sou · GTB396 · 2006-01-01 00:00:00 — För att en totalförsvarspliktigs förutsättningar att fullgöra värn- plikt eller civilplikt skall kunna utredas och bedömas är han eller hon skyldig att, på begäran av bl.a. , skriftligen, muntli- gen eller vid en personlig inställelse lämna nödvändiga uppgifter om personliga förhållanden. Detta följer av 2 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Enligt 2 kap. 2 § 1 st är varje svensk man som är totalförsvarspliktig, för sådan utredning, skyl- dig att vid genomgå mönstring. Skyldighet föreligger ej om det är uppenbart att den pliktige saknar förmåga att fullgöra värnplikt eller civilplikt. Enligt 2 kap. 4 § skall bl.a. kommuner och landsting lämna upp- gifter till om en totalförsvarspliktigs hälsotillstånd och personliga förhållanden i övrigt, om det behövs för att bedöma dennes förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt. I för- ordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt anges att bl.a. , och har en skyldighet att lämna uppgifter till . Verket har också rätt att på begäran få uppgifter från andra myndigheter. Lagen om totalförsvarsplikt är en skyldighetslagstiftning. Lagen innehåller flera bestämmelser som utgör en begränsning av den en- skildes grundlagsskyddade rörelsefrihet (2 kap. 8 § regeringsfor- men). Detta gäller t.ex. skyldigheten att inställa sig till mönstring och skyldigheten att inställa sig till tjänstgöring. Rörelsefriheten får begränsas genom lag om vissa i regeringsformen angivna förut- sättningar är uppfyllda. Utredningens bedömning: Det är möjligt att inom ramen för gäl- lande lag förändra mönstringsförfarandet så att antalet totalför- svarspliktiga som kallas till och genomgår mönstring minskar. Skälen för utredningens bedömning Den skyldighet för totalförsvarspliktiga som föreskrivs i 2 kap. 1 §, att på begäran lämna uppgifter om personliga förhållanden, utgör stöd för möjlighet att kräva att totalförsvarspliktiga män besvarar den internetbaserade enkäten. Vid tillkomsten av lagen om totalförsvarsplikt var utbildnings- behovet för både värnplikt och civilplikt betydligt större . I förarbetena till lagen ges uttryck för att samtliga svenska män som regel skall genomgå mönstring. kallar i princip alla dem som inte bedöms uppenbart sakna förmåga att fullgöra värn- plikt och civilplikt till mönstring. Av de siffror som redovisats tidi- gare och som gäller framgår att efter mönstring bedömdes knappt hälften av dessa vara lämpliga för lång grundutbildning. Lagen om totalförsvarsplikt skall kunna tillämpas och vara än- damålsenlig både i tider då behovet av totalförsvarspliktiga inom det militära och civila försvaret är stort och i tider då behovet är mindre. Tillämpningen av lagen måste på så sätt möjliggöra en viss flexibilitet. Självklart skall staten inte kalla enskilda till mönstring och senare även till tjänstgöring om det inte finns ett reellt behov av detta. Bestämmelsen i 2 kap. 2 § 1 st utgör en begränsning av rörelse- friheten och slår fast den skyldighet som föreligger för den total- försvarspliktige som har kallats till mönstring - om han inte uppen- bart saknar förmåga att fullgöra värnplikt eller civilplikt är han skyldig att mönstra. Skyldighet för den enskilde att inställa sig till mönstring uppkommer dock först om kallar honom till mönstring. Det finns inte någon rätt för den enskilde att få mönstra. Mot bakgrund av detta menar utredningen att det inom ramen för gällande lag bör vara möjligt att förändra mönstringsförfarandet så att det antal totalförsvarspliktiga som genomgår mönstring minskar. Det är således inte nödvändigt att ändra lagen för att möj- liggöra för att kalla ett färre antal män till mönstring. Det är dock av betydelse att beslut att kalla till mönstring har byggts på saklig grund och uppfyller kraven på en rättvis uttagning. Pliktlagstiftningen innebär en ingripande form av myndighetsutövning och mönstringsverksamheten utgör del av detta system. Bedömningen av de totalförsvarspliktiga måste göras på ett enhetligt sätt och baseras på den enskildes individuella förut- sättningar. Utgångspunkten är att endast de som har förutsättningar och är lämpliga för inskrivning till lång grundutbildning skall kallas till mönstring. Det som i ett stegvist mönstringsförfarande blir ut- slagsgivande för vilka som skall kallas till mönstring är således de faktorer som vid inskrivning är avgörande för om en totalförsvars- pliktig uppfyller kraven för att skrivas in. Genom att förfara på detta sätt menar utredningen att urvalet av vilka som skall kallas till mönstring sker på saklig grund. Bedömningen av om en totalförsvarspliktig uppfyller kraven för att fullgöra värnplikt och civilplikt kan naturligtvis variera med det behov som finns av totalförsvarspliktig personal hos de beman- ningsansvariga organisationerna och med de krav som ställs för olika befattningar. Mot bakgrund av det behov som finns an- ses förmågan att genomföra lång grundutbildning vara avgörande för vilka som skall skrivas in och kallas till mönstring. Vid en se- nare tidpunkt kan även denna bedömning ändras. Antalet som mönstrar kommer härmed att kunna variera. Detta måste vara möj- ligt inom ramen för gällande lag. Det centrala i resonemanget är att redan vid beslutet om vilka som skall kallas till mönst- ring bör beakta faktorer som är av betydelse vid inskrivningen. Vad resonemanget således går ut på är att om före mönstringen, mot bakgrund av tillgängliga uppgifter, gör bedöm- ningen att en totalförsvarspliktig ej kommer att kunna skrivas in, skall den pliktige ej heller kallas till mönstring. Detta är en naturlig tillämpning av en lag som i stor utsträckning är en skyldighetslag- stiftning. En sådan lag måste tillämpas med respekt för den en- skilde och inte tillgripas utan att det föreligger ett behov hos sta- ten. Följden blir att färre behöver inställa sig och genomgå mönst- ring utan att bli inskrivna. Det får anses vara till fördel för den en- skilde. I sammanhanget skall påpekas att om någon som inte kallats till mönstring skulle anmäla till att han vill genomgå mönstring, bör verket pröva om detta är möjligt. Det finns inget som hindrar från att ha en välvillig inställning gentemot dessa totalförsvarspliktiga. En förutsättning för att urvalet av mönstringsskyldiga skall kunna göras på saklig grund är att har ett tillförlitligt underlag för sina beslut. Verket behöver inhämta uppgifter för att kunna identifiera vilka som bör kallas till mönstring. verket uppgifter genom aviseringar från kommuner, landsting och andra myndigheter enligt bestämmelser i förordningen om total- försvarsplikt. får också in intyg från enskilda över t.ex. sjukdomar och skador. Detta underlag kommer att få ett betydande tillskott genom de uppgifter som totalförsvarspliktiga kommer att lämna i den internetbaserade enkät som tidigare diskuteras. Som redovisas i det följande är utgångspunkten att även skall ha möjlighet att inhämta uppgifter från belastningsregistret innan beslut fattas om att kalla till mönstring. De totalförsvarspliktiga som på detta sätt väljs ut kommer att kallas till mönstring. För att tydliggöra vad som ligger till grund för att en totalför- svarspliktig kallas till mönstring bör en bestämmelse om detta tas in i förordningen om totalförsvarsplikt. I 4 kap. 1 § i förordningen regleras en totalförsvarspliktig skall kallas till mönstring. I anslutning till denna bestämmelse bör anges vilka pliktiga som skall kallas till mönstring. Av en sådan bestämmelse bör framgå att skall kalla de totalförsvarspliktiga till mönstring som verket bedömer ha förutsättningar för att bli in- skrivna för att fullgöra värnplikt och civilplikt och som i övrigt kan antas komma i fråga för sådan inskrivning. Utredningens förslag: Mönstring skall omfatta de medicinska och psykologiska undersökningar samt annan utredning av personliga förhållanden som tjänstgöring kräver. Skälen för utredningens förslag gäller enligt 2 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt att mönst- ring skall ske i den totalförsvarspliktiges personliga närvaro. Den skall omfatta medicinska och psykologiska undersökningar samt annan utredning av hans personliga förhållanden. I proposition 1995/95:6 Totalförsvarsplikt betonas att under- sökningarna och den övriga utredningen naturligtvis inte skall vara mer ingående eller omfattande än vad som krävs för att uppnå syf- tet, dvs. att bedöma den pliktiges förutsättningar att fullgöra den tjänstgöring som kan komma i fråga. De medicinska undersökning- arna skall avse hälsotillstånd och fysiska förutsättningar i övrigt. psykologiska undersökningarna, som består av tester och samtal, skall klarlägga de mentala förutsättningarna att klara av att tjänst- göra i krig samt ge underlag för inskrivning till chefsbefattningar. Som beskrivits i det föregående bör mönstringsprocessen ändras och effektiviseras. En s.k. differentierad mönstring bör införas där de mönstrande inte skall genomgå samma typer av tester. Endast de mätvärden som behövs skall tas fram. Bl.a. gäller att inte alla mönstrande skall bli föremål för psykologsamtal utan endast de som visar sig vara aktuella för särskilt krävande befattningar. För att möjliggöra för att utforma mönstringen i en- lighet med detta menar utredningen att 2 kap. 3 § bör ändras. Ge- nom att ändra bestämmelsen tydliggörs att den mönstring som de totalförsvarspliktiga genomgår kan variera mot bakgrund av vilka befattningskraven är. Det är dock av betydelse att mönstringen även fortsättningsvis innebär att tillräcklig utredning görs av den totalförsvarspliktiges förutsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret. Även om under- sökningarna som genomförs vid mönstringen kan uppfattas som integritetskränkande har de delvis tillkommit som ett skydd för den enskilde. Undersökningarna och utredningen i övrigt måste säkerställa att den enskilde har de förutsättningar som krävs för den tjänstgöring som kan bli aktuell. Utredningens förslag: Beslut om krigsplacering skall fattas av För- svarsmakten i fråga om totalförsvarspliktiga som skall tjänstgöra där. Skälen för utredningens förslag gäller enligt 3 kap. 15 § 1 st lagen om totalförsvarsplikt att be- slut om krigsplacering fattas av efter framställningar från statliga myndigheter, kommuner, landsting, bolag, föreningar, samfälligheter, registrerade trossamfund, organisatoriska delar av sådana samfund eller andra enskilda (bemanningsansvariga). Av 15 § 2 st framgår att får besluta om krigsplacering även utan sådan framställning, om det sker i enlighet med anmälan om behov av totalförsvarspliktiga och den bemanningsansvariga inte har meddelat annat. Beslut om krigsplacering kan inte överklagas. I förordningen om totalförsvarsplikt förklaras vilka statliga myndigheter som får göra framställningar om krigsplacering. I 4 kap. 7 § 2 st anges att Försvarsmakten får göra sådan framställning i fråga om totalförsvarspliktiga som skall tjänstgöra där. Vilka övriga myndigheter som omfattas framgår av 4 kap. 5 § 2 st i förord- ningen. Beslut om krigsplacering kan ändras av . Av 3 kap. 15 a § lagen om totalförsvarsplikt följer att även en bemanningsansva- rig får ändra beslut om krigsplacering, inom ramen för den egna krigsorganisationen. Ett sådant beslut skall anmälas till . Enligt vad som redovisats ovan bör ansvaret för personalredovis- ningen övergå från till Försvarsmakten vad gäller den personal som skall tjänstgöra där. Försvarsmakten bör också fatta beslut om krigsplacering. 3 kap. 15 § 1 st som reglerar vem som fattar beslut om krigsplacering måste ändras i enlighet med detta. Ändringen medför att Försvarsmakten kan ändra beslut om krigs- placering utan att ta hänsyn till vad som sägs i 3 kap. 15 a §. utbildas inga totalförsvarspliktiga mot ett odefinierat behov inom det civila försvaret. Den situation som 3 kap. 15 § 2 st tar sikte på kan således i stor utsträckning undvikas och bestämmelsen bör upphöra att gälla. Vad som gäller för den som efter avslutad grundutbildning inte krigsplaceras framgår av 3 kap. 14 §. En sådan person får skrivas in för civilplikt utan grundutbildning eller med en grundutbildning som inte är längre än . Ändringen i ansvaret för att besluta om krigsplacering medför vissa följdändringar i förordningen om totalförsvarsplikt. Förordning (1999:1134) om belastningsregister Enligt 15 § förordningen (1999:1134) om belastningsregister gäller att och Försvarsmakten efter begäran har rätt att få ut uppgifter ur registret om de brott som särskilt anges. De brott som omfattas är bl.a. vissa brott enligt , narkotikastraffla- gen och vapenlagen. En begäran kan endast avse totalförsvarsplik- tiga som skrivs in eller är inskrivna för värnplikt enligt lagen om totalförsvarsplikt. och Försvarsmakten har även för samma grupp totalförsvarspliktiga rätt att få uppgift om misstanke om brott för vilket åtal har väckts, enligt 4 § 19 förordningen (1999:1135) om misstankeregister. I både lagen (1998:620) om belastningsregister och lagen (1998:621) om misstankeregister anges att en myndighet som har rätt att få uppgifter ur registren i varje särskilt fall noga skall pröva behovet av information. En begäran om att ta del av uppgifter får endas göras om skälet till det uppväger den olägenhet det innebär för den som berörs. begär ut uppgifter ur registren för att kunna göra en lämplighetsbedömning av de som är aktuella för att skrivas in för värnplikt. Mot bakgrund av utfallet och den tilltänkta befatt- ningen avgör verket om personen bör skrivas in för sådan utbild- ning. Om innan mönstring får kännedom om att en totalförsvarspliktig har gjort sig skyldig till brottslighet kan sådana uppgifter även leda till att verket beslutar att inte kalla den enskilde till mönstring. En totalförsvarspliktig som har begått brott av en viss svårig- hetsgrad bedöms i regel ej vara lämplig för tjänstgöring inom to- talförsvaret. Detta har inte alltid varit fallet; tidigare blev flertalet i en åldersklass inskrivna för någon form av tjänstgöring. I takt med att antalet utbildningsplatser har minskat så har även andelen in- skrivna som har begått brott minskat. Mot bakgrund av att För- svarsmakten har aviserat att alla värnpliktsbefattningar kommer att vara säkerhetsklassade så kommer huvuddelen av de som har begått brott inte att kunna skrivas in till tjänstgöring. Utredningens förslag: får rätt att begära att upp- gifter ur belastningsregistret lämnas ut, innan beslut om att kalla till mönstring. Skälen för utredningens förslag Utgångspunkten för utredningen är att endast skall kalla de totalförsvarspliktiga till mönstring som har förutsättningar och i övrigt är lämpliga för inskrivning till lång grundutbildning. För att kunna avgöra vilka som tillhör denna grupp måste Pliktver- ket ha ett tillförlitligt underlag. Eftersom lämpligheten hos de som gjort sig skyldiga till brott av en viss svårighetsgrad kan ifrågasättas skulle underlaget delvis kunna bestå av uppgifter om dessa perso- ner. Detta kan åstadkommas genom att får rätt att be- gära ut uppgifter ur belastningsregistret redan innan beslut om att kalla till mönstring. har på uppdrag av gjort en sammanställning av antalet lagförda män som är födda och som finns i lagföringsregister. Utredningen har tagit del av denna. Sammanställningen visar att av de 17-åriga männen och av de 18-åriga männen är lagförda för sådana brott som har rätt att få uppgift om. En stor del av de totalförsvarspliktiga kallas till mönstring först det år då de fyller . Detta innebär att om får möjlighet att begära uppgifter ur registret i ett tidigare skede kan kontroll göras både det år de pliktiga fyller och det år de fyller . Enligt bedömning skulle härmed ca 3500-3800 personer inte behöva kallas till mönstring. Enligt siffror från skulle en bruttobesparing på ca kunna göras om 3 500 personer undantas från mönstring. Till detta skall läggas den besparing som uppstår genom att verket inte behöver ändra ett antal inskrivningsbeslut. För när- varande upphävs ca 100 inskrivningsbeslut på grund av att efter inskrivning får kunskap om att personerna i fråga har begått brott. Detta problem upphör om verket får uppgifterna före kallelse till mönstring. Av 3 kap. 1 § förordningen om totalförsvarsplikt framgår att skall lämna uppgift till om varje svensk man som är folkbokförd i landet och som fyller . Med utgångspunkt i denna bestämmelse skulle rätten att be- gära uppgifter ur belastningsregistret kunna inträda i samband med att uppgifterna från lämnas, dvs. under det år då den pliktige fyller . Uppgifter om den som inte skrivs in för värn- plikt skall naturligtvis endast kunna begäras den to- talförsvarspliktige är aktuell för mönstring. Detta bör framgå av bestämmelsen. Att får begära uppgifter ur belastningsregistret i samband med den webbaserade enkäten och innan kallelse till mönstring, kommer inte att medföra att de som begått brott helt kommer att uteslutas från mönstring. De som är missnöjda med beslut att inte kalla till mönstring, och som kan anföra godtagbara skäl varför de ändå skall kallas, kommer att få mönstra. Om får rätt att begära ut uppgifter ur belastningsre- gistret i fråga om de män som verket fått uppgifter om från Skatte- verket, innebär det att många fler kommer att kontrolleras. kontrolleras inte de som aldrig kallas till mönstring. Inte hel- ler de som efter mönstring inte blir inskrivna för tjänstgöring eller de som placeras i utbildningsreserven kontrolleras. Samma gäller för dem som skrivs in för civilplikt. Dessa kontrolleras dock i ett senare skede eftersom det är fråga om säkerhetsklassade befatt- ningar. Möjligheten för att begära ut uppgifter i ett ti- digare skede kommer således att innebära ett ökat intrång i den personliga integriteten för dessa grupper. Mot bakgrund av behovet av att effektivisera mönstringsförfa- randet och få ner antalet mönstrande anser utredningen att Plikt- verkets behov av information uppväger den olägenhet det innebär för den som berörs. De personer som har begått brott av en viss svårighetsgrad anses i regel ej vara lämpliga för inskrivning och är som sådana en lätt identifierbar grupp att ej kalla till mönstring. Vidare gäller att en tidigare kontroll i många fall får anses vara till fördel för den som ej kommer att kallas till mönstring. Denna per- son behöver inte genomgå mönstring som efter en senare register- kontroll kan visa sig ha genomförts i onödan, om personen inte kommer att kunna tas i anspråk för tjänstgöring. Sammanfattnings- vis anser utredningen att förordningen om belastningsregister bör ändras så att får rätt att begära ut uppgifter ur registret det år den totalförsvarspliktige fyller . Lag om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga Lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalför- svarspliktiga (LPT) reglerar den personuppgiftsbehandling som sker vid för vissa i lagen angivna ändamål. Bland annat gäller att lagen är tillämplig i den verksamhet som bedrivs för att ta fram underlag för beslut om inskrivning enligt lagen om totalför- svarsplikt. I LPT har angivits de preciseringar och undantag i för- hållande till personuppgiftslagen (1998:204) som har ansetts nöd- vändiga. LPT är tillämplig på all automatiserad behandling av per- sonuppgifter och på behandling av personregister. Enligt personuppgiftslagen är behandling av s.k. känsliga per- sonuppgifter, med vissa undantag, förbjuden. Känsliga personupp- gifter är sådana som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. I proposition 1997/98:80 Lag om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga konstaterade regeringen att har behov av att behandla känsliga personuppgifter. För att möjliggöra detta infördes särskilda bestämmelser om sådan behandling i lagen. Enligt 6 § 1 st LPT får känsliga personuppgifter behandlas om det är nödvändigt för något av de i lagen angivna ändamålen. I pro- positionen beskrivs det behov som föreligger för . Ver- ket behöver inhämta underlag för att kunna avgöra om den total- försvarspliktige har förutsättningar för och är lämplig att fullgöra värnplikt och civilplikt samt säkerställa att den totalförsvarspliktige får ändamålsenlig utbildning och lämplig placering inom totalför- svaret. Detta innebär att har ett behov av att i stor ut- sträckning kunna behandla uppgifter om den enskildes hälsa. Även uppgifter om religiös och filosofisk övertygelse tillhör sådant som i vissa fall behöver för att få ett underlag för ett beslut om hur den enskilde kan användas inom totalförsvaret. En allvarlig personlig övertygelse rörande bruk av vapen kan t.ex. grunda en rätt till vapenfri tjänstgöring och anslutning till den religiösa sekten vittnen kan innebära att den pliktige tills vidare inte skall kallas till mönstring eller inkallas till värnplikt eller civilplikt. Vad gäller andra känsliga personuppgifter såsom ras och etniskt ur- sprung, politiska åsikter och medlemskap i fackförening det aldrig kan bli aktuellt för att behandla dessa då de varken är nödvändiga eller relevanta för de ändamål som anges i lagen. För behandling av personuppgifter i automatiserat register som förs av gäller särskilda bestämmelser. Vid behandling av personuppgifter i sådant register föreligger särskilda risker i integ- ritetshänseende och till skydd för den enskildes personliga integri- tet har sådan behandling fått en särskild reglering. I lagen anges uttömmande vilka personer som får registreras i ett automatiserat register och vilka kategorier av personuppgifter som får antecknas. Vad gäller behandling av känsliga personuppgifter i automatiserat register gäller enligt 9 § 2 st LPT att andra uppgifter än sådana som rör hälsa och religiös övertygelse inte får föras in i registret. Upp- gifter om religiös övertygelse får endast registreras om den regi- strerade har lämnat sitt uttryckliga samtycke till att uppgifterna behandlas i registret och de rör hans eller hennes tjänstgöring inom totalförsvaret. Motiveringen till att endast dessa känsliga person- uppgifter får föras in i automatiserat register är densamma som den som gäller för vilka känsliga personuppgifter som generellt får be- handlas enligt 6 §. Utredningens förslag: Begränsningen i möjligheten att behandla känsliga personuppgifter i automatiserat register tas bort. Skälen för utredningens förslag I det nya systemet för urval till mönstring som är tänkt att gälla skall den totalförsvarspliktige i ett första skede lämna uppgifter via en internetbaserad enkät. De uppgifter som den enskilde lämnar kommer direkt att föras in i ett automatiserat register hos Pliktver- ket och lagras där i oförändrat skick. Arbetet med att utveckla den webbaserade enkäten pågår hos . Som redogjorts för ovan behöver i sin verksamhet i viss utsträckning behandla känsliga personuppgifter. Sådana upp- gifter har betydelse bl.a. för bedömningen av vilka totalförsvars- pliktiga som skall kallas till mönstring och uppgifter av känslig art kan således komma att efterfrågas i den internetbaserade enkäten. Av 9 § 2 st LPT följer att endast känsliga personuppgifter som rör hälsa eller religiös övertygelse får föras in i ett automatiserat regis- ter. För att uppgifter om religiös övertygelse skall kunna registreras krävs den totalförsvarspliktiges uttryckliga samtycke. Utredningen anser att dessa begränsningar bör tas bort. Det måste göras möjligt för att hämta in de uppgifter verket behöver genom den internetbaserade enkäten och lagra dessa uppgifter ogranskade i ett automatiserat register. Om bestämmelsen står kvar begränsas möjligheter att behandla uppgifter i automatiserat re- gister i alltför stor utsträckning. Ett borttagande av 9 § 2 st medför dock inte att känsliga person- uppgifter kommer att kunna behandlas i ett automatiserat register utan inskränkningar. 6 § LPT, som allmänt reglerar behandling av känsliga personuppgifter, kommer att fortsätta att gälla. I bestämmelsen anges att känsliga personuppgifter får be- handlas om det är nödvändigt för de ändamål som har angivits i la- gen.