sou · GTB357d9 · 2006-01-01 00:00:00 — Sammanställning av svar på 2Beskrivning av organisationernas verksamhet Folkets Hus och parker Samverkansgruppen för Rättvis Moms inom kultur- och mediesektorn (SRM) Svensk Scenkonst (f.d. 3Gränsdragnings- och tillämpningsproblem inom kultursektorn (bl.a. till följd av regler som infördes och 1997) Folkets hus och parker Samverkansgruppen för Rättvis Moms inom kultur- och mediesektorn (SRM) Svenska Artisters och Musikers () Svensk Scenkonst (f.d. 4Andra effekter av mervärdesskatteförändringarna inom kulturområdet samt generella synpunkter på mervärdesskattesystemet inom kultursektorn Folkets Hus och Parker Klys Musikarrangörer i samverkan och Amatörkulturens samrådsgrupp Svensk scenkonst (f.d. 5Synpunkter på framtida skattesatsstrukturer Folkets Hus och Parker Musikarrangörer i samverkan () och Amatörkulturens samrådsgrupp (ax) Samverkansgruppen för Rättvis Moms inom kultur- och mediesektorn Svenska Artisters och Musikers () Gränsdragning mellan utövande konstnärs framförande och överlåtelse eller upplåtelse av rättighet Besvarande av förfrågan: Förslag till lagändringar ingiven av skall enligt de direktiv utred- ningen fått av regeringen (dir. 2002:141) göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undan- tagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet. Förutom det generella uppdraget ingår även ett särskilt uppdrag inom kultursektorn. uttalade i betänkande 1996/97:SkU6 Mervärdesskatt inom kultur, utbildnings- och idrottsområdet (i vilket regeringens proposition 1996/97:10 be- handlades) att de föreslagna mervärdesskattereglerna på kulturom- rådet skulle kunna komma att vålla gränsdragningsproblem som skulle kunna visa sig först när de nya reglerna varit i gång någon tid. förutsatte att regeringen noga skulle informera sig om vilka effekter lagstiftningen skulle få i den praktiska tillämp- ningen och i lämpligt sammanhang redovisa dessa för och föreslå de ändringar som skulle kunna bli påkallade. I direktiven till denna utredning uttalas att utredaren skall redo- visa effekterna av nämnda lagstiftning och föreslå de förändringar som kan anses påkallade. I syfte att få ett underlag för att kunna göra en sådan bedömning skickades en förfrågan ut till aktörer inom kultursektorn . En påminnelse skickades ut . Genom frågorna gavs även möjlighet att inkomma med mer gene- rella synpunkter på mervärdesskattens funktion inom kultur- sektorn. Förfrågan, inklusive listan på vilka aktörer som fått förfrågan sänd till sig, finns bifogad som bilaga till denna sammanställning. Svar har i något fall inkommit även från organisationer som inte fått förfrågan. De som inkommit med svar eller på annat sätt hört av sig är följande: Amatörkulturens samrådsgrupp (ax) Bildkonst upphovsrätt i (BUS) Konstnärliga och () Kungliga Dramatiska teatern () Musikarrangörer i samverkan () (har meddelat att man inte avser yttra sig) Samverkansgruppen för rättvis moms inom kultur och medie- sektorn (SRM) (har meddelat att man inte avser yttra sig) Svensk Scenkonst (f.d. Svenska Artisters och Musikers () I förfrågan ställdes fem frågor. Vid genomgången av de olika yttrandena framstår det dock inte som lämpligt att redovisa svaren enligt den uppdelningen. Huvudfrågan var vilka tillämpningsproblem som har uppstått till följd av den momslagstiftning som infördes inom kulturområdet 1996 och 1997. Det är dock uppenbart att problembilden inom kulturområdet är så komplex att det ofta inte varit möjligt för dem som svarat på förfrågan att beskriva vilka problem som uppstått till följd av just den lagstiftningen. Ofta blandas problem som har sitt upphov i lagändringarna 1996 och 1997 med andra lagändringar, med problem inom upphovsrätten samt problem som uppstått till följd av avgöranden i domstolar. Utredningen väljer att i denna remissammanställning redovisa svaren enbart under tre rubriker. Den första delen avser att besvara vilka gränsdragnings- och tillämpningsproblem som finns inom kultursektorn (oavsett vad det beror på). I den andra delen in- ordnas andra synpunkter på momsens effekter inom kultursektorn. Slutligen avser den tredje delen att redovisa ingivarnas åsikter om hur en framtida momsstruktur borde se ut. Även med denna uppdelning är det uppenbart att svaren ofta täcker mer än ett område eller att organisationens inställning upp- repas i flera avsnitt. Genom att området är komplext och frågorna går i varandra får den uppdelning som gjorts framför allt ses som en hjälp att hitta de olika organisationernas inställning i de olika frågorna. För att få en fullständig bild av en organisations inställ- ning bör därför alla avsnitt studeras. De uppgifter som återges under respektive organisation är i princip citat av den text som sänts in till utredningen. I något fall har utredningen dock, för att det skall vara möjligt att förstå ett stycke som är taget från sitt sammanhang, kompletterat med någon inledande/förklarande mening. Även uppenbara stavfel har rättats. I betänkandet kommer svaren att analyseras och problemen sättas in i sitt sammanhang (se framförallt kapitel 8). 2 Beskrivning av organisationernas verksamhet I flera av svaren har ingivarna redogjort för sin verksamhet och ibland även redogjort för vilka kontakter de haft vid författandet av svaren. Nedan återges organisationernas egen beskrivning av sin verksamhet m.m. BUS (Bildkonst Upphovsrätt i ) verksamhet består av flera delar där upphovsrättsliga ersättningar inkasseras och fördelas till upphovsmännen (bildkonstnärer och illustratörer). I kansliet ingår: Föreningen , TV-producenter, och . Folkets Hus och parker c:a 900 Folkets Hus- och Folkparksanläggningar är en av största kulturbärare utanför storstadsområdena. KLYS – Konstnärliga och - är ett samarbetsorgan för 17 konstnärsorganisationer inom om- rådena ord, ton, scen, bild och eter. KLYS företräder dessa yrkes- grupper i frågor av gemensamt intresse såsom upphovsrätt, arbets- marknad, skatterätt och yttrandefrihet. Genom denna skrivelse samordnas KLYS-organisationernas synpunkter. I flera fall avger KLYS medlemmar också egna svar som kompletterar KLYS skrivelse. (Musikarrangörer i samverkan) består av företrädare för de åtta arrangerande riksförbunden: Kontaktnätet, Musik- och kultur- föreningarnas samarbetsorganisation (MoKS), av Nutida Konstmusik (), körsång, (), (RfoD), () och (). representerar 130 000 medlemmar som beräknas genomföra 9 000 musikarrangemang . Detta ger tusentals arbetstillfällen till musiker, dirigenter och musikgrupper. Förbunden, liksom majoriteten av medlemsföreningarna, arbetar på ideell grund utan vinstsyfte i föreningsform. Medlemsföreningarnas verksamhet syftar till musikframträdanden men har också många andra inslag så som utbildning/folkbildning, framställning av programskrifter och kataloger, och produktion av medlemstidningar. I ax (Amatörkulturens samrådsgrupp) ingår de största riksorga- nisationerna på amatörkulturområdet (), Föreningen , , (RFoD), körsång, (), Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur, (), , (), () och Ung i Kör. Organisationerna samlar sammanlagt 600 000 medlemmar och kulturutövare runt hela . Man genomför amatörkulturella aktiviteter med barn, ungdomar och vuxna, arrangerar sommarspel, spelmansstämmor och festivaler, vårdar kulturarv, forskar och dokumenterar. Organi- sationerna spelar en stor roll för bredden i kulturlivet, men står också på många områden för lokal infrastruktur och spetsverksam- heter med stor betydelse även på nationell och internationell nivå. är en folkrörelse som arrangerar och främjar scenkonst och som äger en framgångsrik teater – landets turnerande national- scen. är en allmännyttig ideell förening bestående av 245 lokala och regionala riksteaterföreningar och andra arrangörer och utgör dess riksorganisation. Verksamheten omsluter och finansie- ras till med statsbidrag. I regleringsbrevet anger regeringen de närmare villkoren för statens bidrag till . uppdrag är att bedriva teater- och dansfrämjande verksamhet i hela landet med egenproduktion och i samarbete med andra produ- center. I ingår , , Riks Drama, , i , Tyst Teater och Unga Riks. De är inte självständiga juridiska personer utan utgör en organisa- torisk del av . Medlemmarna är lokala och regionala riksteaterföreningar. De lokala föreningarna är självständiga juridiska personer som också är allmännyttiga ideella föreningar. De lokala föreningarna köper teater-, dans- och andra scenkonstföreställningar från , läns- och regionteatrar, fria grupper samt andra producenter mot visst gage. Det är den lokala riksteaterföreningen som fastställer biljettpriser och erhåller biljettintäkterna. Bidrag erhålls i varie- rande grad från kommuner och landsting. och de lokala riksteaterföreningarna omfattas till huvudsaklig del av 4 kap 8 § mervärdesskattelagen (1994:200) (ML). Någon skattskyldighet till mervärdesskatt föreligger därför inte. Samverkansgruppen för Rättvis Moms inom kultur- och mediesektorn (SRM) Samverkansgruppen för Rättvis Moms inom kultur och medie- sektorn (SRM) bildades av ett antal företag med verksamhet som på olika sätt berör betal-TV. Bakom SRM står företagen , , , samt . Samverkans- gruppens uppgift är att främst genom opinionsbildning verka för att undanröja de orättvisor och andra brister gruppen upplever föreligger i den nuvarande momsskattelagstiftning för kultur- och mediasektorn. , Svenska Artisters och Musikers , är de utövande konstnärernas förvaltningsorganisation på upphovsrätts- området. SAMI:s primära uppgift är att uppbära och fördela ersätt- ningar för offentligt nyttjande av inspelad och etersänd musik. har även till uppgift att bedriva s.k. yrkesfrämjande verk- samhet (YF) i avsikt att främja konstnärlig utveckling och för- nyelse. gör detta i form av olika projekt med musikalisk in- riktning. har blivit ombett att inhämta svar och syn- punkter från verksamheter inom filmområdet som berörts av 1996- och 1997-års momsförändringar. De verksamheter som varit rele- vanta för institutet att kontakta är de ideella verksamheterna som finns namngivna i bilaga. Övriga verksamheter ingår i organisatio- ner till vilka utredningen sänt separat förfrågan. Förfrågan ut- skickad till: BUFF – Barn och ungdomsfilmfestivalen i , , Filmcentrum, Folkets Hus och Parker, , , Regionala filmresurscentrums samarbetsråd, , , studios – SFF, Internationella och Internationella kortfilmfestival. , , har mottagit er för- frågan och avger härmed nedanstående svar efter att ha tagit kontakt med ett antal av våra medlemsförlag som alla är Musik- förlag. En fullständig lista över våra 80 medlemsförlag finns på . bildades och har c:a 15 medlemmar. Medlemmarna består av produktionsbolag som har som huvudsaklig verksamhet att producera och skapa produktioner med artister, artistkonstellationer och dansband och därmed an- ordna konserter och turnéer. Svensk Scenkonst (f.d. Svensk Scenkonst representerar drygt 100 av och organisationer inom musik, dans och teater. De anslutna företagen och organisationerna har cirka 6000 personer anställda. För dessa medlemmar har vi huvudsakligen två funktioner. Dels representerar vi dem som arbetsgivarorganisation och dels fungerar vi som branschorganisation. Tidskrifter representerar mer än 370 tidskrifter runt om landet. I organisationen finns alla de olika typer av tidskrifter som finns på den svenska mediemarknaden. Tidskrifterna speglar där- igenom olika delar av samhällslivet, intressen och yrkesverksam- heter. av tidskrifterna inom Tidskrifter är organisationsägda tidskrifter och i de flesta fall är man inte inne i momssystemet. Ungefär hälften av tidskrifterna är momspliktiga. – och media – företräder ett brett spektrum av professionella yrkesutövare inom kulturom- rådet. Förbundet organiserar både konstnärligt verksamma som t.ex. regissörer, scenografer, filmfotografer, skådespelare, dansare, sångare och ett stort antal tekniska och administrativa yrken inom teater-, dans- och musikområdet samt film, , radio och andra media. 3Gränsdragnings- och tillämpningsproblem inom kultursektorn (bl.a. till följd av regler som infördes och 1997) Vi väljer att besvara samtliga frågor i ett genom att beskriva det som vi upplever som problem och som främmande i det nuvarande systemet, nämligen hur droit de suite kommit att hanteras avseende mervärdesskatt. Men först vill vi omtala att den nuvarande så kallade kultur- momsen om fungerat utmärkt i vår verksamhet, vid genomförandet av och anpassningen till mervärdeskattesystemet uppstod en del frågetecken. Dessa kunde tämligen snabbt rätas ut, bland annat med stöd av externa experter. Droit de suite kom att bli momsbelagt genom en slarvigt ställd fråga från en auktionshandlare till en lokal skattemyndighet. Svaret på frågan Är det moms på droit de suite? blev jakande och med stöd av huvudsaklighetskriteriet kom momsen att bli . Droit de suite ersättningen kom därvid att betraktas som en del av varan, konstverket, och följden blev att droit de suite istället för kom att öka till . konstaterades att droit de suite i sig är varken en vara eller en tjänst och skulle därför inte omfattas av mervärdeskatt. Den konkreta innebörden blev att mervärdeskatten inte fördes vidare i kedjan till den slutlige mottagaren av denna ersättning (rättighetshavaren). Istället skulle handlare och auktionsföretag leverera in mervärdeskatten och sedan vidarebefordra droit de suite till BUS utan mervärdeskatt. I BUS verksamhet skulle BUS handhavande med droit de suite, dvs. den tjänst BUS utför åt rättighetshavaren beläggas med en Denna fördes vidare till rättighetshavaren som en kostnad för denna. Om avdragsrätt inte föreligger hos mot- tagaren blir det en ren kostnad. Det har därmed uppkommit ett system som framstår som ytterst märkligt. En upphovsrättslig ersättning som per definition inte skall omfattas av mervärdeskatt (varken vara eller tjänst) beläggs med den högsta momssatsen, sker inskränkningar i av- dragsmöjligheten för ingående moms medan en ny momskostnad påförs konstnären. Vi menar att detta bör rättas till och att det enklaste vore att be- lägga droit de suite med en kulturmoms om . Denna kan då hanteras i alla led och transaktioner där droit de suite ingår. Detta kommer inte att leda till några problem utan kommer att fungera på samma sätt som vårt nuvarande system för reproduk- tionsersättning gör. Upphovsrättens har en moms på medan varans moms kan variera, enligt vår erfarenhet har det inte orsakat några problem. I tillägg till den utveckling som skett skall det observeras att auktionshandeln genom omprövning har fått till stånd den ändringen att de inte behöver debitera/erlägga mervärdeskatt på droit de suite eftersom de inte för in varan (konstverket) i eget lager utan är ombud för säljaren. Statsfinansiellt innebär det att man inte har några skattein- täkter från mervärdeskatten på droit de suite. Den 25 procentiga mervärdeskatten på droit de suite är endast kvar i konsthandeln och bidrar mycket verksamt till att konst- handeln undviker att redovisa droit de suite till BUS. Därigenom är mervärdeskatten skadlig för konstnärens ersättningsrätt. Troligen skulle en sänkning av droit de suite till leda till ökad inkassering för BUS och till en ökad momsintäkt för staten (även om vi här talar om mycket marginella belopp) vilket borde vara en önskad systemförbättring i sig. Generellt sett innebär en varierad skala att gränsdragnings- och tillämpningsproblem kan uppstå. För museernas del kan man inte påstå att de frågor som uppstått kring förändringarna varit svåra att lösa. Däremot bör några frågor av rättvisekaraktär behandlas vidare av utredningen. Exempel på sådana frågor är: undantaget från skatteplikt för biblioteks-, musei- och arkivverksamhet är begränsat till sådan verksamhet som under- stöds av det allmänna. Centralmuseernas samarbetsråd anser att mervärdesskattereglerna bör vara likartade för likartade verk- samheter, oavsett finansieringssätt. För omsättningar i biblioteks- och museiverksamhet som blev skattepliktiga infördes en reducerad skattesats om . För motsvarande omsättning i arkivverksamhet gäller normalskatte- satsen. Centralmuseernas samarbetsråd anser att den reducerade skattesatsen även skall gälla för arkivverksamhet eftersom bibli- oteks- och arkivverksamhet är integrerade i museerna. är museernas utställningskataloger undantagna från skatteplikt medan andra publikationer följer reglerna för den redu- cerade skattesatsen motsvarande bokmoms. Gränsdragningen är enkel, entydig och betydelsefull ur kulturpolitiska perspektiv. Centralmuseernas samarbetsråd vill i detta sammanhang särskilt markera betydelsen av att utställningskataloger även framgent undantas från skatteplikt. Förändringen som innebär att sex procents mervärdesskatt in- fördes för bland annat teaterföreställningar har inte i sig inneburit några tillämpningsproblem för . Däremot har regeln som innebär att avdragsrätten beskärs vid mottagande av bidrag från staten skapat problem. Dessa hänförs i första hand till att det är svårt att avgöra om det statliga bidraget skall reducera avdragsrätt. erhåller ett tillskott från sin aktieägare, staten. När de aktuella reglerna om begränsad avdragsrätt infördes hanterade dessa tillskott som sådana bidrag vilka begrän- sade bolagets avdragsrätt för ingående mervärdesskatt. Så skedde fram till då ett momsbeslut erhölls från skatte- myndigheten som fastslog att det statliga bidrag som ni erhållit betraktas skattemässigt som ett ej skattepliktigt aktieägartillskott. , som själv tog initiativ till beslutet, uttalade således i beslutet att avdragsrätt för ingående mer- värdesskatt inte skulle begränsas som följd av det tillskott erhållit från staten. har därefter således yrkat fullt avdrag för ingående mervärdesskatt och inte begränsat av- dragsrätten för ingående skatt. Dessutom har rättelser skett retro- aktivt . Inkomstskattemässigt har med hänvisning till Kammarrätten i dom avseende Operan redo- visat tillskottet som ett ej skattepliktigt aktieägartillskott. Regeringsrätten har i två domar avseende finansie- ring av verksamhet ansett att tillskott från kommunen till av kommunen helägt aktiebolag utgör skattepliktig inkomst för de mottagande bolagen. Med hänvisning till dessa domar har skattemyndigheten beslutat att hela tillskottet till för inkomstskattemässigt inte skall utgöra aktieägartillskott utan skattepliktig inkomst. beslut har överklagats av och frågan är föremål för Kammarrättens prövning. har ännu inte hävdat att statens tillskott, som följd av att de inkomstskattemässigt hävdar att tillskottet inte utgör ett aktieägartillskott, skulle begränsa avdragsrätt. Skulle skattemyndigheten ändra uppfattning i denna fråga skulle det få allvarliga konsekvenser för ekonomi. De olika momssatserna på kulturområdet skapar stora gränsdrag- ningsproblem i praktisk verksamhet. Det kan gälla frågor om en tjänst är skattepliktig eller undantagen mervärdesskatt. Det kan också gälla om tjänsten faller eller inte faller inom ramen för upp- hovsrätt enligt lagen (1960:729), eller på vilken nivå momsen ska debiteras. Ett par exempel: När producenten upphandlar under- liggande rättigheter och säljer en visningsrätt vidare debiteras moms. Men om förhandling med den alltid större och mäktigare TV kanalen resulterar i att denna önskar äga rättigheter och enga- gerar producenten som line producer så blir situationen mer tvek- sam. Om producenten då blir teknisk konsult och om det inte uppstår ett nytt verk i samband med produktion som producenten har ägande till så bör i stället full moms debiteras. Självklart finns här svåra bedömningar gällande när och i vilken grad det ena för- hållandet övergår i det andra. har enligt avtalen beställaren ett inflytande på produktio- nens utformning, t.ex. så att programledare utses av beställaren. Frågan kan då ställas om därmed det upphovsrättsliga inslaget minskas så att vissa former av tillhandahållanden skall brytas ut och beskattas till . Normalt har produktionsbolaget huvud- ansvaret, men fördelning av ansvar rör sig på en glidande skala, där det inte klart kan fastställas i praktiskt arbete när en gräns passeras. Detta är alltså ett tydligt exempel på att en enhetlig moms skulle eliminera osäkerhet och problem. Tolkningar om vad som är bildkonst och inte videofilm är också vanliga frågor för branschen. Gränsdragningsfrågor förekommer även när grupper som även är verksamma inom teatern arbetar inom filmens område, eftersom regelverk avviker mellan dessa näraliggande områden. SVT:s momssituation accentuerar problemen och snedvrider konkur- rensen Det förhållandet att är undantagen mervärdes- skatt för public serviceverksamheten ökar problemen för produ- centerna och innebär där till allvarliga konkurrensmässiga sned- vridningar. Situationen på SVT är sådan att befattningshavare där som regel mot bättre vetande och i ansträngning att spara SVT- kostnader föreslår producenten att debitera en för låg momsnivå eller inkludera momsen i priset. Momsen är inte konkurrensneutral i avvägningen mellan pro- duktion inom SVT och produktion hos de fristående produktions- bolagen. Det kan vara billigare att producera inom SVT än att köpa tjänster externt som i och för sig kunde vara effektivare, så länge momsen förblir en kostnad för SVT. Det uppstår ett allvarligt hinder i marknaden till men för mångfald och kreativitet i produk- tionsledet. Mediabranschen bjuder på speciella affärsmodeller. Detta gör att producenter inte sällan drabbas av att skattemyndigheter själva har svårt att klara gränsdragningar eller välja av rätt regelverk. Det leder i sin tur ofta till omfattande skriftväxling. En av Producentföre- ningens medlemmar undervisade exempelvis vid en högskola och debiterade arvodet mot faktura. Detta ansågs först av Skatte- myndigheten innebära, full moms, man bortsåg alltså från särregeln att leverans av pedagogisk tjänst till utbildningsanstalt vars elever har rätt att erhålla statligt studiebidrag är momsfri. I andra fall har exportavgränsningar vållat huvudbry, i ex då producenter med- verkade vid seminarier och konsultationer i inom ramen för statens Sydafrikaprojekt. Problemet för var då att fastställa om förberedelser var levererade i eller ut- gjorde en del av levererade tjänster i . Olika underleverantörer i en film eller TV produktion debiterar olika momssatser Många olika yrkeskategorier samverkar i en filmproduktion. En av producentens uppgifter är att orkestrera denna mångfald. Gräns- dragningsproblemen och felkällorna är många när det gäller att definiera kategorier och karaktär av insatser. Det är inte ovanligt att vissa medarbetare fungerar parallellt i olika funktioner: T.ex. manusförfattare, tonsättare T.ex. skådespelare, musiker T.ex. mixare, kostymör, kameraman Folkets hus och parker av den s.k. Folkparksdansen genomförs av allmän- nyttiga föreningar, allt från Folkparker, Bygdegårdar, Idrottsföre- ningar till Kulturella föreningar. Denna verksamhet har alltid betraktats som skattebefriad utifrån kriteriet hävdvunnen finansieringskälla, precis som biografverk- samheten. När kulturmomsen infördes märktes en klar skillnad i aktivite- terna från landets skattemyndigheter. Man granskade föreningarna mer tydligt och skattemyndigheterna tog över tolkningen om vad som skulle betraktas som kulturverksamhet och vad som skulle betraktas som kommersiell verksamhet. Våra föreningar har under ansett att både biografverksamhet och dansverksamheten är att betraktas om har också i vissa sam- manhang tydligt skrivit att filmverksamhet bedriven av förenings- livet i landsorten är att betrakta som kulturverksamhet. Även denna typ av dans bör inbegripas i begreppet kultur. Dessa två verksam- heter kan inte bedrivas utifrån kommersiella grunder. De kan drivas utifrån att lokalerna subventioneras av allmänna medel samt att det läggs ned ideella insatser i verksamheterna. Helt tydligt har ett gränsdragningsproblem uppstått för skatte- myndigheten om vad som skall betraktas som kulturverksamhet.