sou · GTB361 · 2006-01-01 00:00:00 — Sistnämnda bestämmelse slår fast att en registrerad har en ovillkorlig rätt att motsätta sig att hans eller hennes personuppgifter behandlas för ändamål som rör direktreklam. I paragrafen anges ändamålen med behandlingen av person- uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Behandling som är oförenlig med ändamålen är inte tillåten. Det är därför väsentligt att lagtexten tydligt återspeglar för vilka ändamål behandlingen är avsedd och att ändamålsbestämmelserna inte är för allmänt hållna.5 SPAR har två registerändamål; kontrolländamålet och urvals- dragningsändamålet (3 § SPAR-lagen). När SPAR upphör skall dessa ändamål tillgodoses via folkbokföringsdatabas. Kontrolländamålet finns redan angivet som ett särskilt ändamål för folkbokföringsdatabasen (punkten 5). Uttag av urval av personuppgifter som utförs för eller annan myndighet regleras i punkten 6. Det markeras genom att begreppet för myndigheter tillförs bestämmelsen. Någon ändring i sak är inte avsedd.6 Punkten 6 a är ny och motsvarar urvalsdragningsändamålet i SPAR (3 § punkt 2 SPAR-lagen). Uttag av urval som utförs på begäran av en enskild införs som ett nytt ändamål för behandlingen av uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Härigenom blir det tydligt att detta ändamål är ett bland övriga ändamål för databasen. Som urvalskriterier får endast vissa personuppgifter användas och resultatet redovisas enbart i form av namn och adress till den framtagna gruppen. Med undantag för att beskattningsuppgifter 4I fråga om utlämnande av folkbokföringsuppgifter till myndigheter är förhållandena annorlunda. För sådant utlämnande finns bakomliggande författningar som styr i vilka fall uppgifter i databasen får behandlas. Verksamhet som bedrivs med stöd av dessa författningar omfattas utan inskränkning av rätten att behandla personuppgifter. När FdbL infördes var avsikten att uppgifterna i databasen endast i undantagsfall skulle lämnas ut till en enskild i elektronisk form. Mot den bakgrunden ansågs en hänvisning till 10 § PuL vara obehövlig (prop. 2000/01:33, s. 93). 2000/01:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution, s. 140. 6Av 13 § FdbF framgår att samma regler som gäller för myndigheter också skall gälla vid uttag av urval av personuppgifter som görs för . inte längre skall få användas som urvalskriterier, skall samma regler som gäller enligt SPAR-författningarna gälla för en enskilds uttag av urval av personuppgifter i folkbokföringsdatabasen. Urvalsdragningsändamålet i SPAR är att ta fram uppgifter om namn och adress för direktreklam, opinionsbildning eller samhälls- information eller annan därmed jämförlig verksamhet. Eftersom det har förelegat viss tveksamhet om hur lagtexten skall tolkas, görs en redaktionell ändring när bestämmelsen överförs till FdbL. Uttag av urval för forskning, statistik7 och undersökningar har således tillåtits även i SPAR. Bestämmelsens första stycke motsvarar 4 § andra stycket SPAR- lagen och ger den registrerade en ovillkorlig rätt att motsätta sig att hans eller hennes personuppgifter behandlas för direktreklam. Det uppställs inget krav på att en anmälan om direktreklamspärr görs i skriftlig form.8 Paragrafens andra stycke saknar motsvarighet i SPAR-lagen. En direktreklamspärr i SPAR får inte tas bort, såvida inte den registrerade uttryckligen begär det. För att en anmälan om direktreklamspärr i folkbokföringsdatabasen skall fortsätta att gälla måste den registrerade förnya sin anmälan. Vid förnyad anmälan gäller direktreklamspärren för en ny period räknat från den dag då den senaste anmälan gjordes. Utan förnyad anmälan upphör spärren automatsikt att gälla . Naturligtvis kan den registrerade därefter återkomma med en ny anmälan om direktreklamspärr som gäller för en ny treårsperiod. Bestämmelsen i 7 § andra stycket innebär att direktreklamspärren bättre kommer att återspegla den registrerades aktuella inställning i frågan. Det förhållandet att på uppdrag av den registrerade spärrar dennes personuppgifter från att användas vid urval för direktreklam är enligt utredningen en åtgärd av teknisk natur. Direktreklamspärren bör därför inte betraktas som en sådan personuppgift som skall ingå i den uppräkning som görs i 2 kap. 3 § FdbL. 7Jfr 9 § andra stycket PuL. 8Jfr bestämmelsen i 11 § PuL, prop. 1997/98:44 Personuppgiftslag, s. 66 och prop. Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst, s. 77. Av paragrafen framgår att uppgifterna i databasen får lämnas ut till en enskild på medium för automatiserad behandling. I bestäm- melsen informeras om att det är regeringen som meddelar de närmare förutsättningarna för uppgiftsutlämnandet, dvs. vilka uppgifter som får lämnas ut och till vilka mottagare.9 har regeringen varit återhållsam med att meddela sådana föreskrifter10 och hänvisat till att motsvarande uppgifter kan hämtas från SPAR. I och med att SPAR avvecklas ändras förutsättningarna. Enskilda som tidigare kunnat hämta uppgifter från SPAR skall få hämta motsvarande uppgifter direkt från folkbokföringsdatabasen. Föreskrifterna om villkoren för utlämnande av uppgifter i databasen till enskilda måste således kompletteras.11 Enligt utredningens förslag skall överta SPAR- nämndens myndighetsuppgifter. Begäran från en enskild om att få hämta uppgifter från databasen skall prövas av verket, som beslutar om uppgifterna skall lämnas ut eller inte. Om uppgifterna lämnas ut skall också besluta om de närmare villkoren för uppgiftsutlämnandet.12 Ett utlämnande får endast ske om ingen bestämmelse, t.ex. om sekretess13, hindrar att uppgifterna lämnas ut. Vidare måste hänsyn tas till de integritetsrisker som kan följa med att personuppgifter lämnas ut på medium för automatiserad behandling till bl.a. företag och andra organisationer.14 Sådant utlämnande kan därför endast komma i fråga när det efter särskild prövning anses lämpligt. Ett utlämnande förutsätter vidare att mottagaren behöver uppgifterna för ett berättigat ändamål. Härav följer att måste ta reda på hur mottagaren avser att behandla de utlämnade uppgifterna. Att skall företa en sådan prövning tydliggörs genom att ett nytt andra stycke tillförs paragrafen. 2000/01:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution, s. 113 och 10Enligt FdbF får uppgifter i databasen lämnas ut på medium för automatiserad behandling till , den enskilde själv och till dennes vårdnadshavare (13 och 15 §§). 11Se avsnitt 12.3.3 där utredningens förslag till ändringar i FdbF kommenteras. 12Skatteverkets befogenhet att besluta härom följer av 19 § FdbF. folkbokföringssekretessen i 7 kap. 15 och 16 §§ sekretesslagen (1980:100). 14När det gäller utlämnade till enskilda saknas, till skillnad mot vad som gäller för myndigheter, normalt särskilda bestämmelser om hur personuppgifter får behandlas hos mottagaren. För dessa mottagare är det vanligtvis PuL:s bestämmelser som är tillämpliga på behandlingen av de mottagna uppgifterna. sägs att 10 § PuL är tillämplig vid utlämnade av uppgifter till en enskild på medium för automatiserad behandling.15 10 § PuL handlar om när behandling av personuppgifter är tillåten. Med behandling avses bl.a. bearbetning, utlämnande och spridning av personuppgifter.16 Enligt 10 § PuL får personuppgifter behandlas bara om den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen eller om den är nödvändig för att bl.a. en arbetsuppgift av allmänt intresse skall kunna utföras (punkten d), den personuppgifts- ansvarige eller en tredjeman till vilken personuppgifter lämnas ut skall kunna utföra en arbetsuppgift i samband med myndig- hetsutövning (punkten e), eller för att ett ändamål som rör ett berättigat intresse hos den personuppgiftsansvarige eller hos en sådan tredje man till vilken personuppgifterna lämnas ut skall kunna tillgodoses, om detta intresse väger tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten (punkten f). I det sist nämnda fallet krävs en vägning, om den personuppgiftsansvarige eller tredjemannens intresse av en behandling väger tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten.17 Även de övriga punkterna i 10 § PuL kan bli tillämpliga. T.ex. finns det flera privata företag som utför arbetsuppgifter av allmänt intresse, bl.a. inom sjukvård, kommunikation och undervisning. Genom att det i lagtexten särskilt anges att 10 § PuL är tillämplig vid utlämnade av uppgifter till en enskild på medium för automatiserad behandling säkerställs att dataskyddsdirektivet blir till fullo genomfört. Klargörandet är också i linje PSI-direktivet, som betonar vikten av att villkoren för vidareutnyttjande av upp- gifter som finns hos den offentliga sektorn skall vara tydliga. 15Den behandling av personuppgifter som förekommer i folkbokföringsdatabasen styrs av särskilda författningar. Vid införandet av FdbL ansågs det obehövligt att göra 10 § PuL tillämplig vid sidan av dessa regler. Datainspektionens rekommendation om att 10 § PuL skulle vara tillämplig avvisades med motiveringen att verksamhet bedrivs med stöd av särskilda författningar och omfattas därför utan inskränkning av rätten att behandla personuppgifter. I fråga om utlämnade av uppgifter till enskilda på medium för automatiserad behandling är förhållandena annorlunda. För att personuppgifter skall lämnas ut till en enskild krävs, som ovan nämnts, att först bedömer om utlämnandet kan ske utan risk för att det leder till otillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet. I dessa fall är det alltså fråga om att göra en skälighetsprövning i varje enskilt ärende. 163 § PuL. 17Departementspromemorian Några frågor kring det statliga personadressregistret (SPAR) Ju2001/5103/F, s. 5. I paragrafen görs ett tillägg om att myndigheter får ha direktåtkomst till uppgifter om make och vårdnadshavare. Det motsvarar vad som gäller enligt 8 § SPAR-förordningen, där det framgår att uppgifter om make eller vårdnadshavare får lämnas ut i elektronisk form bl.a. till myndigheter. När SPAR avvecklas bör det tydligt framgå att myndigheter kan få direktåtkomst till dessa uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Jfr nedan vad som sägs i kommentaren till 9 §. Av paragrafen framgår att en enskild får ha direktåtkomst till folkbokföringsdatabasen, om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Det är alltså regeringen som avgör vilka enskilda som får ha direktåtkomst till uppgifter i databasen. I paragrafen informeras även om att det är regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som meddelar föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomsten.18 Med direktåtkomst avses att den som använder registret på egen hand kan söka i detta och få svar på frågor, dock utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet. I det enskilda fallet har den ansvariga myndigheten inte kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut. De uppgifter som lämnas ut till en enskild via direktåtkomst till SPAR är i första hand uppgifter om namn, personnummer, adress och folkbokföringsort samt avregistrering från folkbokföringen. Banker, kreditupplysnings- företag, försäkringsbolag och några till kan härutöver få direktåtkomst till uppgifter om make och vårdnadshavare. Uppgifter som lämnas ut via direktåtkomst till SPAR anses typiskt sett vara av sådant slag att de kan lämnas ut utan risk för att det leder till otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet. Samma kategori uppgifter bör kunna komma i fråga för utlämnande till en enskild via direktåtkomst till folkbok- föringsdatabasen. 18 Bestämmelserna i 9 § första och andra styckena FdbL kan uppfattas som en uppmaning till regeringen att meddela de föreskrifter som är nödvändiga för att lagens intentioner skall kunna föreverkligas. När SPAR-lagstiftningen avvecklas finns det därför skäl att utgå från att regeringen meddelar de föreskrifter som behövs. Jfr lagrådets uttalande i prop. Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution, s. 345. För att en enskild skall få ha direktåtkomst till uppgifter i folkbokföringsdatabasen krävs att efter en skälighets- prövning meddelar beslut om det. Vid denna prövning äger det som sägs i kommentaren till 2 kap. 6 § motsvarande tillämpning. I tredje stycket anges att 10 § PuL är tillämplig då uppgifter i databasen lämnas ut genom direktåtkomst. Detta stycke införs av samma skäl som redovisas i kommentaren till 2 kap. 6 § andra stycket FdbL. Paragrafens första stycke motsvarar 11 § SPAR-förordningen. En viss skillnad föreligger dock genom att adressbegreppet i folkbok- föringsdatabasen skiljer sig från det som används i SPAR. SPAR innehåller endast svenska adresser medan folkbokföringsdatabasen även innehåller uppgifter om utlandsadresser. Eftersom uppgifter som lämnas ut för kontrolländamål endast får avse de senast registrerade uppgifterna om en person som är folkbokförd i eller som avregistrerats från folkbokföringen, torde detta i praktiken inte innebära någon större förändring av vilka uppgifter som får göras tillgängliga (jfr 15 e § FdbF i utredningens förslag till författningsändringar). I förarbetena till FdbL framhålls att frågan om vilka sökmöjlig- heter som skall finnas i ett personregister är av stor betydelse från integritetssynpunkt och att dessa därför uttömmande bör anges i lagen. Detta synsätt är tillämpligt även i fråga om vilka sökbegrepp som är tillåtna vid utlämnande av uppgifter till en enskild.19 Enligt andra stycket gäller inte begränsningarna av sökbegreppen när den enskilde söker efter uppgifter om sig själv, eftersom det i dessa fall inte föreligger samma integritetsrisker. Paragrafen motsvarar 12 § SPAR-förordningen. En viss skillnad föreligger dock genom att adressbegreppet i folkbokförings- databasen skiljer sig från det som används i SPAR. Det som sägs härom i kommentaren till 11 a § är giltigt även för tillämpningen av 19 Se prop. 2000/2001:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution, s. 146. Av integritetsskäl bör begränsningen av sökbegreppen meddelas i lagform.20 beslut om utlämnande av uppgifter enligt 2 kap. 6 och 9 §§, bör liksom beslut som meddelas av , kunna överklagas enligt de regler som gäller för överklagande av förvaltningsbeslut. En enskilds rätt att överklaga ett sådant beslut bör klart och tydligt framgå av lagtexten.21 Strävan efter tydlighet är i linje med de intentioner som kommer till uttryck i PSI- direktivet; bl.a. framhålls att personer som har begärt att få vidareutnyttja handlingar bör informeras om hur de kan få beslut eller förfaranden som påverkar dem överprövade.22 Enligt utredningen är det realistiskt att utgå från att lagen kan träda i kraft . Skälen härför redovisas i kap. 10.7.1. 12.3.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet Paragrafen tillförs ett nytt tredje stycke där det anges att och polismyndigheter får ha direktåtkomst till beskattningsdatabasen så vitt avser sådana uppgifter som dessa 20Jfr kommentaren till 2 kap. 11 a § första stycket FdbL. Se även prop. 2000/2001:33, s. 146. 21Jfr dock vad som sägs i prop. 2000/01:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution, s. 109–110 om rätten att överklaga. Då detta uttalande gjordes var avsikten att utlämnande i elektronisk form av uppgifter i databasen till andra enskilda än och den enskilde själv i princip inte skulle förekomma. 22Se punkten 15 i förklaringssatserna till PSI-direktivet och artikel 4 punkt 4 i samma direktiv. myndigheter har åtkomst till via SPAR (se 4 § punkterna 9–12 och 7 § SPAR-lagen). Ur sekretesskyddssynpunkt har det ansetts viktigt att frågan om direktåtkomst regleras i lagen, dvs. Av regleringen skall det framgå till vilka myndigheter utlämnande får ske, vilka uppgifter som avses och i vilka fall de får lämnas ut. Direktåtkomst till uppgifterna i beskattningsdatabasen för myndigheter utanför bör endast förekomma om starka effektivitetsskäl talar för det. Enligt utredningens uppfattning väger Rikspolis- styrelsens och polismyndigheternas behov av att snabbt och enkelt få tillgång till de uppgifter som behövs för att de skall kunna utföra sin polisiära verksamhet tyngre än den risk från integritetssynpunkt som direktåtkomsten kan medföra.23 De aktuella myndigheterna bör därför kunna medges direktåtkomst till nämnda uppgifter i beskattningsdatabasen. Direktåtkomst innebär att uppgifter lämnas ut utan att i det enskilda fallet har kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut. Utlämnandet måste därför vara förenligt med sekretesslagstiftningen. Uppgifter om taxerad förvärvsinkomst, inkomst av kapital, beskattningsbar förmögenhet och taxerings- värde för småhusenhet är offentliga.24 En uppgift om vilken eller vilka fastigheter en viss person äger är däremot sekretessbelagd enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen (1098:100). Sekretessen är absolut, dvs. något skaderekvisit finns inte. Vid direktåtkomst överförs sekretessen till den myndighet som mottar uppgifterna. Formuleringen att och polismyndigheter får ha direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen bryter inte sekretessen. De sekretessbrytande bestämmelser som kan behövas för utlämnande genom direktåtkomst får, enligt förarbetena till SdbL, meddelas i förordningsform.25 Det är också i förordningen som de närmare reglerna om direktåtkomstens omfattning skall anges. Direktåtkomst till uppgifter som polisen inte nödvändigtvis behöver skall inte utlämnas i denna form. har inte tillräckligt underlag för att kunna väga polisens behov av uppgifterna mot andra intressen. De ändringar i SdbF som måste göras för att reglera polisens direktåtkomst till uppgifterna bör därför utformas när den nya lagen om polisens behandling av 2000/01:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution, s. 110 ff. och 130 ff. 249 kap. 1 § tredje stycket sekretesslagen (100:1980). 2000/01:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution, s. 131-132. personuppgifter är klar och polisens behov av uppgifterna har inventerats. 12.3.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet Paragrafens första stycke motsvarar vad som gäller vid utlämnande av uppgifter till enskild enligt ändamål 1 i 3 § SPAR- lagen, dvs. Paragrafens andra stycke motsvarar vad som gäller vid utlämnande av uppgifter till enskild enligt ändamål 2 i 3 § SPAR- lagen, dvs. Paragrafen motsvarar 8 § SPAR-förordningen. Enligt paragrafen får en uppgift om att den registrerade har anmält direktreklamspärr lämnas ut på medium för automatiserad behandling, dock endast om denne har samtyckt till att uppgiften lämnas vidare. Paragrafen innebär en förändring i förhållande till vad som gäller för direktreklamspärrar i SPAR. Enligt 9 § SPAR-förordningen får en uppgift om direkt- reklamspärr i SPAR inte lämnas ut i elektronisk form. Det har ansetts att en person som motsätter sig att hans eller hennes personuppgifter får behandlas för direktreklam inte skall riskera att denna uppgift, som är en registrering av ett aktivt ställnings- tagande, lämnas ut för att registreras i en annan databas. Förbudet mot att lämna ut uppgifter om direktreklamspärrar i SPAR har lett till viss förvirring. En registrerad som anmäler direktreklamspärr till SPAR tror ofta att spärren gäller i förhållande till all 26Regler som begränsar uppgiftsutlämnandet till en enskild finns bl.a. i 7 § SPAR-lagen och 5–7 §§ SPAR-förordningen. 27Jfr 12 § SPAR-förordningen. Direktreklamspärren gäller emellertid endast om adressuppgiften hämtas från detta register. SPAR är adresskälla till ca en tredjedel av alla direktreklamutskick. Vid övriga utskick hämtas adressen från andra register. Direktreklambranschens egen organisation, Swedma, har inrättat egna spärregister, Nix adresserat och Nix telefon. Organisationens medlemmar har förbundit sig att respektera att personer som nixat sig inte skall omfattas av direktreklamkampanjer. Nix- registren innehåller endast uppgifter om dem som anmält direkt- reklamspärr till dessa register. Också den som anmäler direktreklamspärr till Nix-registren kan lätt få uppfattningen att spärren gäller i förhållande till all direktreklam. som Swedma har framfört önskemål om att kunna samordna registren, i första hand genom att spärrarna i SPAR förs över till Nix adresserat. Genom utformningen av den föreslagna paragrafen tillvaratas fördelen med att kunna samordna registren, som hänsyn tas till den enskildes integritet. Paragrafen motsvaras av 8 a § SPAR-förordningen. Bestämmelsen om bruttoavisering, som trädde ikraft , innebar en kodifiering av en tillämpad praxis. I förarbetena till denna paragraf diskuteras huruvida bruttoavisering är förenlig med dataskyddsdirektivet.28 Regeringens slutsats var att bruttoavi- seringsmetoden är förenlig med dataskyddsdirektivets bestämmelser i de fall behandlingen (metoden) är nödvändig. Nödvändighetskravet kunde inte sättas så högt att det skall vara fråga om återkommande aviseringar som avser hela befolkning. Enligt regeringens mening borde det, för att bruttoavisering skulle få användas, vara fråga om regelmässigt och frekvent återkommande aviseringar som avser en betydande del av befolkningen. En betydande andel av befolkningen skulle anses vara för handen åtminstone när behandlingen omfattade 2 miljoner personer eller fler. I sådana fall borde avvägningen mellan olika intressen sammanfattningsvis utfalla så att nödvändighetskravet ansågs uppfyllt.29 Förarbetsuttalandena till 8 a § SPAR-förord- 28Departementspromemorian Några frågor kring det statliga personadressregistret (SPAR) Ju2001/5103/F. 29Ju2001/5103/F, s. 6-8. ningen bör ligga till grund även för tolkningen av den nu föreslagna paragrafen. Andra stycket, som handlar om gallring av överskottsinformation, innebär att bruttoavisering kan komma i fråga endast om har försäkrat sig om att mottagaren gallrar bort all överskottsinformation. Enligt paragrafen får, förutom i de fall som avser utlämnande av uppgifter till (13 §) och till den enskilde själv eller dennes vårdnadshavare (15 §), endast de senaste uppgifterna om den registrerade lämnas ut på medium för automatisk behandling. Det innebär en förändring i förhållande till vad som gäller för uppgifter i SPAR. Från SPAR lämnas även historiska uppgifter ut.30 I de fall som avses i 15 a–d §§ FdbF talar integritetsskäl för att endast aktuella och korrekta uppgifter skall lämnas ut till en enskild på medium för automatiserad behandling.31 Reglerna i 9 § första stycket PuL om grundläggande krav på behandlingen av personuppgifter talar i samma riktning. Enligt denna bestämmelse skall den personuppgiftsansvarige se till bl.a. att de personuppgifter som behandlas är adekvata och relevanta samt att de behandlas i enlighet med god sed. Följaktligen bör t.ex. ett kundregister kontinuerligt hållas uppdaterat. För det fall att en enskild har behov av att få tillgång till historiska uppgifter för att aktualisera, komplettera eller kontrollera personuppgifter kan denne i det enskilda fallet inhämta upplysningen direkt från Skatteverket.32 Mot bakgrund häremot bedömer utredningen att skälen för att, i andra fall än som avses i 13 eller 15 §, lämna ut historiska folkbok- föringsuppgifter till en enskild på medium för automatiserad behandling inte uppväger de risker för intrång i den personliga integriteten som ett utlämnande kan innebära. 30En ändrad uppgift får finnas kvar i SPAR även efter det att en ny motsvarande uppgift har registrerats, dock längst (15 § SPAR-förordningen). Datainspektionens (DI) beslut om att kreditupplysningar om fysiska personer inte får innehålla uppgifter om historiska adresser (DI dnr 904-2002). Bakgrunden till beslutet var att DI vid en inspektion hos ett kreditupplysningsföretag uppmärksammade att företaget lämnade ut uppgifter om de registrerades bostadsadresser tre åt tillbaka i tiden (historiska adresser). Uppgifterna hade inhämtats från SPAR.