sou · GTB3116 · 2006-01-01 00:00:00 — Guhkes áiggi lea stáhta addán daiddá olbmuide rievtti bivdit ja guolástit. jovkui lea bivdu ja guolásteapmi oalle deaŧálaš, olu gerddiid dat nai mearrida sin eallima árvvu ja sin váljema gosa orrot. Dása lassin leat gussiid sávaladagat beassat bivdit ja guolástit duoddariin. Dát máhttá buktit njulggo sisboađuid dahje eará láhkái ja buoridit servvodaga fáladagaid báikkálaš orruide, sihke sámi čearuid mielahttuide, eananeaiggádiidda ja eará guovllu orruide. Boađus dás lea ahte lea dárbbašlaš ahte guovllu orruide, geat eai leat sámi čearu mielahttut eaige eananeaiggádat besset oasálastit ja máŋgga láhkái váikkuhit ovdaneami. Mon evttohan ahte visot eatnamat ja čázit birra-jagi- eatnamiin, main bivdo- ja guolástanriekti lea juhkojuvvon, hálddašuvojit oktasašbargoservviin oktasašbargoguovlluid bokte. Mielahttut searvvis galget lea sámi čearuid mielahttut ja eananeaiggádat. Leat nana ákkat dasa ahte sihke bivdu ja guolásteapmi galggašii hálddašuvvot oktasaččat. Evttohan goitge ahte rievdádusat dahkkojit lávkkiid mielde, ahte dat álgá bivdduin ja dasa lassin láktášuvvá guolasteapmi. Oasálaččat eatnamiin davábealde gilvinráji lappmarkeriin šaddet stáhta, sámi čearu mielahttut ja priváhta eananeaiggádat. Lulábealde gilvinráji, vuovdesámiid birra-jagi-eatnamiin šaddet oasálaččat stáhtas oamastuvvon , eará privahta eananeaiggádat ja sámi čearu mielahttut. Boazoguohtunváriin dat šattale stáhta ja sámi čearu mielahttut. Álgojurdda lea ahte máŋggaid čearuid láidumat ráhkadit ovtta oktasašbargoguovllu. Vuogas oktasašbargoguovllus máhttet leat logenár čearu. Dákkar oktasašbargoservviid vuođđudeapmi buktá mielddis ahte stuorra oassi mearridanrievttis sirdojuvvo eret leanastivrrain. Bargojuohkin galgá govahallat ahte hálddašeapmi lea báikkálaš. Searvvit galget fuolahit mearrideamiid mat báikkálaš bivdui ja guolqsteapmái. Vel boahtte áiggis lea leanastivrras deaŧálaš ovddasvástádus go sii galget geahččat bearrái ahte searvvit bohtet áigái ja das maŋŋil sii galget vákšut ja doarjut daid. Oktasašbargoservviid evttohusaid mielde sii maid galget nannet fuođđu- ja guolledikšunplánaid oktasašbargoguovlluide. Leanastivra galgá maid čuovvut haddedási ovdaneami bivdu- ja guolástanrivttiid luoitimis ja dárbbuid mielde fuomášuhttit ráđđehusa jus lea mearkkat dasa ahte háttit loktanit badjel meari. oktasaš hálddáhusa man evttohan bivdui ja guolásteapmái ii buvtte mielddis ahte eananeaiggáda iige sámi čearu mielahttu bivdo- ja guolástanriekti láhppo. Sihke eananeaiggáda ja sámi čearu mielahttu bivdin- ja guolástanriekti bissu rievdatkeahttá lágain. Eananeaiggadiidda dat lea bivdolága 10 § ja guolástanlága 9 §. Sámi čearu mielahttuide dat leat boazodoallulága 25 §. goit deaŧálaš čujuhit ahte eananeaiggádiin ja sámi čearu mielahttuin eai leat dat áidna geaidda bivdo- ja guolástanriekti gullá. Danin lean evttohan oktasaš hálddašeami. Dákkár oktasaš hálddašeapmi buktá mielddis muhtin gáržžideamiid sihke eananeaiggádiidda ja sámi čearuid mielahttuide. Dat buktá mielddis ahte leat dušše oktasašbargosearvvit geat máhttet addit rievtti bivdui ja guolásteapmái. Dasa lassin bohtet oktasašbargosearvvit máŋgga láhkái máhttit mearridit unnidit dahje stuoridit ovttaskas olbmo rievtti bivdit ja guolástit. Servviide boahtá šaddat vejolaš, beroškeahttá oamastanrájiid eatnamiidda, mearridit guovllu bivddu ja guolásteami badjel, oktasaš bivdui dahje juhkojuvvon bivdui ja guolásteapmái. Sisdoallu lea ahte searvvid galget máhttit mearridit ahte visot mielahttut beroškeahtta oamástanrájiid oažžut bivdit ja guolástit olles guovllus dahje oasis guovllus ( guovlubivdu/ guovluguolásteapmi), okto dahje oktasaččat (oktasbivdu). Unnit eananeaiggádiidda dákkár mearrádus livčče dagahit ahte sidjiide šaddá vejolaš bivdit ja guolástit stuorit oasiin oktasašbargoguovllus ja eai dušše sin iežaset eatnamiin. Nubbe vejolašvuohta lea juohkit bivddu ja guolásteami geografalaččat ja áiggi mielde iešguđet joavkkuid gaskkas. Dát vejolašvuođa mearrádusaide galgá leat searvvis vai das lea vejolaš čoavdit váttisvuođaid mat čuovvut juhkojuvvon bivdo- ja guolástanrievtti. Boahtá leat searvvi ovddasvástádus gávdnat čovdosiid juhkojuvvon riektái. Dat neavvagat mat searvvis leat lea dat ahte dat máŋggaláháki máhttá geavahit ja juogadit bivdo- ja guolástanrievtti guovllu eatnamiin. Dán oktavuođas ferte deattuhit ahte searvvis lea vejolaš mearridit goas ja gos bivdu ja guolásteapmi galgá jođihuvvot, muhto searvi ii ferte dahkat dan. eanelogu sávaldat mii mearrida. Vuorddán ahte oktasašbargusearvi nu guhkás go vejolaš ohcá buoremus oktasašoainnu dákkár aššis. Jus searvi ii daga mearrádusa nugo guovlubivdui/ guovluguolasteapmái. Dalle dat buktá mielddis ahte sámi čearu mielahttut ja eananeaiggádat, nugo ovda ge, bivdet ja guolastit iežaset láidumiin ja guovlluin. Guovttegearddi registreren bissu ain danin go mu evttohus addá vejolašvuođa čoavdit váttisvuođa, muhto dat ii bágge maŋgelágán čovdosa gávdnat. Mielahttuin lea geatnegašvuohta guorrasit searvvi mearrádusaide. Jus mielahttu ii čuovoš dakkar mearrádusa lea searvvis vejolaš gieldit mielahtu bivddus ja guolásteamis ovtta jagi. Mu evttohus buktá dasto muhton gáržžideamiid bivdo- ja guolástanrievttis. Eaktu dasa lea ahte dat dušše lea lágalaš jus dat čuovvu vuođđulága teavstta. čielggadeamis man mii leat dahkan jus dákkar láhkačállin čuovvu vuođđulága lea buktán ovdan ahte nu dahká. Deaŧaleamos ágga dasa lea ahte dás lea jearaldat juhkojuvvon bivdin- ja guolástanrievttis. Dasa lassin sisdoallá evttohus ollislaččat stuorra ovdamuniid sihke eananeaiggádiiidda ja sámi čearu mielahttuide. Jienaid lohkan ja stivrasajit Deaŧalaš gažaldat lea movt searvvit galget juohkit jienastanrievtti bealiid gaskkas. Mu árvvoštallamis bivdin- ja guolástanoasáhusain, ja go váldá vuhtii ahte eananeaiggádiin lea viidát ovddasvástádus eatnamiid badjel, lea mu vuođđuoaidnu dat ahte sami čearu mielahttuin galgá lea bealli váikkuheamis servviin davábealde gilvinráji ja boazoguohtonváriin. Oktasašbargoguovllus ferte ovdamearkka dihte mearriduvvot makkár doaimmat galget dahkkot meahcceealibiid dikšumis. Lulábealde gilvinráji livčče vuođđuoaidnu dat ahte sámi čearu mielahttuid váikkuheapmi livčče unnit go bealli. Jus privahta eananeaiggát guorrasa searvái ferte veajáhallan dahkkot. Dás ferte searvi rehkenastit man stuorra oassi privat eanan lea obbalaš eatnama ektui. Das maŋŋá ferte rehkenastit man stuorra oassi riektiguoddis lea bivdin- ja guolástanrievttis. Čovdosa man evttohan eatnamiin boazoguohtonváriin ja davábealde gilvinráji lea ahte sámi čearu mielahttuide sihkkarasto bealli jienain. Nubbe bealli boazoguohtonváriin gulaše stáhtii. Gilvinráji davábealde galgá nubbe bealli jienain juhkojuvvot stáhta ja privahta eananeaiggádiid gaskkas, vuođđu dása lea eatnanviidodat. Privahta eananeaiggádat galget oažžut jienastanrievttis dan mielde man stuorra oassi privahta eatnamat leat ollislaš eatnama viidodaga ektui. Oasálaččat eatnamiin lulábealde gilvinráji leat meahccesearvvit, oktan stáhtalaš , privahta eananeaiggádat earret privahta meahccesearvvit ja čearu mielahttut. Dás livčče sámi čearuid mielahttuid bivdin- ja guolastanoasáhus leat unnit go bealli. Das galget sámi čearu mielahttuin leat dáhkiduvvon njealjátoassi jienastanrievttis. Eará jienat juhkojuvvojit eananeaiggádiid gaskkas viidodaga mielde. Oktasašbargosearvvi obbalaš áirraslohku stivrras galgá leat ovcci, oktan ságadoalli. Stivra galgá, stivrra bealis, nugo dábalaččat mearridit man guvlui bargat ja doaimma viidodagas. Stivrra hápmi galgá leat mearriduvvon lágas. Hápmi galgá váldooassái govvet eanetlogu dili searvvis. Searvečoahkkin namuha stivrra. Stivralahttuid gaskkas galgá gávdnot buorre diehtu gullevaš eatnamiid birra, ea ea makkár ekologalaš eavttut leat ja makkár eavttut leat bivdui ja guolásteapmái. ságadoalli galgá namuhuvvot searvečoahkkimis (jahkečoahkkimis). Dát ortnet lea vuohkkaseamos báikkálaš váikkoheapmái mii lea mu evttohusa ulbmil. Galget leat erenoamáš gáibádusaid ságadoalli váljemis ja mainna lágiin ságadoalli válggaide ráhkkanit ja movt dat čađahuvvojit. Oktasašbargosearvi gártá mu evttohusa mielde dat rievtti-subjeakta mii mieđiha bivdo- ja guolástanrievtti mielahttuid dáhtu mielde. Vejolašvuohta lonistit bivdin- ja guolastanrievtti árvvoštallan jus livčče vejolaš lonistit sámi čearuid mielahttuid bivdin- ja guolástanrievtti muhton oasiin eatnamiin. Mu eaktu dakkár evttohussii lea ahte sámi čearu mielahttuide addo buorre buhttádus dakkár doibmii ja ahte sii ieža dohkkehit dakkár čovdosa. Oaivvildan ahte dakkar čoavddos ii dahhko, ii goit nugo ságat jođihuvvojit jur dál. Ággan dasa lea vuosttažettiin dat ahte sámiid bealde lea vuhtton čielga vuostemiella dakkárii. Go jurddaša ahte dakkár lonisteapmi unnit oasis sámi bivdu- ja guolašstanrievttis livčče álkkidahttan dili boahttevaš bivdu- ja guolástanhálddahussii mon goit evttohan ahte ságat dán ášši birra jotkkojuvvojit, siskil guoskivaš organisašuvnnain ja guoskivaš bealiid gaskkas. Guorahallanbarggus lean gávnnahan ahte máŋga organisašuvnna, dađi mielde go guorahallanbargu lea ovdánan ja váttisvuođat maidda ferte gávdnat čovdosa lea šaddan čielgaseabbo, leat čilgen ahte livččii miellagiddevaš gávdnat čovdosa man vuođđu lea ahte sii ieža addet lonistit daid rivttiid mat sámi čearu mielahttuin leat, dohkálaš buhtadusa vuostá. Dán guvlui lea earret earáid ovddasteaddjit Meahcceindustriaide, LRF, allmänningmeahcit Norrbottenis ja Västerbottenis, Ruoŧa Bivdiidsearvi ja Bivdiid Riikkasearvi cealkán. Meahccealmmänning-searvvis ja Meahcceindustrias gávdno maid sávaldat ahte sin eatnamiid galggalii máhttit lonistit. Mii eat evttot oktasašbarggu dálveláidumiin. Dása oalle viiddes eatnamat lappamarker guovlluin lulabealde gilvinráji. Oamásteaddjit leat máŋggalágánat. Ollu fysihkalaš olbmot oamastit unnit eananoasiid. Ii oro ávkkálaš bágget sin buohkaid bargat ovttas dain viiddes guovlluin. Lassin dasa leat dain guovlluin ollu fuođđudikšunguovllut. Sámi čearu mielahttut galggale goit oažžut oasis rivttiin bivdui ja guolásteapmái maid dálveláidumiin. Livčče vuohkkaseamos ahte ášši digaštallo báikkálaččat nu ahte gávdná soahpámušaid mat máhttet váldit vuhtii báikkálaš diliid ja ahte leanastivrrat čuovvut ovdaneami ja bidjet johtui dárbblaš doaimmaid. Ovddidanráđit duottarguovllu bivdui ja guolásteapmái Doarjan boahttevaš fuođđu- ja guolleriggodagaid hálddaseapmái mon evttohan ahte vuođđuduvvo ovddidanráđđi dán guovllu bivdui ja guolásteapmái. Ráđi vuosttaš bargu galggale leat čuovvut bivddu ja guolásteami ovdáneami, čuovvut movt lágat ja njuolggádusat váldojit vuhtii. Guorahallama, dutkama ja geahččalandoammaid bokte háhkat práktihkalaš hámiid oktasaš hálddašeapmái bivdui ja guolásteapmái. Movttidahttit ja ráhkadit vugiid oktasašbargui. leat báiki rievdadanbargui ja gos čoavdá riiduid ja váttisvuođaid. Ráđđái galgá maid addot vejolašvuohta bargat dohko ahte mearrádusat mat váldojit guovlluin buorebut heivejuvvojit oktii. Ráđis galggale leat ovddasteaddjit stáhtas, eará eananeaiggádiin, sámiin ja bivdu- ja guolásteadjiid servviin. Stáhta ovddasteaddjit ráđis galggale leat leanastivrras ja stáhta meahccedoaimmaid bealde ja biras- ja luonddudikšuma bealde. Sámiid bealde galggale leat ovddasteaddjit Sámedikkis ja Sámiid Riikkasearvvis (SSR). Ráđi lohku ii galggale leat eanet go oktanuppelohkái. Sagadoalli galggalii namuhuvvot ráđđehusas. Barggu evttohusat buktet mielddis stuorra rievdadusaid. Máhtta árvvoštallat vejolašvuođa álggahit rievdadanvbarggu geahččalandoaimmain. Dása galggale gullat golbma oktasašbargoguovllu davábealde gilvinráji (okta Jämtlanddas, Västerbottenis ja Norrbottenis) ja okta guovlu lulábealde gilvinráji. Dákkár geahččaldoibmii gulale dasto sihke duottar- ja vuovdečearut. Oassin stuora rievdadusas geavahuvvui geahččalandoaibma dalle go sarvvabivdu rievdaduvvui. Ovdal dat leai dušše fal rabas bivdu vissis áiggi siste, dalle ii lean mearri galle sarvva oaččui goddit. Maŋŋil rievdadusa šattai sarvvabivdu stivrejuvvon meriid mielde (maŋŋil oktiiheivejuvvon). Go maŋŋil árvvoštallá de orro geahččalandoaibma dalle go rievdádus dahkkui, ođđalágán ja oktiiheivejuvvon sarvvabivdui, leamaš buorre vuohki. Evttohuvvon ovdanahttinráđđái máhtálii addit njunusdoaimma dán geahččalandoibmii. vuogas lohkat dán čoahkkáigeasu ovttas 11 kapihtaliin gos gávdno čilgejeadji čoahkkáigeassu das got evttohusat šadde. Das boahtá maid ovdán got iešguđet bealit leat váldán vuostá iešguđet evttohusa. Dát lea jođánis geaidnu dasa guhte jođánit háliida oaččut gova movt barggu árvvoštallamat ja evttohusat bohte áigái. lag (2008:00) om samverkansområden för jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Jakt- och fiskerätten på alla åretruntmarker inom lapp- markerna och på renbetesfjällen skall förvaltas av samverkansföre- ningar. , äng eller trädgård skall dock inte ingå i föreningarnas områden. En samverkansförening skall förvalta ett samverkansområde. får upplåta jakt och fiske i samverkansområdet. Upplåtelse får ske till medlemmar i föreningen och andra. Före- ningen får ta ut avgifter för detta. Av rennäringslagens 32 § följer att jakt och fiske på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen får upplåtas endast om det kan ske utan avsevärd olägenhet för renskötseln. För upplåtelse av småviltsjakt och handredskapsfiske gäller även 20 §. 2 § skall utöva tillsyn över föreningarna och bistå dem med råd och anvisningar. 3 § skall besluta om bildandet av ett samverkans- område och om storleken av varje område. I samråd med medlem- marna skall fastställa stadgar för samverkansföreningen. 4 § Medlem i samverkansförening är den som äger mark inom samverkansområdet och medlem i sameby vars betesområde ingår i området. 5 § beslut i 3 § skall föregås av en förrättning under ledning av en förrättningsman. De som äger mark inom sam- verkansområdet och medlem i sameby vars betesområde ingår i området skall kallas till sammanträde för förrättning. 6 § Medlemmarnas rätt att delta i samverkansföreningens ange- lägenheter utövas på föreningsstämman. Medlem har rösträtt i föreningen. För de medlemmar som är fysiska personer gäller att de skall ha fyllt . Rösträtten skall vara fördelad på sätt som anges i 7 §. Den mening som har fått det högsta röstetalet gäller med undantag av vad som anges i 2 st. som stämmans beslut. Vid lika röstetal har styrelsens ordförande utslagsröst. I ärenden som avser val fattas beslutet dock genom lottning. För val av ordförande krävs två tredjedels majoritet av stämmans röstetal. 7 § I de samverkansområden som är belägna på renbetesfjällen eller i huvudsak ovanför odlingsgränsen i lappmarkerna skall hälften av rösterna fördelas mellan de samebymedlemmar vars betesområde ingår i samverkansområdet och som är röstberättigade enligt 6 §. Om flera samebyar ingår i området skall fördelningen mellan same- bymedlemmarna i de olika byarna utgå från storleken av varje samebys betesområde. Övriga röster fördelas efter areal mellan de markägare i samverkansområdet som är röstberättigade enligt 6 §. I de samverkansområden som i huvudsak är belägna nedanför odlingsgränsen i lappmarkerna skall rösträtten fördelas på samma sätt som i 1 st. med undantag av att samebymedlemmarnas andel av rösterna skall vara en fjärdedel. 8 § skall för varje förening upprätta en röstlängd. 9 § För varje samverkansförening skall det finnas en styrelse. Denna företräder föreningen mot tredje man. har utsetts förvaltas jakt- och fiskerätten av . 10 § Styrelsen skall bestå av åtta ledamöter och en ordförande. För varje ledamot skall det finnas en personlig suppleant, som utses i samma ordning som ledamoten. I de föreningar som anges i 7 § 1 st. skall fyra ledamöter företräda samebymedlemmarna och fyra leda- möter markägarna. I de föreningar som anges i 7 § 2 st. skall två ledamöter företräda samebymedlemmarna och sex ledamöter markägarna. I de föreningar där det ingår fastighet som i sin helhet ägs av fysiska personer, allmänningsskogar eller dödsbon skall av mark- ägarföreträdarna minst en ledamot företräda dessa markägare. Styrelsens ordförande och övriga ledamöter utses av förenings- stämman. Om det inte är möjligt att uppnå majoritetskravet enligt 6 § 2 st. för val av ordförande skall efter samråd med berörda myndigheter och organisationer utse ordföranden. 11 § De samebyar som skall ingå i samverkansområdet skall till- sammans lämna förslag till föreningen om ordförande och styrelse- ledamöter. Även markägarna skall lämna ett sådant förslag. Till grund för förslagen skall det ligga en arealberäkning som utförs av . 12 § Ordförande och styrelseledamöter utses för en mandatperiod . sker dock , vartannat med val av fyra leda- möter, med val av övriga fyra ledamöter. 13 § Styrelsebeslut fattas genom majoritetsbeslut. Vid lika röste- tal har ordföranden utslagsröst. Styrelsen är beslutför när ord- föranden och fyra andra ledamöter är närvarande. 14 § Beslut om ändring av stadgarna är giltigt om det har fattats på två av varandra följande stämmor och om ändringsförslaget funnits med i kallelsen till stämman. Ändringen måste fastställas av . 15 § Föreningen skall ge in en plan till . Denna skall för som beslutas av ange 1.hur jakten och fisket skall bedrivas bland medlemmarna, 2.i vilken omfattning och på vilket sätt jakt och fiske skall upplåtas, 3.hur vilt- och fiskevården skall bedrivas. 16 § skall fastställa planen om 1.den är förenlig med gällande lag, 2.den tillgodoser ett uthålligt nyttjande av vilt och fiske, 3.den bedöms ge alla medlemmarna i föreningen som så önskar tillgång till jakt och fiske, 4.den ger ortsbor och andra möjlighet att jaga och fiska och 5.jakten och fisket bedöms vara organiserat på ett ändamåls- enligt sätt. Om punkterna 1–5 inte är uppfyllda skall i samråd med föreningens styrelse verka för att planen ändras. Ett beslut om fastställd plan gäller till dess annorlunda förordnas. 17 § Vid förvaltningen av jakt- och fiskerätten skall den fördelas mellan medlemmarna på ett ändamålsenligt sätt. Förvaltningen skall bedrivas så att ett uthålligt nyttjande möjliggörs. 18 § En förening får under förutsättning att någon olägenhet av betydelse inte orsakas rennäringen i området besluta om 1.jakt inom hela området eller del av området oberoende av fastighetsgränserna (områdesjakt) och 2.jakt inom hela området eller del av området tillsammans med alla som har rätt att jaga (gemensamhetsjakt) eller 3.geografisk eller tidsmässig uppdelning av jakten för olika grupper oberoende av fastighetsgränser (uppdelningsjakt). 19 § En förening får under förutsättning att någon olägenhet av betydelse inte orsakas rennäringen i området besluta om 1.fiske inom hela området eller del av området oberoende av fastighetsgränserna (områdesfiske) eller 2.geografisk eller tidsmässig uppdelning av fisket för olika grupper oberoende av fastighetsgränser (uppdelningsfiske). 20 § Rätt till sådan småviltsjakt och sådant handredskapsfiske på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen som inte bedrivs yrkesmässigt skall upplåtas till den som är fast bosatt i , under förutsättning att 1.någon olägenhet av betydelse inte uppkommer för ren- näringen, 2.något hinder inte möter enligt bestämmelserna i 32 § ren- näringslagen (1971:437), och att 3.jakten eller fisket inte inverkar menligt på miljön, turismen eller andra intressen. Vid en upplåtelse av rätt till annan jakt eller annat fiske skall företräde ges sådana personer för vilka jakten eller fisket är av väsentlig betydelse för deras försörjning. 21 § Föreningens intäkter skall användas av föreningen för admini- stration, vilt- och fiskevård samt jakt- och fiskebevakning. Överskottet skall fördelas mellan medlemmarna enligt 22 §. 22 § I de samverkansområden som är belägna på renbetesfjällen eller i huvudsak ovanför odlingsgränsen i lappmarkerna skall hälften av överskottet delas mellan samebymedlemmarna. Om flera same- byar ingår i området skall fördelningen mellan samebymedlem- marna i de olika byarna utgå från storleken av varje samebys betes- område. Den andra hälften fördelas efter areal mellan markägarna. I de samverkansområden som i huvudsak är belägna nedanför odlingsgränsen i lappmarkerna skall överskottet fördelas på samma sätt som 1 st. med undantag av att samebymedlemmarnas andel av överskottet skall vara en fjärdedel. 23 § Den del av överskottet som enligt 22 § tillkommer staten som markägare skall utges till Samefonden. 24 § Föreningen får avstänga en medlem från jakt och fiske inom området eller del av området under högst om medlemmen inte följer föreningens beslut enligt 18–19 §§. Styrelsen får besluta om en sådan avstängning. Ändring och upplösning av ett samverkansområde 25 § På ansökan av styrelsen för de samverkansföreningar som berörs kan besluta att 1.föra samman flera samverkansområden till ett samverkans- område, 2.dela upp ett samverkansområde i flera samverkansområden. För en sådan ombildning gäller förfarandet vid bildande av ett 26 § får besluta att samverkansföreningen skall upplösas om 1.samverkansföreningen saknar beslutför styrelse eller 2.samverkansföreningen allvarligt missköter förvaltningen. 27 § Om en samverkansförening är försatt i konkurs och denna avslutas utan överskott, är föreningen upplöst när konkursen avslutas. 28 § Vid beslut enligt 26 eller om föreningen anses upplöst enligt 27 §§ återgår förvaltningen av samverkansområdet till . Den förvaltar jakt- och fiskerätten i samverkans- området enligt denna lag till dess att ny förening bildas. Vad som i lagen anges för föreningen skall i tillämpliga delar gälla . skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att en ny förening skall kunna bildas. Vid förfarandet gäller 3–5 §§ i tillämpliga delar. 29 § Ett för de berörda länsstyrelserna gemensamt utvecklingsråd bildas. Det skall bestå av företrädare för staten, markägare i övrigt, naturvården, samerna samt jägare och fiskare. Rådet har till uppgift att främja samverkansföreningarnas verksamhet samt bistå läns- styrelserna vid handläggningen av denna lag. Ordförande utses av regeringen medan övriga ledamöter utses gemensamt av läns- styrelserna. 30 § beslut överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Prövningstillstånd krävs i kammarrätten. beslut om frågor som avses i 17–24 §§ får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol Prövningstillstånd krävs i kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . Från och med denna dag förvaltar jakt- och fiskerätten i samverkansområdet enligt denna lag. Vad som i lagen anges för föreningen skall gälla . 2.När fastställt en plan enligt 16 § om jakt och det finns en styrelse enligt 9 § övergår förvaltningen av jakten till samverkansföreningen. 3.Tidigast efter denna tidpunkt och när fast- ställt en plan enligt 16 § för fisket skall även förvaltningen av fisket övergå till samverkansföreningen. 4.Om det när förvaltningen övergår gäller beslut om viltvårds- område eller fiskevårdsområde i området som skall förvaltas av samverkansföreningar upphör beslutet att gälla. Om endast en mindre del av fastigheterna i ett viltvårds- eller fiskevårdsområde skulle komma att ingå i samverkansområdet kan i stället besluta att dessa fastigheter skall uteslutas ur viltvårds- eller fiskevårdsområdet under förutsättning att de kvarvarande fastig- heterna kan bestå som lämpliga områden. 5.Om det vid förvaltningens övergång av jakt gäller avtal där medlem upplåtit jakt i samverkansområdet åt annan skall det avtalet framöver gälla mellan samverkansföreningen och nyttjanderätts- havaren. Motsvarande skall gälla vid förvaltningens övergång av fiske för fiskeupplåtelser. 6.Om värdet av upplåten jakt- eller fiskerätt minskas genom be- slut av samverkansföreningen skall ersättningen för nyttjanderätten sänkas till ett skäligt belopp. Vill nyttjanderättshavaren säga upp avtalet får han göra det. Innebär beslut av samverkansföreningen att nyttjanderättshavarens värde ökas får samverkansföreningen säga upp avtalet om nyttjanderättshavaren inte medger skälig höj- ning av ersättningen. lag om ändring i rennäringslag (1971:437)