sou · GTB356d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Det är ett sätt för kommuner att uppfylla kommunallagens krav på att kommuner skall vidta konkreta åtgärder för att motverka diskriminering. Byråerna har ett nationellt samarbete och är organiserade i en De största ADB:erna finns i de stora städerna , , och . Hotline Discrimination är en byrå som subventioneras av kommun. Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... sättningen är att offentliggöra och motverka diskriminering som har att göra med bland annat etnicitet, hudfärg, funktionshinder, kön, religion, sexuell läggning, funktionshinder, rasistiska politiska partier eller anti-semitism.65 I bildades RADAR 198366 - Raad. RADAR var ett av de första lokala anti- diskrimineringskontoren i . Syftet är att bekämpa diskriminering t.ex. på grund av etniskt ursprung, kön, sexuell läggning, ålder och funktionshinder. En viktig fokus för RADAR är målet att polisen ska vara en vik- tig aktör när det gäller arbetet mot rasism. Därför har man utveck- lat ett informationsprogram som anställda inom polisen använder i utbildningssyfte. RADAR samarbetar med 30 polisdistrikt. Exempel på olika projekt och aktiviteter i RADARs regi: utbildning av poliser i frågor rörande diskriminering, att bygga broar mellan de olika etniska grupperna och polisen. implementering av lagarna mot diskriminering uppsökande verksamhet t.ex. på diskotek som inte släpper in minoriteter informationskampanjer och olika utbildningsprogram Skolor utan rasism (SWR) Skolor kan ansöka om att få bli en Skola utan rasism, SWR-skola. Skolor som ansluter sig till SWR-rörelsen förses med en mängd förslag och idéer för att praktiskt bekämpa rasism. En förutsättning för att en skola ska bli en SWR-skola är att av skolans elever och personal tycker att rasism inte har någon plats på deras skola genom att skriva under på en särskilt utformad de- klaration. SWR-skolor utvecklar initiativ mot rasism och diskrimine- ring och för jämlikhet och harmoni i det multikulturella samhället. Den nationella samarbetar med LBR när det gäller att förse SWR-skolorna med material.67 66För mer generell information se / och för mer specifik information om ett EU projekt som berör polisen se 67För mer information se / Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... 12.6Kunskap om och åtgärder mot könsdiskriminering i Eftersom kvinnor behandlas som en grupp som förutsägs ha gemensamma egenskaper får också någonting gemensamt: erfarenhe- ten av att stå i ett annat förhållande till makt än männen, erfarenheten att stå i ett annorlunda förhållande till sina egna kroppar än männen till sina. Därför är det politiskt viktigt för feminister att definiera kvinnor som kvinnor, som en grupp. Men det är lika viktigt att inse det kon- struerade i denna grupp, att inte tro på Kvinnan, utan på individuella, olika kvinnor. Om vi som feminister inser att vi lever i ett patriarkalt samhälle där kvinnor förtrycks, måste vi också vara medvetna om att det är detta samhälle som skapar en kvinnlighet och för- trycker den. (, 1996:15). I en analys av de åtgärder som behövs för främjande av etnisk jäm- likhet och motverkande av strukturell diskriminering står några av de mest strategiska erfarenheterna att finna i arbetet som skett för jämställdhet och mot könsdiskriminering i . Vi anser att den viktigaste utgångspunkten för att motverka köns- diskriminering och främja jämställdhet i har varit att jäm- ställdhet handlar om makt och privilegier. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (Skr. 2002/03:140) står: Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Trots en lång historia av aktivt jämställdhetsarbete präglas vårt samhälle fortfarande av en könsmakt- ordning. Arbetet måste fortsättningsvis ges en mer feministisk inrikt- ning. Det innebär att vi måste vara medvetna om att det råder en könsmaktordning, att kvinnor är underordnade och män är överord- nade. Det innebär också att regeringen betraktar manligt och kvinnligt som sociala konstruktioner, dvs. könsmönster som skapas utifrån uppfostran, kultur, ekonomiska ramar, maktstrukturer och politisk ideologi. Könsmönstren skapas och upprätthålls både på det personliga planet och på det samhälleliga planet. Denna struktur har inte föränd- rats trots att kvinnors och mäns representation på vissa samhällsområ- den kvantitativt sett närmat sig varandra. Om vi inte bryter dagens könsmaktordning kommer vi inte att uppnå ett jämställt samhälle. En nyckel i utvecklingen av jämställdhetsarbetet i är kvin- norörelsen. Kvinnorörelsen har lyckats mobilisera tillräckligt för en Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... samling kring grundläggande frågor så att makten har kunnat utmanas. En annan viktig bidragande orsak till kvinno- rörelse(r)n(a)s relativa framgång har varit möjligheten att bygga på erfarenheter i andra länder samt att kunna bidra till dessa interna- erfarenheter. Med andra ord är det inte en fråga om endast en svensk Kvinnorörelse utan en internationell kvinnorörelse. Arbetet har drivits på flera plan inklusive gräsrotsnivån, forskar- nivån och politikernivån och med ett samspel emellan dessa plan. Ett exempel på detta kan ses i samspelet mellan dessa olika aktörer med den relativt snabba omvandlingen av arbete med (CEDAW – Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women) till krav på framtag- ning av jämställdhetslagen. Ratificering av CEDAW och ikraftträ- dande av lagen skedde ungefär (1979–1981). Vår slutsats är att Kvinnorörelsen lyckades med detta genom att befinna sig flera olika samhällsarenor, som de hade ett gemensamt och sammanhållande mål. 12.6.2Jämställdhetslagen inklusive aktiva åtgärder Jämställdhetslagen antogs 1979. Den innehöll ett förbud mot könsdiskriminering i arbetslivet, gav rätt till skadestånd vid diskri- minering och ställde krav på att arbetsgivare skulle vidta aktiva åt- gärder för att främja jämställdhet. bildades som tillsynsmyndighet. Lagen ändrades senare och ett krav infördes om att arbetsgivare med 10 eller flera anställda skulle utveckla årliga jämställdhetsplaner. Jämställdhetslagen byggde till stor del på erfarenheter från och lagar mot diskriminering. (SOU 1978:38) har även tillsyn över Lagen om likabehandling av stu- denter i högskolan, som rör villkoren på högskolor och universitet. verkar det inte ha funnits något större intresse från vare sig kvinnorörelsen, jämställdhetspolitiker eller andra för ett förbud mot könsdiskriminering utanför arbetslivet – trots att ett förbud mot näringsidkares olaga diskriminering pga. etnicitet eller religion med hänsyn till gods och tjänster redan fanns i 16:9. Det bör också påpekas att könsdiskriminering inte är förbjuden i enlighet med Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering. Denna lag har till ändamål att motverka diskriminering som har samband med någon av diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörig- Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... het, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Förenklat kan man säga att den omfattar områden utanför arbetslivet och högskolan: till exempel, arbetsmarknad- spolitisk verksamhet, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning, medlemskap i arbetsmarknadsorganisationer och vid yrkesmässigt tillhandahållande av varor, tjänster eller bostäder. Med hänsyn till områdena , arbetslöshets- försäkringen, hälso- och sjukvården förbjuder lagen diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan tros- uppfattning eller sexuell läggning. Med andra ord är det inte förbjudet enligt svensk lag att diskriminera mot kvinnor i dessa områden. Å andra sidan kommer ett förbud mot diskriminering på grund av kön att införas i lagen (Ett ut- vidgat skydd mot könsdiskriminering, Prop. 2004/05:147). (JämO) har under arbetat med att ta emot anmälningar om könsdiskriminering i arbetslivet samt drivit rättsprocesser i Arbetsdomstolen. Dessutom har JämO arbetat med uppföljning av jämställdhetsplaner. JämO har tillsyn över att arbetsgivare och högskolor följer lagbestämmelserna om aktivt jämställdhetsarbete. JämO ska utreda anmälningar om köns- diskriminering och om sexuella trakasserier eller andra trakasserier, bl.a. trakasserier på grund av anmälan om könsdiskriminering. Till huvuduppgifterna hör också att, genom att informera och ge råd och stöd samt främja jämställdheten, i första hand på arbetsplatser och högskolor. JämO är som statlig myndighet remissinstans i flertalet utredningar och förslag från regering och riksdag. Det ger möjlighet att bevaka och påverka att jämställdheten beaktas vid samhälls- och lagförändringar. Däremot kan JämO inte ingripa rättsligt utanför arbetsmarknaden och högskolan. Därutöver har de fackliga organisationerna bedrivit ett jäm- ställdhetsarbete och jämställdhetsavtal har slutits i vissa fall mellan parterna på arbetsmarknaden. Politisk mobilisering över partigränser I och med att det har funnits visst samarbete över de politiska par- tiernas gränser, har en starkare påtryckning i politiken mobiliserats än vad som annars skulle ha skett. Bland annat har det lett till en större förmåga att påverka den politiska dagordningen. Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... Undersökningar om konsekvenser av kvinnors ökade represen- tation i politiska församlingar ger inga entydiga svar, men den ökade representationen verkar förklara en del av den förändrade politiska dagordningen i en riktning som gynnar jämställdheten mellan könen (se t.ex. Wägneryd, 1998; , 1994; Skjeie, 1992). Det har funnits en medvetenhet om att det gäller att försöka på- verka dagordningen även inom forskningen. Ett tydligt uttryck för detta kunde ses i maktkampen kring tillsättning av ledningen för den s.k. . En manlig forskare utsågs först till utredare. Detta resulterade i kraftiga protester, främst från kvinnorörelsen vilket till slut ledde till att politikerna som ansva- rade för tillsättningen backade och utredaren byttes ut. En ledning med en tydligare feministisk profil tillsattes. En viktig lärdom och erfarenhet från detta är att politiken går att påverka genom att ut- mana makthavares invanda normer och handlingsmönster. Om man jämför med tillsättningen av den senare Integrations- politiska maktutredningen () fanns det knappt någon reaktion överhuvudtaget från invandrare, invandrarorganisa- tioner eller någon slags antirasist/antidiskriminerings rörelse. Detta visar på hur svag antirasiströrelsen är i jämförelse med kvin- norörelsen. Denna företeelse upprepar sig i princip varje gång en offentlig tillsättning övervägs som har en koppling till jämställdhet, dvs. att åtminstone någon del av kvinnorörelsen kräver delaktighet. Men när det gäller invandrarfrågor, integrationsfrågor eller frågor som berör rasism och etnisk diskriminering, kan slutsatsen dras att kon- sultation med de berörda är något som främst sker i efterhand efter att de viktiga besluten redan har tagits, om konsultation sker över- huvudtaget. Gender mainstreaming (jämställdhetsintegrering) och kopplingen till integrationspolitik I Jämt och ständigt: Regeringens jämställdhetspolitik och handlings- plan för mandatperioden (Skr 2002/03:140) klarläggs att gender mainstreaming (eller jämställdhetsintegrering) innebär att ett ökat ansvar för jämställdhetspolitiken åläggs all statlig verksamhet. Inom betyder detta bland annat en bred satsning Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... på utbildning, ett tydliggörande genom könsuppdelad statistik och jämställdhetssamordnare på varje departement. Regeringen anser att det är nödvändigt att jämställdhet integre- ras i alla politikområden och bland annat lyfter de fram represen- tation; jämn fördelning av makt och inflytande och män och jäm- ställdhet som särskilda fokusområden –2006.68 Denna fokus på en bred ansats och ett maktperspek- tiv saknas i svensk integrationspolitik. En nyckelfråga är följande: Den delvis formella inriktning som jämställdhetspolitiken haft, har i alltför liten utsträckning påverkat de bakomliggande strukturer som skapar och upprätthåller det ojämna maktförhållandet mellan kvinnor och män. Vällovliga och angelägna politiska reformer som syftar till att öka jämställdheten får ibland ett begränsat genomslag på grund av samhällets genus- strukturer.69 Integrationspolitiken skulle nog få en annan inriktning om det skrevs t.ex.: Den delvis formella inriktning som integrationspolitiken haft har i alltför liten utsträckning påverkat de bakomliggande strukturer som skapar och upprätthåller det ojämna maktförhållandet mel- lan svenskar och invandrare (etniska minoriteter). Vällovliga och angelägna politiska reformer som syftar till att öka integration får ibland ett begränsat genomslag på grund av samhällets et- niska strukturer. Insikterna om makten och ojämställdhet uttrycks på ett träffande sätt i diskussionen om män och jämställdhet. Den sista att upptäcka oceanen är fisken, brukar den amerikanske mansforskaren säga när han försöker få män att inse att de är för könsmaktsystemet. Män har alltid varit . har det kön som varit underordnat i könsmaktsystemet, kvin- nan, varit i fokus för jämställdhetsarbetet. Jämställdhet handlar om att kvinnor och män skall inneha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Det innebär att män likaväl som kvinnor skall delta i jäm- ställdhetsarbetet och att arbetet handlar om att förändra villkoren för både kvinnor och män. Med män och jämställdhet som ett prioriterat område i jämställdhets- politiken vill regeringen sätta fokus på att män skall inse att dessa för- 68Jämt och ständigt: Regeringens jämställdhetspolitik och handlingsplan för mandatperioden (Skr 2002/03:140) s 6. 69IBID, s 7. Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... hållanden stadfäster ett odemokratiskt system som drabbar alla männi- skor.70 Om det har tagit så att se samhällets könsmaktordning; att män är och överordnad, är det kanske inte så konstigt att det är ännu svårare för det svenska samhället att inse att (vit) svenskhet är i etniska maktordning. Sammanfattningsvis är den viktigaste förändringen att kvinnorö- relsen har lyckats sätta männens makt i centrum och lyckats for- mulera krav på förändring. har inget ifrågasättande skett på samma sätt av etniska maktordning. Medan jämställdhetsarbetet har lyckats relativ bra med att sätta frå- gan om makt i centrum, finns också bakslag och fallgropar som det framtida arbetet mot strukturell diskriminering kan dra lärdom av. Gender mainstreaming är en tanke som lyfts fram som en viktig jämställdhetsåtgärd både internationellt och i . Å andra si- dan uttrycker vissa forskare stor tveksamhet kring mainstreaming som strategi. Invändningen går ut på att i och med att jämställdhet ska genomsyra allt, blir resultatet ett urvattnat arbete som inte le- der någonstans då det saknas ett tydligt ansvar och kunskap. Dessa erfarenheter bör hållas i åtanke när en diskussion om mainstrea- ming av arbetet mot strukturell diskriminering och etnisk jämlik- het når agendan. Strategin i sig behöver inte vara fel, utan problem kan ha uppstått i genomförandet. Vi tror att det krävs ett tydligt ansvar och att personer som får ansvar också har kunskap om frå- gorna. Annars finns det risk att arbetet utvecklas i den riktning som statsvetaren beskriver: Jämställdhetspolitik lägger sig över allt som en våt, gullig matta. Det finns inget intresse av att tala om makt. Inte kön, inte klass, inte etni- citet. Politik tycks överhuvudtaget handla allt mer om administration och allt mindre om konflikter. Det har skett en avpolitisering av poli- tiken. Och den forskning som är kritisk passar inte politiken. (Do- kumentation forskarmöte, 2005:19) Från kvinnorörelsens håll har det funnits några viktiga teoretiska och praktiska invändningar mot jämförelser mellan arbetet för 70 IBID, s 12. Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... kvinnors lika rättigheter och möjligheter och etniska minoriteters (invandrares) lika rättigheter och möjligheter. - En sammanblandning av kvinnors och etniska minoriteters intressen innebär en risk för att vårt starkare skydd kommer att urvattnas. Detta är ett reellt politisk ställningstagande. Och naturligtvis finns det alltid politiska risker. Men det låter mer som ett sätt att behålla en maktposition som uppnåtts inom ramen för könsmaktsord- ningen, i stället för en position som möjliggör ett reellt ifråga- sättande av den nuvarande ordningen. Med andra ord finns det risk för att vissa kvinnor nöjer sig med att vara tilldelad rollen av den viktigaste bland de underordnade grupperna, i stället för att söka allianser med andra grupper på basis av gemensamma intressen för att i grunden förändra samhället. - Kvinnor är ingen minoritet. Kommentaren är korrekt i sig men den egentliga betydelsen kan ifrågasättas. Bland annat var de svarta i ingen minoritet heller, men de förtrycktes likväl. Begreppet minoritet syftar snarare på mindre tillgång till makt och resurser. Könsmaktordningen genomsyrar allt – till skillnad från frågorna som berör andra diskrimineringsgrunder även om dessa är viktiga också. Detta resonemang liknar majoritetstanken ovan. Till exempel kan man läsa i ett remissvar från JämO att Resonemangen om att utveckla arbetsgivarens förebyggande åtaganden i relation till samtliga diskrimineringsgrunder ligger helt i linje med ar- tikel 7 i direktiv /78/EG om inrättande av en allmän ram för lika- behandling. Hur direktivet ska implementeras är är un- der utredning. JämO vill dock understryka att ett aktivt åtgärdsarbete utifrån faktorn kön med nödvändighet måste skilja sig ifrån aktiva åt- gärder utifrån övriga diskrimineringsgrunder. När promemorian ex- empelvis på sidan 170 anger att regeringen bör uppdra åt det nya Ver- ket för Näringslivsutveckling att prioritera bl.a. kvinnor, personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade och äldre... osynliggör man i sin formulering att kategorin kvinnor även ingår i kategorierna per- soner med utländsk bakgrund, funktionshindrade samt äldre. kategorin kön kan man aldrig bortse ifrån, även om man talar om Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... övriga diskrimineringskategorier som funktionshindrade, homo- sexuella, personer med utländsk bakgrund eller äldre.71 Genom att hävda att man aldrig kan bortse ifrån kön, lämnas läsa- ren med intrycket av att det går att bortse från faktumet att alla till exempel har en etnisk tillhörighet – inklusive svenskar.72 Problemet med denna typ av reflexmässiga ställningstagande är inte bara att det osynliggör andra maktordningar, utan att det även kan sägas leda till en acceptans av diskriminering mot kvinnor, så länge detta sker på någon annan grund än kön. Detta i sig torde leda till insik- ten om ett starkare behov av ett samspelsperspektiv. Om huvudfrågan är lika rättigheter och möjligheter, kan det vara viktigt att hålla citatet från forskaren som myntade begreppet in- tersektionalitet i tankarna: When feminism does not explicitly oppose racism, and when ant- iracism does not incorporate opposition to patriarchy, race and gender politics often end up being antagonistic to each other and both inte- rests lose. (Crenshaw, 1992) Ett resultat av ett ensidigt framhävande av könsmaktordningen och en negligering av andra maktordningar som den etniska, är om hu- vudfrågan i svensk jämställdhetspolitik är en överflyttning av makt från svenska män till svenska kvinnor. Förutsatt att diskriminering oavsett grund, i grunden är en fråga om makt och brist på makt, borde de olika intressenterna fråga sig om det viktiga är det egna eländet, eller en bestående förändring av maktordningen – dvs. de med makten att diskriminera. Då skulle dessa intressenter kunna agera mer ur en position av samlad styrka, i stället för dagens situation där var och en agerar ur separata och uppenbarligen svagare förhandlingspositioner. Ett konkret exempel på en samspelande politisk styrka kan ses i att antog en långtgående antidiskrimine- ringsklausul som ska införas i kommunens upphandlingar. försök till att koppla upphandlingar till jämställdhet stupade för det mesta pga. bristande stöd. Den nödvändiga politiska styrkan sak- nades för att driva igenom frågan. Antagligen skulle liknande för- slag ha misslyckats om klausulen hade kopplats endast till etnisk 71Jämställdhetsombudmannens Remissvar , Remissvar angående promemoria Alla lika olika – mångfald i arbetslivet (Ds 2000:67). 72Det är värd att notera att alla har en sexuell läggning, inklusive heterosexuella. Man borde kanske även tänka i termer av att alla har ett funktionsläge (jämför med funktionshinder). Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... Men omfattades alla diskrimineringsgrunder. Därmed blev det svårare att stoppa eftersom att fler intresse- grupper ställde sig bakom den. kommer förmodligen kvinnor att ha mest att vinna från denna reform – i synnerhet p.g.a. att de utgör en majoritet. Ett annat exempel som bygger på oförmågan eller oviljan att se diskriminering i sig som huvudfrågan är den nuvarande bristen på ett skydd mot könsdiskriminering utanför arbetslivet och högsko- lan. Bland annat finns det inget förbud mot könsdiskriminering vad gäller bankernas kreditgivning. Detta innebär en ett brott med (CEDAW). Men, som nämns ovan, är så- dan diskriminering som har samband med etnicitet, religion, funk- tionshinder och sexuell läggning förbjuden sen 2003. Vissa frågor måste ställas. Hur mycket är detta bristande diskri- mineringsskydd ett resultat av att Kvinnorörelsen valde bort frågan för att undvika en sammanblandning med etnicitetsfrågan? Det fanns möjligtvis en insikt att det kunde leda till en jämlikhetsut- veckling som inte fokuserades endast på kön. Och hur mycket är detta ett resultat av andra faktorer? har haft en regering som bestått av hälften kvinnor och hälften män. består till av kvinnor och till av partier som kallar sig själva för feministiska. Trots allt detta är könsdiskriminering laglig utanför arbetslivet och högskolan i vad som brukar kallas världens mest jämställda land 73 Det finns en risk att viss makt på jämställdhetsområdet har lett till att intresset har blivit större för att konsolidera denna tilldelade men ändå underordnade maktposition, i stället för en vidare utma- ning av makten. Liknande tendenser kan ses i och i andra länder där de olika grupper som utsätts för diskriminering vädjar till makthavarna om just sin utsatthet, i stället för att i samverkan påverka maktens underliggande strukturer. I varje fall har det funnits en utveckling på den internationella nivån där kampen mot exempelvis könsdiskriminering och etnisk diskriminering har samspelat med och bidragit till den andras ut- veckling. Detta kan ses bland annat i de internationella instrument för mänskliga rättigheter som utvecklades efter . Dessutom är det tydligt att den svenska jämställdhetslagstiftningen har främjats av juridiska verktyg som i första hand utvecklades för att bekämpa etnisk diskriminering. Detta kan ses i att jämställd- 73 I alla fall fram tills . Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... hetslagen i till stor del byggde på erfarenheter från förbu- den mot könsdiskriminering i och . Andra länder har lyckats utveckla vägledande antidiskrimine- ringsverktyg bland annat genom att diskriminerade grupper i det civila samhället inte bara har konkurrerat, utan även har samarbetat och byggt på varandras erfarenheter. Kvinnorörelsens utveckling i byggde delvis på ett slags utbrytning, pga. kvinnoförtryck, från medborgarrättsrörelsen (och antikrigsrörel- sen).