sou · GTB389 · 2006-01-01 00:00:00 — En analys av om och hur en sådan rätt skulle kunna införas pågår inom . Regeringen avser att återkomma till i frågan när denna analys är färdig. har som sin mening tillkännagivit att regeringen skynd- samt bör återkomma till med förslag om möjligheterna till bevakning av kollektivavtal. har i frågan anslutit sig till vad socialförsäkringsutskottet anfört i betänkandet Särskilda regler för arbetstagare från nya med- lemsstater enligt anslutningsfördraget (bet. 2003/04:SfU15, rskr. 2003/04:199). Utskottet förklarade sig i betänkandet bl.a. in- stämma i regeringens uppfattning att det behövs en bra bevakning av att avtalen följs och att detta är angeläget även när inte några medlemmar i organisationen är anställda på arbetsplatsen. Det handlar enligt utskottet om nödvändigheten av att på olika sätt stärka de fackliga organisationernas möjligheter att motverka löne- dumpning och försvara kollektivavtalets ställning på arbetsmark- naden. När det gäller möjligheterna till bevakning av kollektivavtal har utskottet pekat på möjligheten att göra ett tillägg till 19 § medbestämmandelagen. Utskottet har understrukit vikten av att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag i denna fråga. Behovet av en utredning Den svenska arbetsrättsliga modellen kännetecknas bl.a. av kollek- tivavtalens starka ställning. Arbetstagares anställningsvillkor regleras i stor utsträckning i kollektivavtal i stället för genom lagstiftning. Till skillnad från hur många andra länder i utformat sina motsvarande system regleras exempelvis löne- och andra anställ- ningsvillkor nästan uteslutande i kollektivavtal i . De mest väsentliga reglerna för arbetstagarinflytande är också beroende av att det finns kollektivavtal. starka ställning i rättsordningen bärs upp av en i internationell jämförelse hög organisationsgrad och arbetstagar- Kollektivavtalen har arbetats fram av parterna själva, och de fackliga organisationerna har medlemmar och förtroendevalda ute på arbetsplatserna som vidtar åtgärder om reglerna inte följs. De avtalsslutande parterna på båda sidor har också ett ansvar att se till att medlemmarna respekterar och följer de avtal man blivit överens om. Reglerna om fri rörlighet för arbetstagare och tjänster och etable- ringsfriheten inom EU innebär bl.a. möjligheter för arbetsgivare i att bedriva verksamhet med arbetskraft från andra länder och för arbetsgivare i andra EES-länder att bedriva verksamhet i med svensk eller utländsk arbetskraft. Att träffa kollektiv- avtal är en facklig uppgift och de fackliga organisationerna har verktyg för att träffa avtal både med arbetsgivare i och med arbetsgivare som har hemvist eller säte i något annat land. Särskilt rätten att vidta sympatiåtgärder spelar en avgörande roll. När det gäller bevakningen av att ett träffat kollektivavtal respekte- ras har det i praktiken stor betydelse om den fackliga organisationen har medlemmar bland de anställda eller inte. På en arbetsplats där organisationen har medlemmar och förtroendevalda handhas saken via dessa. Men i fråga om en arbetsgivare som är bunden av kollek- tivavtal men vars anställda inte är fackligt organiserade, eller är organiserade i andra organisationer än den kollektivavtalsbärande, har den avtalsbärande organisationen begränsade möjligheter att följa om eller hur avtalet tillämpas. Ofta lär det saknas förutsätt- ningar för att organisera arbetstagare i svenska fackliga organisa- tioner när arbetstagarna är i landet endast . Det finns i de fallen varken medlemmar eller förtroendevalda på arbetsplatsen som kan bevaka att ingångna avtal följs. En arbetsgivare som träffar ett kollektivavtal är skyldig att tillämpa det. Att den skyldigheten i förhållande till den fackliga avtalsparten omfattar att tillämpa avtalets lönevillkor på även icke organiserade arbetstagare kan följa av avtalen. Härutöver – vid sidan av partsintresset att ingångna avtal följs av motparten – kan det även från mer allmänna utgångspunkter vara av värde att det bevakas att skäliga löne- och anställningsvillkor, regler om försäk- ringar m.m. enligt kollektivavtal tillämpas på arbetsmarknaden. Det ligger för svenska förhållanden nära till hands att den uppgiften anförtros de fackliga organisationerna. Det finns således ett berättigat intresse av att de fackliga organi- sationerna har rättsliga och praktiska möjligheter att övervaka att ingångna kollektivavtal följs även i de fall det hos arbetsgivaren inte finns medlemmar i den fackliga organisationen. Nuvarande reglering i medbestämmandelagen ger emellertid inte den fackliga organisa- tionen tillräckliga möjligheter till detta. Rätten enligt 19 § medbe- stämmandelagen att granska böcker, räkenskaper och andra hand- lingar gäller i den omfattning som organisationen behöver för att tillvarata medlemmarnas gemensamma intressen i förhållande till arbetsgivaren. På företag som är bundna av kollektivavtal men där den fackliga organisationen saknar medlemmar ger således inte bestämmelsen den fackliga organisationen någon rätt att få ut hand- lingar i avsikt att kontrollera om arbetsgivaren tillämpar kollek- tivavtalet korrekt. Regeln har inte heller till ändamål att säkerställa att organisationerna kan bevaka att ingångna kollektivavtal efterlevs. Syftet med arbetsgivarens ensidiga informationsskyldighet är i stället att skapa förutsättningar för ett ändamålsenligt utövande av de kollektivavtalsbärande organisationernas inflytande i arbetsgiva- rens verksamhet genom att tillförsäkra organisationerna den infor- mation som behövs för ändamålet (jfr AD 1989 nr 94). Bestäm- melserna om informationsskyldigheten kompletterar alltså lagens regler om förhandlingsrätten (jfr också prop. 1975/76:105 bil. 1 s. 231 f.f. Nuvarande ordning kan sägas innebära att träffade avtal i vissa situationer kan ignoreras utan att den arbetsgivare som avviker från avtalet löper nämnvärd risk för upptäckt och sanktioner i anledning av avtalsbrottet. Detta är inte rimligt. Både av rättviseskäl – för att den enskilde arbetstagaren inte skall utnyttjas otillbörligt – och som ett försvar för den svenska arbetsrättsliga modellen där över- vakningen av att träffade avtal följs anförtrotts arbetsmarknadens parter, bör det utredas hur en reglering kan utformas som ger arbets- tagarorganisationerna den information eller de andra möjligheter som behövs för en effektiv bevakning av efterlevnaden av tecknade kollektivavtal även i de fall organisationen saknar medlemmar på en arbetsplats. En särskild utredare tillkallas för att lämna förslag till hur en reg- lering kan utformas som ger kollektivavtalsbärande fackliga organi- sationer de möjligheter de behöver för att kunna bedriva en effektiv bevakning av efterlevnaden av tecknade kollektivavtal även i de fall organisationen saknar medlemmar på en arbetsplats. Utredaren skall i första hand överväga ändringar i medbestämmandelagen. Utredaren skall beakta bl.a. hänsynen till den enskildes integritet, exempelvis i förhållande till Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna, och förhållandet till den negativa föreningsrätten. Vidare skall utredaren behandla frågor såsom arbetsgivares intresse av att avtalade löne- eller andra anställningsvillkor inte röjs, hur erhållen information skall hanteras av organisationen, det eventuella beho- vet av ändringar i bestämmelserna om tystnadsplikt och ekonomiska konsekvenser av en utökad informationsskyldighet. Utredaren skall särskilt beakta om administrativa och ekonomiska konsekvenser blir olika för små och större företag respektive arbetsgivare inom privat och offentlig sektor. Eventuella förslag skall utformas så att företagens administrativa kostnader hålls på en så låg nivå som möjligt. När det gäller redovisning av förslagets konsekvenser för företag bör samråd ske med . Utredaren skall också belysa hur utökade fackliga befogenheter skulle förhålla sig till den svenska arbetsrättsliga modellen i stort och balansen mellan arbetsgivare och arbetstagare på arbetsmark- naden. Utredaren skall under arbetet samråda med arbetsmarknadens parter och i lämplig utsträckning även med andra organisationer som representerar de intressen som berörs. Uppdraget skall redovisas . Rekommendation av och i (LO) om anpassning av förbundsavtal för företag som blir tillfälliga medlemmar i arbetsgivare- förbund inom Den svenska ekonomin och arbetsmarknaden påverkas i allt större utsträckning av en ökad internationalisering/globalisering. Den ökande integrationen inom och utvidgningen av den Europeiska Unionen illustrerar tydligt denna utveckling. För utstationering av arbetstagare för arbete i annat EU-/EES-land finns utstationerings- direktivet (96/71/EG) som genomförts i genom utstatione- ringslagen (1999:678). I ökad omfattning förekommer att företag utför arbete av till- fällig karaktär i annat land, t ex genom att utländska företag bedriver verksamhet i . Detta har lett till att utländska företag i ökad utsträckning söker tillfälligt medlemskap i arbetsgivareförbund inom . och LO har enats om att försöka finna principer och utgångspunkter för vad som bör gälla med avseende på riksavtalen för utländska arbetsgivare som blir till- fälliga medlemmar i arbetsgivareförbund inom . Syftet med dessa principer och utgångspunkter är att skapa ökade möjligheter för rörlighet för tjänster till samt en likvärdig behandling av arbetstagare och företag på svensk arbets- marknad. Detta sker genom att rekommendera förbundsparterna att i delar anpassa sina kollektivavtal i enlighet med nedanstående. och LO har tagit fasta på att branschavtalen måste kunna anvisa fungerande lösningar också i fall det rör sig om företag som bedriver verksamhet i . Det är angeläget att förbunden genomför sin analys med denna utgångs- punkt och att erforderliga anpassningar av avtalen genomförs i en- lighet med denna rekommendation. och LO rekommenderar förbunden att omgående inleda överläggningar om anpassning av respektive för- bundsavtal för företag som blir tillfälliga medlemmar i arbetsgivare- Det förutsätts att förbundens överläggningar slutförs och att tvister undviks avseende de frågor som omfattas av över- läggningarna. och LO konstaterar att, för det fall sådan anpassning inte görs, medför denna rekommendation eller de förhandlingar som förts mellan förbundsparterna ingen föränd- ring vad gäller respektive förbundsavtals tillämpning när utländska företag blir tillfälliga medlemmar i arbetsgivareförbund inom . Denna rekommendation omfattar inte företag som på annat sätt är bundna av kollektivavtal för arbete i . Denna rekommendation syftar till att förbundsparterna skall kunna överenskomma om erforderliga anpassningar av gällande förbunds- avtal. Dessa regler skall omfatta arbetsgivare som är etablerade i annat land än och de arbetstagare som är utstationerade till . Överenskommelsen skall gälla när sådan arbetsgivare har ett i förväg tidsbegränsat medlemskap i arbets- givareförbund inom . Reglerna i avtalet mellan förbundsparterna skall ha samma tillämp- ningsområde som det mellan parterna gällande förbundsavtalet. På – LO-området blir kollektivavtalen i flertalet fall direkt tillämpliga genom att det berörda företaget vinner med- lemskap i aktuellt arbetsgivarförbund. Denna grundläggande ordning innebär att fredsplikt gäller. Detta innebär att hanteringen av alla avtalsfrågor som rör ett företag som erhållit inträde i arbetsgivare- förbund inom sker utan att stridsåtgärder eller varsel om sådana kan tillgripas av berört . SOU 2005:89 Bilaga 2 Utstationeringsdirektivet med tillhörande svensk lag i utstationeringsdirektivet anges de anställningsvillkor där värdlandets regler skall gälla vid utstationering av arbets- tagare, att i den svenska utstationeringslagen anges den lagstiftning som alltid skall gälla för utländska företag verksamma i samt att för det enskilda anställ- ningsförhållandet i övrigt gäller lagen i det land som följer av lagen 1998:167 om tillämplig lag för avtalsför- utstationeringslagen är tillämplig då det rör sig om verk- samhet i utländska företag som omfattas av tillfälligt med- lemskap i arbetsgivareförbund inom . de i utstationeringslagen angivna lagbestämmelserna i flertalet fall är tvingande. De dispositiva reglerna gäller i huvudsak arbetstidslagen samt reglerna för beräkning av semesterlön och semesterersättning. Anpassning av dispositiva områden Förbundsparterna skall överenskomma om och på vilket sätt för- bundsavtalets regler inom de dispositiva områdena skall anpassas för företag som tillfälligt bedriver verksamhet inom respektive av- talsområde. Det gäller främst följande: Arbetstidslagen, med de förändringar som följer av kollektivavtal, som träffats med utnyttjande av dispositiviteten i nämnda lag. Semesterlagen med regler för beräkning av semesterlön och semesterersättning och de förändringar som följer av kollektivavtal, som träffats med utnyttjande av dispositiviteten i nämnda lag. Förbundsparterna förutsätts konstatera att bland de tvingande lagreglerna även återfinns Arbetsmiljölagen och tillhörande för- fattningsregler. På olika avtalsområden har parterna träffat över- enskommelser om arbetsmiljöavtal eller i arbetsmiljöanknutna frå- gor. Förbundsparterna skall träffa överenskommelse om huruvida och i så fall på vilket sätt kollektivavtal av detta slag skall tillämpas för de företag som omfattas av denna rekommendation. Förbundsparterna skall överenskomma om vilka bestämmelser be- träffande lön som skall tillämpas för företag som tillfälligt bedriver verksamhet inom respektive avtalsområde och därvid överens- komma om hur branschavtalens lönebestämmelser skall tillämpas samt vad som skall gälla för det fall förbundsparterna inte kan enas i det enskilda fallet. Om enighet i den sist nämnda frågan inte kan uppnås av för- bundsparterna eller i förekommande fall inom ramen för gällande förhandlingsavtal, såsom industriavtalet, skall frågan hänskjutas till och LO för gemensamt avgörande. Vid bestämmande av lönenivå i det enskilda fallet, dvs för varje arbetsgivare och för varje uppdrag specifikt, skall förbundsavtalens lönepolitiska principer tillämpas. Vidare skall den existerande löne- strukturen i det utländska företaget beaktas. För de kollektivavtalade försäkringarna gäller villkor enligt över- enskommelser mellan och LO. Med anledning av de diskussioner som förevarit beträffande denna rekommendation har parterna överenskommit om vissa förändringar i de gemen- samma villkoren för AFA-försäkringarna och Avtalspension SAF- LO att gälla för utländska företag med tillfällig verksamhet i . Villkoren framgår av bilaga 1. Lagvals- och domsrättsfrågor mm Kollektivavtalen bör innehålla en bestämmelse om att tvister skall avgöras av svensk domstol. Se vidare särskild PM, bilaga 2. Förhandlingsordning och tvister; kontroll Förbundsparterna skall överenskomma om vilken förhandlingsord- ning som skall gälla vid de tillfällen då ett utländskt företag söker tidsbegränsat medlemskap i ett arbetsgivareförbund inom . Förhandlingsordningen skall innehålla följande: skall tillsammans med det ansökande före- taget göra en skyndsam genomgång av den verksamhet som före- taget avser bedriva. Härvid preciseras var, i vilken omfattning och arbete kommer att utföras samt hur förbundsav- talets regler vad avser de frågor som anges nedan skall tillämpas i det enskilda fallet. Efter beslut om medlemskap har arbetsgivarförbundet att utan dröjsmål informera berört om resultatet av genom- gången. Informationen skall avse de faktiska förhållandena och hur företaget avser tillämpa avtalet vad gäller: -beräkning av semesterlön och semesterersättning -lönestruktur per yrke Den närmare utformningen av den information som skall lämnas definieras av förbundsparterna. Förbundsparterna har också att precisera vilken ordning som skall gälla för den händelse LO-för- bundet önskar påkalla förhandling i frågan. De har därvid att defi- niera en ordning som, med särskilt beaktande av att det rör sig om tidsbegränsade medlemskap i arbetsgivareförbund av kort varaktig- het, kan lämna slutligt besked om de villkor som skall gälla. Sedan villkoren för det gästande företagets anställda fastställts enligt ovan skall arbetsgivaren utan dröjsmål skriftligen informera arbetstagaren om de villkor som skall gälla i de ovan angivna hän- seendena för dennes anställning i . Arbetsgivaren skall efter begäran från lämna ut information som är nödvändig för kontroll av dessa anställningsvillkor. Rätten till information föreligger endast om det finns skälig anledning anta att arbetsgivar- en inte tillämpar anställningsvillkoren. skall precisera vilken information som efterfrågas och ange skäl för sin begäran. Företrädare för berört har rätt till tillträde till arbetsplatsen och samråd med berörda arbetstagare. För medlemsföretag i arbetsgivareförbund inom Svenskt Närings- liv som saknar representation i fullgör arbetsgivareförbun- det medlemsföretagets förhandlings- och informationsskyldighet gentemot berört avseende den tid som omfattas av medlemskapet. SOU 2005:89 Bilaga 2 Utländska företag med tillfällig verksamhet i (LO) Förhandlings- och samverkansrådet PTK , ordförande, , och , vid protokollet §1 Parterna har enats om ändringar i de gemensamma försäk- ringsvillkoren för AFA-försäkringarna och Avtalspension SAF-LO för att reglera villkoren för företag med tillfällig verksamhet i . Ändringar och tillägg i villkoren framgår av bilaga. Förändringarna träder ikraft . För de före- tag som vid det datumet redan är verksamma i och som träffat försäkringsavtal med Fora om försäkringarna skall dock den tidsperiod som omnämns i § 7 a, räknas fr o m den dag då företaget började med sin verksamhet i . §2 Förutom ordföranden utsågs och att justera detta protokoll. Nya lydelser i de gemensamma försäkringsvillkoren för AFA-försäkringarna och Avtalspension SAF-LO fr o m § 7 Samtliga hos arbetsgivarens anställda arbetare som för arbets- givarens räkning utför arbete i omfattas av försäkringsav- talets bestämmelser om AGB, AGS, Avtalspension SAFLO, TFA samt TGL med de begränsningar som framgår av försäkringsvill- koren i övrigt. Samtliga hos arbetsgivaren anställda tjänstemän som för arbets- givarens räkning utför arbete i omfattas av försäkringsav- talets bestämmelser om TFA med de begränsningar som framgår av försäkringsvillkoren i övrigt. För anställd som utför uppdrag utan- för tillämpas § 11. Företag med tillfällig verksamhet i §7 a som bedriver tillfällig verksamhet i avses verksamhet som avses bedrivas i landet som inte överstiger 12 månader. För dessa företag gäller försäkringsavtalets bestämmelser §§56–61. §9 (fjärde stycket) Företagare med näringsverksamhet i och i företaget verksam make eller registrerad partner till företagaren kan normalt om de är verksamma i efter ansökan teckna företagarens egen försäkring enligt av försäkringsgivarna fastställda försäkringsvillkor. §11 För anställd hos arbetsgivare som bedriver varaktig verksam- het i gäller försäkringsavtal om försäkringarna vid tjänst- utanför i den omfattning och på så sätt som anges i Bestämmelserna för försäkringarna vid tjänstgöring utanför §§ 29–55. §19 (nytt stycke 4) För anställda i företag som omfattas av sär- skilda bestämmelser för företag med säte inom EU/EES som bedri- ver tillfällig verksamhet i enligt §§ 56–61, och där företaget försummat att ansluta sig till försäkringarna, gäller garantiregeln för TFA, TGL och AGS. § 29 Dessa bestämmelser omfattar anställd som på arbetsgivarens uppdrag tjänstgör utomlands och som före påbörjandet av tjänstgöringen utanför genom förvärvsarbete i verksam- het i landet eller genom drift av näringsverksamhet i enligt 2 kap 7 § Socialförsäkringslag (1999:799), omfattades av svensk socialförsäkring eller fullgjorde utlandstjänstgöring som omfatta- des av dessa bestämmelser. Bestämmelserna omfattar dock inte den som är anställd hos utländsk juridisk person med vilken han träffat anställningsavtal innefattande regler om sociala för- måner. Särskilda bestämmelser för företag med säte inom EU/EES som bedriver tillfällig verksamhet i §§ 56–61 §56 Företag med säte inom EU/EES som bedriver tillfällig verk- samhet i , och där företaget i kollektivavtal förbundit sig att ansluta sig till försäkringarna, skall inte teckna försäkringsavtal om AGB och omställningsstöd. §57 Anställd i företag med säte inom EU/EES som bedriver till- fällig verksamhet i , och där företaget i kollektivavtal för- bundit sig att ansluta sig till försäkringarna, skall inte omfattas av försäkringsavtalets bestämmelser om AGS, under förutsättning att arbetsgivaren kan visa att den anställde omfattas av socialförsäk- ringssystemet i annat EU/EES-land. §58 I fall då försäkringsvillkoren §§ 56–62 är tillämpliga och det senare visar sig att verksamheten i kommer att överstiga 12 månader, medges inte undantag för tid efter utgången av månad 12. §59 Anställd som är utsänd till , och för vilken artikel 6 punkt 2 i direktiv /49/EG gäller, skall inte omfattas av försäk- ringsavtalets bestämmelser om Avtalspension SAF-LO, under för- utsättning att avgifter fortfarande betalas in till kompletterande pensionssystem för denne. §60 Vid undantag med stöd av §§ 56–59 skall företaget inte debi- teras för de från försäkringsavtalets bestämmelser undan- tagna försäkringarna. §61 Undantag enligt §§ 57–59 gäller under förutsättning att de medgivits av . §62 I det fall ett företag med säte utanför EU/EES bedriver till- fällig verksamhet i , och där företaget i kollektivavtal för- bundit sig att ansluta sig till försäkringarna, kan undantag medges på sätt motsvarande §§ 56–59 efter särskild prövning i försäkrings- . SOU 2005:89 Bilaga 2 Från: , och , LO Ärende: Lagvals- och domsrättsfrågor vid tillfälligt medlemskap 1.De kollektivavtal som det utländska företaget blir bundet av genom tillfälligt medlemskap i ett svenskt arbetsgivarförbund skall bedömas enligt svensk rätt. I upplysningssyfte och för att undvika oklarheter kan det övervägas att ändå ta in en lagvals- klausul som hänvisar till svensk rätt i kollektivavtalet. Vi är inte ense om vilka rättsliga effekter som uppstår om det utländska företaget redan är bundet av ett kollektivavtal i sitt hemland som är tillämpligt på arbete i . 2.Enligt gällande EG-förordning och domsrättskonventioner kommer normalt domstolarna i det land där svaranden har sitt säte att vara behöriga att döma i tvister om kollektivavtal. Kollektivavtalen bör därför innehålla en bestämmelse om att tvister ska avgöras av svensk domstol för att undvika att svenska kollektivavtal kommer att tolkas av utländska domstolar med bristande kännedom om svenska förhållanden. 3.Om arbetstagaren inom ramen för sitt anställningsavtal van- ligtvis utför arbete i ett annat land än skall de enskilda anställningsavtalen som utgångspunkt bedömas enligt rättsreg- lerna i det landet och av det landets domstolar. Arbetsgivaren och arbetstagaren kan komma överens om ett annat lagval. För arbetet i kommer dock alltid de svenska lagregler som anges i utstationeringslagen att gälla liksom vissa regler av ordre public karaktär. Situationen blir en helt annan om det utländska företaget träffar anställningsavtal just för arbete i eller där den geografiska anknytningen för arbetsprestationen enligt avtalet har sin tyngdpunkt här. I sådana fall gäller svensk lag och svensk domsrätt. 4.Innehåller kollektivavtalet regler som i en viss fråga anknyter till svenska lagregler bör först avgöras om frågan skall anses lagreglerad eller kollektivavtalsreglerad. Om parternas avsikt varit att materiellt reglera frågan i kollektivavtalet blir svensk lag tillämplig, låt vara att tolkningen kan bli beroende av rekvisit som uppställs i den ifrågavarande lagstiftningen. Om anknyt- ningen till en lagregel däremot endast är av upplysningskarak- tär skall frågan alltjämt anses lagreglerad. I sådant fall blir den svenska lagregeln tillämplig om arbetet vanligtvis bedrivs i eller omfattas av utstationeringslagen.