sou · GTB330 · 2006-01-01 00:00:00 — 6Ansvar för fel och skador samt krav på försäkringsskydd enligt AB 92 och AB 04 I min utvärdering av lagen om byggfelsförsäkring har det betydelse vilket ansvar för fel och skador liksom vilka villkor om försäkringsskydd som gäller enligt de standardavtal som finns. Jag lämnar därför i detta avsnitt en redogörelse för bestämmelserna i 92 och AB 04. Bestämmelserna i 92 och AB 04 är utarbetade inom (). BKK är en förening sam- mansatt av företrädare för de intressegrupper som uppträder som part i byggsektorns entreprenadavtal. Föreningens huvudsakliga ändamål är att förhandla fram och utforma allmänna bestämmelser för olika slag av entreprenader. fattade föreningens styrelse beslut om nya Allmänna bestämmelser för byggnads-, anläggnings- och installationsentreprenader, AB 04. AB 04 utkom från trycket i . AB 92 kommer även fortsättningsvis att gälla för många avtal som redan träffats. I förordet till 04 anges att det vid utarbetandet av be- stämmelserna lagts ökad vikt vid kvalitets- och miljöfrågor. Viktiga förändringar gäller bl.a. ansvars- och garantifrågor, kvalitets- och miljöarbete samt kommunikation mellan parterna vid uppdragets genomförande. 6.2Villkoren i AB 92 och AB 04 Enligt 92 gäller att kontraktsarbetena skall vara färdigställda och tillgängliga för slutbesiktning vid kontraktstidens utgång (kap. 4 § 2). Detsamma gäller enligt AB 04 dock att det där anges Ansvar för fel och skador samt krav på försäkringsskydd enligt AB 92 och AB 04 att kontraktsarbetena kan avlämnas på annat sätt än genom slutbesiktning (kap. 4 § 2). Entreprenaden får enligt villkoren avlämnas före kontraktstidens utgång endast om parterna kommer överens om det. I AB 92 definieras entreprenadtiden som tiden från entreprenadens påbörjande till och med den dag då entreprenaden är godkänd vid slutbesiktning. I AB 04 definieras entreprenadtiden något annor- lunda, nämligen som tid från entreprenadens påbörjande till och med den dag då entreprenaden är godkänd. Enligt 92 skall slutbesiktning ske vid kontraktstidens utgång eller om entreprenaden färdigställdes senare, utan dröjsmål efter det att entreprenaden anmälts färdigställd. En slutbesiktning skall avslutas med slutsammanträde. Det viktigaste beskedet vid slutbesiktning är om entreprenaden godkänns. Ett godkännande gäller med verkan från och med dagen efter slutsammanträdet. Efter godkännande vid slutbesiktning är entreprenaden avlämnad enligt AB 92. Enligt 04 kan en entreprenad godkännas och avlämnas även på annat sätt än genom slutbesiktning. Om parterna avtalat om att avlämnandet skall genomföras på annat sätt än genom slutbesiktning anses entreprenaden godkänd och avlämnad när förutsättningarna för godkännande enligt avtalet är uppfyllda (kap. 7 § 12 i AB 04). Garantitiden räknas från entreprenadens godkännande. Om slut- besiktning inte verkställdes inom föreskriven tid på grund av beställarens underlåtenhet räknades garantitiden från den dag besiktningen rätteligen skulle ha verkställts. (kap. 4 § 7 i AB 92 och AB 04 samt kap 7 § 12 i AB 04). Garantitiden i AB 92 är om inte annat har avtalats (kap. 4 § 7). Enligt 04 är garantitiden, om inte annat avtalats, för entreprenörens arbetsprestation och för material Ansvar för fel och skador samt krav på försäkringsskydd enligt AB 92 och AB 04 Om entreprenören har erhållit eller erhåller en längre garantitid för material eller vara, gäller dock denna längre garantitid mellan entreprenören och beställaren (kap. 4 § 7 i AB 04). Ett fel enligt AB 04 föreligger när det finns en avvikelse som innebär att en entreprenad inte utförts alls eller inte utförts på kontraktsenligt sätt. I AB 92 anges att ett fel föreligger när del av entreprenaden inte utförts eller inte utförts kontraktsenligt. Den ändrade skrivningen torde inte innebära någon ändring i sak. svarar entreprenören för skada på ej avlämnad del av entreprenaden (kap. 5 § 4 i AB 92 och kap. 5 § 1 i AB 04). Entreprenören svarar för fel som framträder (kap. 5 § 6 i AB 92 och kap. 5 § 5 i AB 04). Efter garantitiden ansvarar entreprenören för väsentligt fel, om felet visas ha sin grund i vårdslöshet av entreprenören. I AB 04 anges att ansvars- tiden för entreprenören är från entreprenadens godkännande och att ansvarstiden inleds med en garantitid. Om entreprenören är ansvarig för fel ansvarar han också för skada på entreprenaden på grund av fel. För skada på entreprenaden genom brand på grund av fel svarar entreprenören dock inte längre än efter entreprenadens godkännande (kap. 5 § 8). I kap. 5 § 14 regleras ersättningsskyldigheten för vissa andra typer av skador än de som nämnts ovan. Sammanfattningsvis innebär villkoren i AB 04 att det gäller en längre garantitid för arbetsprestationer än i AB 92. Vidare kan en entreprenad enligt AB 04 avlämnas och godkännas på annat sätt än genom slutbesiktning. 6.3Särskilt om försäkringar i AB 92 och AB 04 Enligt kap. 5 § 22 i såväl AB 92 som AB 04 gäller att entreprenören, om inte annat föreskrivs i övriga kontraktshandlingar beträffande parternas försäkringar, skall ha allriskförsäkring och ansvars- försäkring. I kap. 5 § 22 anges att entreprenören skall ha allriskförsäkring för skador på entreprenaden. Beställaren skall vara medförsäkrad. Ansvar för fel och skador samt krav på försäkringsskydd enligt AB 92 och AB 04 Det sistnämnda villkoret är i AB 04 begränsat till att beställaren är byggherre. Försäkringen skall gälla och såvitt gäller skador för vilka entreprenören ansvarar efter entreprenadens godkännande. Försäkringsbeloppet skall mot- svara återanskaffningsvärdet av entreprenaden jämte arbete som beställaren tillhandahåller. Enligt 92 skall i försäkringsbeloppet dessutom även ingå återanskaffningsvärdet av material och varor som beställaren tillhandahåller. Självrisken skall enligt AB 92 vara högst ett basbelopp och enligt AB 04 högst tre prisbasbelopp. Entreprenören skall vidare ha ansvarsförsäkring för entreprenad- verksamhet enligt AB 92 under entreprenad- och garantitiden och enligt AB 04 och under efter entreprenadens godkännande. Försäkringsbeloppet skall lägst vara 200 basbelopp. Självrisken skall enligt AB 92 vara högst ett bas- belopp och enligt AB 04 högst tre prisbasbelopp. Sammanfattningsvis innebär villkoren i kap. 5 § 22 i AB 04, lik- som tidigare, att entreprenören skall teckna en allriskförsäkring för entreprenadtiden och efter entreprenadens godkännande. Entreprenören behöver således enligt standardvillkoren i AB 04 inte teckna allriskförsäkring för hela garantitiden, som är för arbetsprestationer. 6.3.1Miniminivån på allriskförsäkring enligt AB 92 () har bett för- säkringsbranschen att tillsammans göra en definition av allrisk- försäkring och ansvarsförsäkring enligt kap. 5 § 22 i AB 92. I anledning därav har försäkringsbranschen beskrivit den miniminivå som villkoren för dessa försäkringar skall uppfylla (Försäkrings- branschens 92:1 och 92:1). Beskrivningen har behandlats i styrelsen för BKK och därvid inte föranlett någon erinran. Beskriv- ningen av miniminivån finns i AMA-nytt 1/93. Här skall jag ge en kort beskrivning av minimiomfattningen av villkoren. I villkoren definieras bl.a. begreppen arbeten, hjälpmedel och befintlig egendom. Med arbeten avses i villkoren egendom och arbetsprestationer samt egendom av förbrukningskaraktär som ingår i den försäkrades Ansvar för fel och skador samt krav på försäkringsskydd enligt AB 92 och AB 04 I arbeten ingår även egendom och arbets- prestationer som beställaren tillhandahåller. Till arbeten räknas inte befintlig egendom som berörs av åtgärd för fullgörande av avtalat åtagande och inte heller hjälpmedel. Med hjälpmedel avses i villkoren egendom som inte är av förbrukningskaraktär och som erfordras för utförande av avtalat åtagande. Med befintlig egendom avses beställaren tillhörig egendom inom eller i direkt anslutning till Arbetsområde. Med befintlig egendom avses inte arbeten eller hjälpmedel. Vilka är försäkrade? I fråga om arbeten gäller försäkringen för försäkringstagaren, beställaren om denne är byggherre och försäkringstagarens under- entreprenör i den omfattning försäkringstagaren enligt skriftligt avtal åtagit sig att försäkra underentreprenaden. I fråga om hjälp- medel gäller försäkringen för försäkringstagaren och hans eller hennes beställare om denne är byggherre. Försäkringen gäller för skada som inträffar försäkringen är i kraft. Försäkringen gäller och i högst från garantitidens början. Försäkringen gäller efter avlämnandet för skada som beror på fel i arbeten och som upptäcks samt för skada som under den tiden uppkommer vid avhjälpande av fel i arbeten. En förutsättning är dock att den försäkrade entreprenören enligt entreprenad- handlingarna är skyldig att ersätta skadan. Vilken egendom omfattas av försäkringen? Försäkrad egendom är arbeten och Hjälpmedel som försäkrings- tagaren äger eller enligt entreprenadhandlingarna är ersättnings- skyldig för eller skriftligen åtagit sig att försäkra. Ansvar för fel och skador samt krav på försäkringsskydd enligt AB 92 och AB 04 Vilka skadehändelser omfattas av försäkringen? Försäkringen omfattar plötslig och oförutsedd fysisk skada på eller förlust av försäkrad egendom. Det görs i villkoren dock allmänna undantag för vissa skador för vilka ersättning inte lämnas. Dess- utom görs det vissa undantag avseende arbeten och hjälpmedel. Undantaget avseende arbeten innebär att allriskförsäkringen inte täcker kostnad för att åtgärda felaktigt material eller felaktigt arbete (se , Försäkring och ansvarsfördelning, s. 239 och , Försäkring vid fel i entreprenad, magisteruppsats från Affärsjuridiska programmet 2004/18 s. 29). 7Försäkringsskydd och säkerheter vid sidan av byggfelsförsäkringen Som ovan nämnts anger villkoren i AB 92 och AB 04 att entre- prenören, om inte annat föreskrivits i övriga kontraktshandlingar, skall ha en allriskförsäkring för skador på entreprenaden och en ansvarsförsäkring. Allriskförsäkringen i AB 92 är en egendomsförsäkring och den skall skydda den försäkrade egendomen (entreprenaden) mot skador för vilka entreprenören svarar. Genom en ansvarsförsäkring försäkrar sig entreprenören mot sin egen skadeståndsskyldighet (Liman, Entreprenad- och konsulträtt, 6 uppl. 2002 s. 154 f.). En vanlig allriskförsäkring omfattar endast skador på själva entreprenaden (arbeten ovan) och hjälpmedel. Vid t.ex. en ombyggnad täcker inte en sådan försäkring de delar av en befintlig byggnad som inte berörs av ombyggnaden. Av det skälet har den s.k. ROT-försäkringen, reparation- om- och tillbyggnad, tillkommit. I vissa fall tecknas en sådan ROT-försäkring separat och i vissa fall ingår den som en del i en allriskförsäkring. Liman anger att detta slag av försäkringsskydd kan kallas allriskförsäkring för befintlig fast egendom (Liman, Entreprenad- och konsulträtt, 6 uppl. 2002 s. 156). I entreprenadsammanhang är det vanligt att entreprenören skall ställa säkerhet för sina åtaganden. Om inte annat avtalats skall säkerheten gälla för ett belopp om av kontraktssumman och efter entre- prenadens godkännande, eller om fel konstaterats vid besiktning till dess entreprenörens åtagande har fullgjorts (kap. 6 § 21 i AB 04). Detsamma gäller enligt AB 92 (kap. 6 § 17) dock med den skillnaden att det där anges att säkerheten skall gälla för ett belopp om . (Säkerheten skall tillgodose beställarens behov av ekonomisk trygghet [s. 238]). En av entreprenören ställd säkerhet är i AB 04 inte kopplad till den längre garantitid som gäller för entreprenörens Försäkringsskydd och säkerheter vid sidan av byggfelsförsäkringen Anledningen till detta sägs i kommentaren i AB 04 vara att kostnaden för ställande av säkerhet kan vara hög. Det uttalas där också att bestämmelsen är utformad som en täck- bestämmelse och att det därmed är möjligt för beställaren att avstå från säkerhet eller begränsa tiden. Det framhålls i kommentaren att den beställare som önskar förlänga tiden för säkerhet bör överväga de konsekvenser av kravet på förlängd säkerhet för kostnader, konkurrensaspekter m.m. Under garanti- och ansvarstid har byggherren även behov av att teckna försäkring. Som exempel kan nämnas fastighetsförsäkring eller villaförsäkring. Jag skall översiktligt försöka åskådliggöra entreprenadtiden, garantitiden och ansvarstiden samt de försäkringar och säkerheter som kan tecknas i samband med byggnation, se skisserna på nästkommande två sidor. Skiss över vissa tider i AB 92 samt försäkringar och säkerheter som kan tecknas i samband med byggnation Entreprenadtid + 2 år byggfelsförsäkringen av sidan vid säkerheter och Försäkringsskydd Skiss över vissa tider i AB 04 samt försäkringar och säkerheter som kan tecknas i samband med byggnation GARANTITID för material och varor byggfelsförsäkringen av sidan vid säkerheter och Försäkringsskydd 8Kunskapen om fel och skador i byggnader – översikt Lagen om byggfelsförsäkring omfattar endast fel eller skador som är ursprungliga och som visar sig från en besiktning. Fel som uppkommer t.ex. genom en omfattas inte av försäkringen. I detta kapitel skall jag presentera visst material e.dyl. om fel och skador i byggnader. Felen och skadorna i de undersökningar som redogörelsen omfattar avser inte enbart sådana s.k. ursprungliga fel eller skador som beror på sådana fel. uttalar i sitt betänkande att antalet byggfel enligt marknadens aktörer inte minskar. Det sägs vidare att fukt och mögel är en av de vanligaste orsakerna till skador på bygg- nader.1 Som uppmärksammade exempel från senare år kan nämnas två fall där det var problem med fukt och mögel och inomhusmiljön, nämligen bostadshusen i och i Rådet för byggkvalitet, BQR, är en ideell förening med ändamål att främja samverkan, stärka kvalitetsutvecklingen och verka för ett ökat engagemang för kvalitetsfrågor inom bygg- och fastighets- sektorn. Inom BQR har det bedrivits ett projekt benämnt garanti- projektet 2003 som har bestått av två delprojekt. De båda del- projekten har redovisats i en slutrapport. I delprojekt 1 anges att de vanligaste förekommande felen och följdskadorna efter garantibesiktning enligt intervjuer med fastighets- ägare, byggherrar konsulter, entreprenörer och materialleveran- törer är fuktrelaterade fel, fel i funktioner och fel i livslängd eller 1 SOU 2002:115, Skärpning gubbar! Om konkurrensen kvaliteten, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn, s. 17 och 23. 2 Angående en närmare redogörelse för de aktuella fallen se SOU 2002:115, s. 146 ff. Kunskapen om fel och skador i byggnader – översikt Det sägs i rapporten att det största problemet tycks vara fuktrelaterade skador.3 redovisar i sitt betänkande resultat beträffande byggnadsbeståndets tekniska egenskaper från ett uppdrag som KTH utfört avseende situationen för bl.a. bostäder . Uppdraget baserades på två landsomfattande undersökningar, ELIB- och STIL- studierna.4 De redovisade uppgifterna visade bl.a. att i flerbostadshusen hade av lägenheterna våt- utrymmen med fuktskador. har i sin promemoria , Delmål för fukt och mögel samt inomhusbuller, redogjort för olika källor till kunskap om byggnadsbeståndet. Förutom STIL- studien och omnämns bl.a. en rapport från () 220 Skolor Skador och fel i skolbyggnader (SP RAPPORT 1998:34). – 1997 har SP undersökt mer än 220 skolbyggnader. De undersökta byggnaderna hade inte valts slumpmässigt. Många av byggnaderna undersöktes därför att det funnits skador eller anmärkningar på innemiljön. Undersökningen avsåg dock även byggnader där det inte funnits några kända skador eller besvär. Byggnaderna var av olika ålder, den äldsta uppförd 1870 och den yngsta 1997, och byggda för skilda ändamål. I de flesta av byggnaderna fann SP skador. Bilden visade en mångfald av skador. De mest påtagliga skadorna som registrerades hade orsakats av fukt. I 76 byggnader fanns vatten i takbjälklagen. Flest skador fanns dock i bygg- nadernas nedre delar och dessa hade orsakats av markfukt, bygg- fukt samt vatten som sökt sig nedåt, läckage i installationer och andra byggnadsdelar samt invändiga översvämningar. I rapporten uttalas att felen har kunnat hänföras till alla led i byggnads- och brukarprocessen – projektering, byggande, drift, underhåll och brukande – och till alla inblandade parter. I rapporten uttalas att skadorna varit relativt likartade oavsett orsaken till utredningarna och oavsett om det funnits kända skador/besvär eller inte. Det anges att den bild som ges av byggnadernas tillstånd därför kan antas vara representativ för ett större antal skolbyggnader och däribland även byggnader där det inte finns några uttalade besvär. Det sägs att bilden är dyster och i viss mån generell för byggnads- beståndet i svenska skolor. 3Rådet för byggkvalitet, BQR, , BQR 1-04, 10-åriga garantier Mål och medel för kvalitetsutveckling inom byggande och förvaltning, s. 20 f. 4SOU 1997:177, Byggkvalitet för framtiden, s. 30 ff. Kunskapen om fel och skador i byggnader – översikt Av ett faktablad från Arbetsmiljöverket5 framgår att det kom in 1 515 arbetsskadeanmälningar till försäkringskassorna avseende sjuka-hus-syndromet (SBS). 47 pro- cent av de som anmält arbetsskada hade uppgivit fukt och mögel som orsak till sina besvär. Av faktabladet framgår att besvär med sjuka-hus-symtom framför allt är kopplat till offentliga lokaler. De framtagna uppgifterna är inte kopplade till byggnadernas ålder eller om det är fråga om en nyuppförd byggnad. har genomfört en enkätundersökning av skolans arbetsmiljö.6 I undersökningen tillfrågades rektorerna bl.a. om vilka arbetsmiljöproblem som hade påtalats i samband med skyddsronder eller andra undersökningar om arbetsmiljö- förhållandena. Andelen skolor där mögel, sjuka hus, vattenskada eller dålig lukt hade påtalats vid skyddsrond eller dylikt uppgick till . Inte heller i denna undersökning är frågorna eller resultatet kopplade om det var fråga om en nyuppförd eller om- byggd byggnad. 5Korta Arbetsskadefakta nr 7 . 6Skolans arbetsmiljö – resultat av enkätundersökning . 9Utvärdering, överväganden och förslag Som närmare utvecklats i kapitel 2 är syftet med lagen om byggfels- försäkring att framför allt sådana byggfel som resulterar i fukt- och mögelskador i flerbostadshus skall kunna avhjälpas snabbt och utan långvariga tvister om vem som är ansvarig för felen. Lagen utgör på så sätt ett skydd för de boende mot ohälsa på grund av byggfel. har regler också införts som innebär att lagen om byggfels- försäkring anpassats till förhållanden beträffande småhus. Perspektivet för småhusen är delvis annorlunda än för fler- familjshusen. Byggnation av småhus kännetecknas bl.a. av att bygg- är konsument och entreprenörerna ofta är flera och inte så ekonomiskt starka som vid byggnation av flerbostadshus. Frågan om ett färdigställandeskydd för konsumenterna får här en särskild betydelse. Det finns ingen anledning för mig att ompröva de över- väganden som gjorts beträffande behovet av en byggfels- försäkring vid byggande av småhus. Mina överväganden i det följande avser därför främst flerbostadshusen. Jag återkommer beträffande frågan om en eventuell utvidgning av systemet även till andra byggnader. Min uppgift har varit att utvärdera lagen om byggfelsförsäkring. Jag har uppfattat uppdraget så att utvärderingen skall avse om lagen fungerat på det sätt som varit avsett och föreslå de lagändringar som kan vara motiverade. Jag har däremot inte sett som min uppgift att närmare studera omfattning och karaktär av de skador som föranlett lagstiftningen och utifrån sådana undersökningar överväga om lagstiftningen alltjämt är motiverad. I kapitel 8 har jag dock ändå sökt sammanfatta vissa kunskaper om fel och skador i byggnader. Utifrån den kunskap som redovisats kan jag då endast konstatera att fukt- och mögelskador alltjämt utgör ett stort problem. Det finns därför ingen anledning att föreslå att Utvärdering, överväganden och förslag försäkringen avskaffas på den grund att de skadeproblem som föranlett försäkringen bortfallit eller minskat i omfattning. Det har dock ställts krav på att det obligatoriska kravet på en byggfelsförsäkring beträffande flerbostadshus avvecklas av andra skäl eller åtminstone begränsas i vissa hänseenden. Jag kan se vissa skäl för sådana förändringar och skall närmare återkomma till detta i följande avsnitt. Jag vill dock redan nu förutskicka att jag inte funnit tillräckliga skäl att tillmötesgå de framställda kraven. Jag ser från en mer allmän synpunkt dock en svårighet med det obligatoriska kravet på en byggfelsförsäkring, nämligen att lagen förutsätter att det finns försäkringsbolag på marknaden som tillhandahåller denna typ av försäkring. Under utredningen har det framkommit att intresset hos de större försäkringsbolagen av att teckna byggfelsförsäkring är lågt, vilket är oroande. är det inte något av de större bolagen som för byggfelsförsäkringar (jfr. kapitel 4). Skälet till denna ovilja torde vara att en försäkring binder upp försäkringsbolaget – försäkringen är som man brukar säga långsvansad. Riskerna är svårbedömbara och det kapital som avsätts ger inte vinst på kort sikt. Dessutom krävs det särskild kompetens för att göra riskanalyser inom detta särskilda område och den kompetensen finns tydligen inte hos de större bolagen. Det kan också framhållas att det konsortium som i ett inledande skede byggdes upp mellan de största försäkringsbolagen upphörde på den grund att ansåg att verksamheten påverkade konkurrensen på byggmarknaden på ett för byggfelsförsäkringar negativt sätt. Jag ser ingen risk för att byggfelsförsäkringar inte kan tecknas i den utsträckning som krävs enligt lagen. Det finns emellertid anledning att noga följa utvecklingen på marknaden. Vad gäller frågan om en eventuell utvidgning av systemet till andra typer av byggnader än som omfattas av lagen, påverkas mina överväganden bl.a. av dessa svagheter i lagstiftningen men också av skäl som annars kan tala för att lagen avskaffas eller begränsas. Jag återkommer till dessa frågor. Jag kommer i det följande också redovisa mina överväganden i övrigt i anledning av de direktiv som utredningen fått. Det gäller då frågor kravet på byggfelsförsäkring vid tillbyggnad och ombyggnad, självrisk, försäkringsbelopp, premiernas storlek, den praktiska hanteringen av försäkringen, samordningen med annat försäkringsskydd samt vissa andra frågor. Utvärdering, överväganden och förslag 9.2Bör kravet på en byggfelsförsäkring för flerbostadshus avskaffas eller begränsas? Min bedömning: Det saknas anledning att avskaffa kravet på byggfelsförsäkring för flerbostadshus. Det finns dock skäl som talar för att en byggfelsförsäkring bör kunna undvaras när beställare och entreprenör är så solventa att de själva förutsätts kunna klara av den ekonomiska påfrestning som en byggfels- skada kan innebära. Det finns också skäl som talar för att en byggfelsförsäkring inte skulle behövas om beställaren tecknat kontrakt med en entreprenör som innehåller en femårig garanti och rätt till självhjälp (AB 04). Jag har dock stannat för att inte föreslå några begränsningar av byggfelsförsäkringen i nu angivna hänseenden. Byggherreforum, som är en sammanslutning av de största bygg- herrarna i landet, har vid de samtal som förts med utredningen satt i fråga om det finns behov av en byggfelsförsäkring för flerbostads- hus och presenterat visst material till stöd för sin uppfattning. HSB, och har inför utredningen framfört samma uppfattning samt särskilt tillskrivit regeringen i frågan och begärt att byggfelsförsäkringen avskaffas för flerbostadshus. Även Byggindustrier, som är en bransch- och arbetsgivar- sammanslutning av byggföretag m.fl., har haft samma inställning. Som skäl för att kravet på byggfelsförsäkring bör inskränkas har anförts att försäkringen anlitats i ytterst begränsad omfattning men att de sammanlagda kostnaderna för att teckna försäkringen uppgår till betydande belopp.