedlet hemlig dataavläsning. Den frågan har behandlats i avsnitt 9.4.13. 2004/05:143 behandlar re- geringen frågan om överskottsinformation vid användning av hem- liga tvångsmedel. Utformningen av 21 a och 22 §§ utgår från för- slaget i den propositionen. 11.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål 1 kap. 2 § Rättslig hjälp enligt denna lag omfattar följande åtgärder: 1.förhör i samband med förundersökning i brottmål, 2.bevisupptagning vid domstol, 4.förhör genom videokonferens, 5.kvarstad, beslag samt husrannsakan och andra åtgärder som avses 6.avlyssning och övervakning enligt 27 kap. 18 respektive 19 § rät- tegångsbalken, 7.tekniskt bistånd med avlyssning och övervakning enligt 27 kap. 18 respektive 19 § , 8.tillstånd till gränsöverskridande avlyssning och övervakning en- ligt 27 kap. 18 respektive 19 § , 9.hemlig kameraövervakning och hemlig dataavläsning, 10.överförande av frihetsberövade för förhör m.m., och 11.rättsmedicinsk undersökning av en avliden person. Lagen hindrar inte att hjälp lämnas med annan åtgärd än sådan som anges i första stycket om det kan ske utan tvångsmedel eller annan tvångsåtgärd.