sou · GTB325d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Det är sannolikt att den inhemska försäljningsökningen för starköl skulle ha varit ännu större om införselkvoterna inte hade höjts successivt och resandeinförseln därmed troligen legat kvar på en, i stort sett, oförändrad nivå. Det bör i detta sammanhang också nämnas att försäljningen av folköl nästan halverades (1995–2004). Det är sannolikt att en del av denna minskning har att göra med den ökade starkölsförsäljningen på Systembolaget samt den ökade resande- införseln. Den sammanlagda inhemska försäljningen av starköl och folköl har inte ökat under nämnda period utan ligger, i ren alkohol, kvar på ungefär samma nivå (ca ren alkohol per invånare ). I volymliter har försäljningen sjunkit med . , med, totalt sett, billigare öl i , har således försäljningen av denna dryck inte ökat i landet. Detta inkluderar även starkölsförsäljningen på restauranger. Den sammanlagda konsumtionen av öl (folköl plus starköl) har däremot ökat med vilket förklaras av en ökad införsel. Sammantaget talar detta, enligt utredningen, för att den beräknade priskänsligheten främst uttrycker förändringar i den inhemska efterfrågan, som varit relativt oberoende av förändringar i resandeinförseln. Skulle skatten på öl i sänkas (för varje volymprocent alkohol), vilket skulle reducera prisskillnaderna mellan och /(se texten ovan och tabell 6.2) är det, enligt vår mening, rimligt att anta att den totala inhemska försäljnings- ökningen blir större än vad den antagna priselasticiteten visar. Detta skulle, i sådant fall, vara resultatet av minskad resandeinförsel som ersätts med inhemskt köpt öl. De samlade effekterna av en skattesänkning på den inhemska försäljningen, liksom den totala konsumtionen av öl, beror dock på vilka antaganden som görs angående skattesänkningens effekter på resandeinförseln. Den uppskattade försäljningsökningen, beräknad utifrån den nämnda priselasticiteten, är dock en viktig utgångspunkt och kan användas som bas i de olika alternativ som redovisas i tabellen. Om sänkta ölskatter och ölpriser i inte skulle påverka införseln överhuvudtaget, blir den totala ökningen av ölkonsumtionen den- samma som den ökade inhemska efterfrågan, i detta fall ca ren alkohol (alternativ 1 i 6.3a). Detta skulle leda till en ökad ölkonsumtion med och öka totalkonsumtionen . Sannolikt påverkas emellertid även resandeinförseln av Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå SOU 2005:25 Det mesta av den minskade ölinförseln kommer att kompenseras av att mer öl köps i . Om all minskad ölinförsel ersätts av öl köpt i blir konsumtionsökningen givetvis exakt densamma som vid oförändrad införsel, dvs. en ökning med ren alkohol (som i alternativ 1). En större ökning av svenskarnas totala ölkonsumtion än ren alkohol är således inte sannolik efter en skattesänk- ning . Snarare blir ökningen något mindre. Så blir fallet om inte all minskning av infört öl ersätts med öl köpt i . Skulle exempelvis av den minskade införseln ersättas med inhemska köp (så som diskuterades ifråga om sprit i delbetänkandet), blir konsumtionsökningen något, men dock marginellt, lägre (jfr rad 7 med rad 6 i tabell 6.3a). Skulle även den illegala handeln med öl – ölsmugglingen – minska, är det möjligt att ökningen av ölkonsumtionen blir än lägre. Enligt vår bedömning leder en skattesänkning sannolikt till en viss minskning av den illegala ölhandeln, men det är inte säkert att nedgången blir särskilt omfattande. Detta skall dock jämföras med dagens situation med ökande illegal ölhandel. I beräkningarna utgår vi ifrån att den illegala alkoholhandeln med öl (och vin) förblir på ungefär samma nivå även efter en skattesänkning. Men det bör påpekas att om den illegala försäljningen av öl minskar efter en skattesänkning, och om inte denna minskning helt och hållet kompenseras med öl köpt i (främst på Systembolaget), blir ökningen av den totala ölkonsumtionen något mindre. Den inhemska försäljningsökningen för öl blir dock något större än den i tabell 6.3a redovisade. Under alla omständigheter är det troligt att den inhemska ölförsäljningen kommer att öka mer än vad som antas i alternativ 1 i tabell 6.3a, detta således som ett resultat av att minskad införsel och, eventuellt, minskad ölsmuggling, kompenseras av ökad legal ölförsäljning i . I tabellerna 6.3a och 6.3b redovisas olika alternativa skattningar utifrån olika antaganden om hur mycket införseln påverkas (minskar) efter en skattesänkning (s.k. korspriselasticitet). Som framgår blir skillnaderna i försäljning och konsumtion små mellan de olika alternativen. Olikheten i förändringar av införseln mellan de olika alternativen blir större, men för såväl öl som vin kommer minskningen av införseln sannolikt att hamna mellan (alternativen 3–5). Det skulle givetvis vara önskvärt att effekten av skatte- och prissänkningarna, på resandeinförseln blev SOU 2005:25 Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå större (t.ex. såsom i alternativ 6), eftersom detta skulle kunna leda till en större omfördelning mellan inhemsk försäljning och utomlands inköpt alkohol, vilket i sin tur skulle innebära att statens skatteintäkter inte i samma utsträckning, skulle påverkas negativt En sådan utveckling kan visserligen inte uteslutas, men är, tyvärr, inte sannolik. Flera bedömare, som utredningen varit i kontakt med, menar exempelvis att priskänsligheten för den utlandsinköpta alkoholen vid en inhemsk prisförändring knappast kan vara högre än för den alkohol som köps i , snarare tvärtom. I tabell 6.3b har liknande beräkningar som i föregående tabell redovisades för öl också genomförts för vin och med samma bakgrundsresonemang som fördes ovan beträffande den först- nämnda drycken. En skattesänkning på vin leder till en prissänkning på Systembolaget med, i genomsnitt, och på restauranger med, uppskattningsvis, . Totalt sett sjunker därmed priset på vin i (Systembolaget plus restauranger) med . Detta beräknas leda till en ökad inhemsk efterfrågan med (altarnativ 1), vilket i ger en försäljningsökning för vin med ca ren alkohol. Större ökning av svenskarnas vinkonsumtion än ren alkohol är således inte trolig efter en skattesänkning . Snarare blir, enligt ovan förda resonemang, ökningen något mindre. Skulle av den beräknade minskade införseln kompenseras med inhemska köp blir konsumtions- ökningen något, dock marginellt, lägre (jfr rad 7 med rad 6 i tabell 6.3b). Den totala vinkonsumtionen i kommer av allt att döma att öka med ca , motsvarande , på årsbasis jämfört med . Detta skulle innebära en ökning av den totala årskonsumtionen av alkohol med . en skattesänkning för öl och vin med till en konsumtionsökning med högst men sannolikt blev den något lägre, ca Med stor sannolikhet skulle skattesänk- ningarna innebära en ökning av den totala alkoholkonsumtionen med 3–. Systembolagets försäljning av starköl och vin beräknas öka med 8–och resandeinförseln, för respektive alkoholdryck, minska med 5–. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Tabell 6.3a Uppskattade förändringar av försäljning och konsum- tion av öl vid en sänkning av ölskatten . Beräk- ningarna utgår från uppgifter om anskaffningen av öl för . Förändringarna redovisas i procent och i liter ren alkohol per invånare . Ger prissänkning med i (oberoende av införseln) Ökad ölkonsumtion, om tion och ökning i procent5 och ökning i procent5 1Vägd minskning av priset på Systembolaget, av folköl i detaljhandeln (>2,8–3,5 vol. %), och på restauranger. Utgår från samma priselasticitet för folköl (>2,8–3,5. %) och för starköl på restaurang som för starköl på Systembolaget. 2Enligt angiven korspriselasticitet. 3Effekten av ökad inhemsk efterfrågan och substitution av öl köpt i utlandet med öl köpt i , från systembolaget, restauranger och folköl i livsmedelsbutiker (>2,8–3,5 vol. av den inhemska försäljningsökningen (rad 4) sker på Systembolaget. 5Baserad på uppgifterna i rad 7. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Tabell 6.3b Uppskattade förändringar av försäljning och konsum- tion av vin vid en sänkning av vinskatten . Beräk- ningarna utgår från uppgifter om anskaffningen av vin för . Förändringarna redovisas i procent och i liter ren alkohol per invånare . Ger prissänkning med i (oberoende av införseln) Ökad vinkonsumtion, om tion och ökning i procent5 och ökning i procent5 1Vägd minskning av priset på Systembolaget och på restauranger. 2Enligt angiven korspriselasticitet. 3Effekten av ökad inhemsk efterfrågan och substitution av vin köpt i utlandet med vin köpt i . av den inhemska försäljningsökningen (rad 4) sker på Systembolaget. 5Baserad på uppgifterna i rad 7. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå SOU 2005:25 Vid en sänkning av skatten på vin och öl blir skatteintäkterna mindre per såld liter, som ökad försäljning, delvis beroende på substitution av utomlands inhandlad alkohol med inhemskt köpt, leder till ökade skatteintäkter. Nettoeffekten beräknas bli minskade skatteintäkter, men skattningarna är osäkra. Det är möjligt att skillnaden i skatteintäkter vid sänkta respektive bibehållna skatter blir betydligt mindre, i vart fall sett över en längre tidsperiod. Det finns nämligen en uppenbar risk för att den inhemska försäljningen fortsätter att minska och resandeinförseln att öka , vilket skulle leda till ytterligare minskade skatteintäkter från den inhemska alkoholförsäljningen. Den omedelbara effekten av sänkta skatter skulle dock, totalt sett, bli minskade skatteintäkter från vin- och ölförsäljningen i . Den ökade inhemska efterfrågan som följer direkt av en skattesänkning kan således inte kompensera för de minskade intäkterna per såld liter som följer av sänkningen. Hur mycket intäkterna minskar beror på omfattningen av substitutionen av, åtminstone ursprungligen, utomlands förvärvat öl och vin med sådana drycker köpta i . Vi utgår vid beräkningarna från de, enligt vår uppfattning, mest sannolika förändringarna. beräknas den inhemska beskattade ölförsäljningen i uppgå till ca (Systembolaget: 173 milj. liter, restauranger: 83 milj. liter, folköl starkare än 2,8 volymprocent: 99 milj. liter). I ren alkohol motsvarade detta ca , vilket gav intäkter på ca för . Mervärdesskatten gav ytterligare ca från försäljningen på Systembolaget, restauranger och av det beskattade folkölet i butiker. Sammanlagt gav detta skatte- intäkter på ca . Skulle skatterna på öl sänkas sjunker skatten på denna dryck per liter ren () alkohol. Om en sådan skattesänkning leder till en ökning av den inhemska försäljningen , vilket vi bedömer som rimligt, skulle detta ge skatteintäkter på Punktskatteintäkterna från försäljningen av vin (3 § lagen om alkoholskatt) uppgick för till ca . Vid en skattesänkning sjunker skatten per liter från Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Ökningen av den inhemska försäljningen beräknas till , vilket skulle ge skatteintäkter på , medan intäkterna från mervärdesskatten sjunker något, från ca 2,51 () till 2,46 miljarder under en 12- månadersperiod. Intäkterna från punktskatterna av öl och vinförsäljning beräknas således sjunka från () till . Intäkterna från mervärdesskatten kommer sanno- likt att uppvisa små förändringar. Vi vill, återigen, betona osäkerheten i dessa skattningar. Allt talar emellertid för att skatteintäkterna vid sänkt öl- och vinskatt kommer att minska, trots förväntad minskad införsel som till stor del ersätts med inhemskt öl och vin. Men, som nämnts tidigare, minskar sannolikt intäkterna även vid oförändrad öl och vinskatt, eftersom den inhemska försäljningen då troligen fortsätter att minska . Skillnaden i intäkter, jämfört med vid sänkt skatt på öl och vin, blir då betydligt mindre och det kan inte uteslutas att skatteintäkterna t.o.m. skulle bli lägre vid oförändrad jämfört med vid sänkt skatt. Under alla omständigheter torde den långsiktiga effekten på skatteintäkterna av sänkt öl och vinskatt vara mindre än den mer kortsiktiga. Det bör påpekas att skulle minskningen av införseln bli något större, som den andel av denna som ersätts med inhemska alkoholdrycker inte förändras nämnvärt, minskar skatteintäkterna kraftigt men inte i samma grad. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Utredningens förslag: I syfte att bland ungdomar minska konsumtionen av sådana drycker som marknadsförs med särskild inriktning mot denna grupp införs en skatt på blandade drycker och andra alkoholdrycker som vänder sig till samma konsumentgrupp. Med andra alkoholdrycker avses här sådana söta alkoholdrycker som inte är öl, cider eller andra sådana drycker för vilka definitioner finns i EG-förordningar. Intäkterna från denna skatt skall användas för att stärka det förebyggande arbetet mot alkohol och droger riktat till ungdomar genom stöd till ett stort antal frivilligorganisationer som når ut till denna grupp genom sin ordinarie verksamhet och genom forskning om metodik och nya områden av kunskaps- baserat förebyggande arbete för barn, unga och unga vuxna. Blanddrycker introducerades i . Dessa drycker kännetecknas, åtminstone i , ofta av söt smak, färgglada etiketter, färgglatt innehåll och avsaknad av tydlig alkoholsmak. Det förekommer också ett stort utbud av drycker med samma kännetecken som marknadsförs som cider. Dryckerna är lättdruckna och populära främst bland ungdomar. En betydande del av den konsumtionsökning som inträffat bland flickor och unga kvinnor kan förklaras av en ökande konsumtionen av dessa drycker, framför allt dem som kallas cider. av 16–19-åriga flickors totala alkoholkonsumtion (i ren alkohol) utgjordes av de ciderbetecknade dryckerna. såldes av dessa blanddrycker på System- bolaget, varav avsåg de drycker som benämns cider och övriga blanddrycker. Det är inte enbart yngre människor som dricker dessa blanddrycker, men en stor del konsumeras av ungdomar och unga vuxna i åldrarna 16–, med allra högst andelar av totalkonsumtionen bland 16–19-åringar. Uppskattningsvis 70–av blanddryckerna konsumeras av 16–29-åringar. Detta innebär att konsumtionen av dessa drycker uppgår till ca , motsvarande ren alkohol, per 16–29- åring. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Direktivet 92/12/EEG om allmänna regler för punktskatte- pliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor, det s.k. cirkulationsdirektivet, fastställer regler för varor och tjänster som är belagda med punktskatt och andra indirekta skatter. De bestämmelser som hänför sig till skattestrukturerna och skattesatserna för punktskattebelagda varor anges i särskilda direktiv (direktiv /83/EEG och direktiv /84/EEG). Det finns vare sig i alkohollagen eller i skattelagstiftningen någon definition av de, relativt sett, nya blanddryckerna eller de drycker som kallas cider och de klassificeras således inte som någon särskild typ av alkoholdryck. Basen i drycken kan vara vin, fruktvin, cider, öl eller sprit som sedan blandats med bl.a. sockerlag, aromämnen och citronsyra och därefter har ofta kolsyra tillsatts. Det är vanligt att, för att öka alkoholhalten, även destillerad alkohol har tillsatts de drycker där basen är vin, fruktvin eller cider. De drycker som baseras på vin, fruktvin eller cider betecknas av tillverkarna ofta som cider. I Systembolagets indelning av sortiment m.m. kallas de flesta av dessa drycker cider, men det finns också sådana som benämns blanddrycker vin, blanddrycker öl och blanddrycker sprit. De spritbaserade blanddryckerna beskattas som spritdryck, medan de drycker som kallas cider, nästan uteslutande, beskattas enligt 4 § i lagen om alkoholskatt som andra jästa drycker än vin eller öl (KN-nr 2206). Skattesatsen på sistnämnda drycker är densamma som för vin (3 § lagen om alkoholskatt). Det saluförs även drycker där basen är malt och dessa beskattas ofta som öl (2 § lagen om alkoholskatt). Det kan ibland råda osäkerhet om hur dessa drycker skall klassificeras i skattehänseende. Hädanefter används i betänkandet för alla dessa drycker begreppet blandade drycker. I infördes relativt , , en särskild, specialdestinerad, skatt på de spritbaserade blandade dryckerna, dvs. en skatt som är öronmärkt för vissa specifika ändamål. Den specialdestinerade skatten läggs ovanpå den vanliga alkoholskatten och motivet för den är hänsyn till folkhälsan. Skatten kompletteras med hälsovarningar på flaskorna med alkoläsk, där det också tydligt skall framgå att de inte får säljas till någon som inte fyllt . beslutade, , att införa en särskild beskattning på blandrycker och lagen väntas träda i kraft . Till skillnad från i skall denna beskattning innefatta samtliga blandade drycker, dvs. även de malt- och vinbaserade jästa dryckerna. Störst skall ökningen vara för de malt- Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå och vinbaserade dryckerna, med den lägsta skatten och minst för de spritbaserade dryckerna, med den högsta skatten. På detta sätt åstadkoms en enhetlig beskattning av dessa blandade drycker, oberoende av om alkoholen i drycken härrör från malt- eller vinjäsning och/eller från tillsats av destillerad alkohol (se tabell 6.4). Intäkterna från denna särskilda skatt skall öronmärkas till olika alkoholförebyggande kampanjer riktade mot ungdomars bruk av alkohol, samt olika behandlingsinsatser mot alkohol- missbruk. I infördes, , en tilläggsskatt på blandade drycker mellan 1,2 och 12 volymprocent som avser blandningar mellan alkoholdrycker och drycker med en alkoholhalt under 1,2 volymprocent. Genom en ny lag, som trädde i kraft , infördes en tilläggsskatt även på alkoholdrycker som innehåller socker per liter och för vilka ingen särskilt definition finns nationellt eller i de EG-förordningar som reglerar spritdrycker, vin och aromatiserade viner. Dansk tilläggsskatt på blandade drycker Tilläggsskatt i danska kronor per liter 6.6.2Drycker som kallas cider I många andra länder i finns en särskild definition av cider där detta anges vara en jäst dryck av äpple eller päron och där tillsats av alkohol inte är tillåten, men i svensk lagstiftning saknas någon liknande definition. I svenska ordböcker och uppslagsverk beskrivs och definieras cider. Enligt över svenska språket (1986, 11 upplagan) är cider en jäst dryck av äpple eller päron. Enligt (1995) är cider en dryck av jäst äppelmust och Bra Böckers lexikon (tredje upplagan, 1983) beskriver cider som äppelvin som framställs genom jäsning av äppelmust. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Många av de drycker som, i kallas cider tillverkas genom att en färdig arom-socker-alkohollösning späds med kolsyrat vatten, i princip på samma sätt som vid läskedryckstillverkning. Tillverkningen av dessa drycker är ungefär densamma som för vissa alkoläsksorter och de framställda dryckerna uppfyller således inte den definition för cider som finns i de flesta andra europeiska länder och inte heller den enligt ordböcker och uppslagsverk givna definitionen, dvs. en jäst produkt av äpplen eller päron. I dom , i mål 2003:6 mellan och angående marknadsföring av cider, menar domstolen att något allmänt vedertaget ciderbegrepp inte finns. Tvärtom hävdar domstolen att cider är ett samlingsbegrepp för en dryck som kan innehålla allt från ingen alkohol till alkohol kring 10 volymprocent och som har en egen karaktär och smak. Begreppet cider är därmed, enligt domstolen, heller ingen generisk beteckning. Eftersom det heller inte finns någon lagstiftning som reglerar frågan om ciderns innehåll innebar det att domstolen inte fann det vilseledande att använde varubeteckningen cider på en dryck vars alkohol till kom genom jäsning och till genom tillsats av alkohol. Bland annat med anledning av slutledningarna i denna dom menar att de inte fortsättningsvis kan hävda att cider är en vedertagen beteckning och att allmänna märkningsregler skyddar konsumenterna från att bli vilseledda angående beteck- ningen cider. Med hänvisning till konsumentintresset och för att underlätta tillsynen anser därför numera att det är nödvändig att i föreskrifter förbehålla beteckningar för äppelcider och päroncider i . Verket har därför utarbetat förslag till föreskrifter om cider som är ute på remiss. I förslaget (LIVSFS: 2004) definieras cider som en dryck som framställs av fermenterad fruktjuice av äpple och/eller päron. Förutom tillåtna livsmedelstillsatser samt naturliga och naturidentiska aromer får följande ingredienser användas vid framställningen: icke-fermenterad fruktjuice av äpple och/eller päron, vatten och socker. Innehållet av fruktjuice i den färdiga produkten skall utgöra minst 15 volymprocent. Som fruktjuice räknas även fruktjuice från koncentrat. får vara koncentrerad. I 3 § står vidare att alkoholen i cidern enbart får härröra från fermenteringen av äppeljuice eller fermenteringen av päronjuice, förutom den minsta mängd alkohol som varit nödvändig som Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå lösningsmedel för tillsatser eller aromer. I 4 § föreslås att cider enbart får beteckna äppelcider eller päroncider. Genom kontroll av glycerinhalten eller halterna av butandiol och bärnstenssyra i produkterna kan man, enligt , upptäcka om alkoholen härrör från etylalkohol eller från jäst fruktjuice. Det går således att kontrollera efterlevnaden av reglerna. Verket påpekar också att Systembolaget kontrollerar produkterna i sitt sortiment och att även skattemyndigheten, med hjälp av tullen, gör liknande kontroller. 6.6.3Beskattning av blandade drycker Enligt reglerna om punktskatt inom EU är utgångspunkten att samma beskattning skall användas för samma grupper av alkoholdrycker, dvs. för sprit, öl, vin, mellanprodukter och andra jästa drycker. Utgångspunkten är således att enhetlig beskattning skall ske för samma typer av drycker utgående från framställ- ningssättet för dessa. Flera länder, bl.a. och , har emellertid, som nämndes ovan, infört särskilda skatter på alkoläsk, med hänvisning till de generella gemenskapsbestämmelser för skatter i cirkulationsdirektivet där det i artikel 3 framgår att det är möjligt införa indirekta skatter på bl.a. alkohol om dessa är avsedda för särskilda ändamål och det därmed inte rör sig om rent fiskala avgifter som går direkt till statskassan. Kommissionen har tagit upp frågan om klassificering av alkohol- drycker, med anledning av den alkoholskatterapport som kommissionen lämnade . Ett seminarium för medlems- staterna förbereds nu där avsikten är att frågorna om klassificering av alkoholdrycker, särskilt blandade drycker skall diskuteras. Arbetet syftar till att få en särskild skatteklassificering för de nya blandade drycker som inte fanns på marknaden när direktivet antogs. Denna typ av drycker skulle då kunna få en särskild minimiskattesats. De blandade drycker som baseras på sprit beskattas högre (ca per liter vid 4,5 volymprocent) än de blandade eller ciderliknande drycker som, åtminstone till viss del, består av jäst bas (ca vid 4,5 volymprocent eller lägre). De blandade drycker som är maltbaserade och som beskattas som öl har den lägsta skatten av samtliga blandade drycker (ca vid 4,5 volymprocent). Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå har anfört att bakgrunden till att införa en extraskatt på spritbaserade blandade drycker är utvecklingen av barns och ungdomars alkoholförbrukning. Syftet med extraskatten är således att skydda unga människor och skatten är öronmärkt för före- byggande insatser. Även den franska extraskatten motiveras med hänsyn till skydd för ungdomen och används för finansiering av hälso- och sjukvårdsförsäkringen för löntagare. Liknande argu- ment, om att skydda ungdomen från för tidig alkoholdebut, används för att motivera den särskilda extraskatten på blandade drycker i . Intäkterna från denna skatt, som uppskattas till ca , skall öronmärkas till en rad olika förebyggande åtgärder, speciellt insatser riktade till ungdomar, samt till att förstärka behandlingsinsatser mot alkoholmissbruk.