sou · GTB320 · 2006-01-01 00:00:00 — Vidare skall det för användaren tydligt anges att fråga är om nedladdning av en dialler och vad detta innebär, inbegripet en beskrivning av hur diallern fungerar. Diallern digitala fingeravtryck (hashvärde) och det betalnummer som omkopplingen sker till skall anges, liksom vissa uppgifter om innehållsleverantören. När det gäller den grafiska utformningen av denna information skall de krav som anges i föregående avsnitt om samtycke vara uppfyllda. Diallern får inte ändra inställningarna eller funktionen hos andra program på användarens dator. Detta gäller särskilt datorns säkerhetsinställningar. En installation eller aktivering av en dialler måste alltid enkelt och med omedelbar verkan kunna avbrytas av användaren. En dialler får inte aktiveras automatiskt och därigenom bryta användarens uppkoppling till ett annat nummer. En dialler får inte innehålla s.k. spionprogram eller annars utan användarens samtycke läsa av och vidareförmedla uppgifter från användarens dator. Diallern får inte heller innehålla annan skadlig programvara, som virus, maskar eller trojanska hästar. Skulle uppkoppling ske med en dialler utan att denna varaktigt installeras på användarens dator, måste tydligt anges när den till- fälliga uppkopplingen bryts. Skulle en dialler installeras på datorn med användarens samtycke måste diallern enkelt och utan särskilda fackkunskaper kunna avinstalleras. Denna avinstallation skall innefatta att diallern avlägsnas från datorn helt och hållet, vilket i synnerhet innebär att diallern avlägsnas från datorns register. En dialler får inte vara konstruerad så att den permanent ändrar datorns fjärranslutning. Diallers får inte heller ändra abonnentens förval till att avse ett betalnummer. Krav på diallern under och efter uppkoppling I avsnitt B IV i nämnda myndighetsföreskrifter (54/2003) ställs vissa krav på en diallers funktion under och efter upp- koppling. Uppkopplingen skall alltid enkelt och med omedelbar verkan kunna avbrytas av användaren. Klickar användaren sig vidare till andra webbplatser skall uppkopplingen till betalnumret automatiskt avbrytas. skall i varje fönster som visas på skärmen finnas en tydligt placerad ikon med texten avbryt. Ett klick på denna ikon skall medföra att upp- kopplingen avbryts. Någon låsning av tangenter som normalt används för att avbryta en uppkoppling får inte före- komma. skall den upplupna debiteringen, angiven i euro, kunna utläsas i varje fönster på skärmen. Detsamma gäller tjänstens pris, som skall anges per avräkningsenhet och i euro. Dessa uppgifter skall tydligt framgå på skärmen, i enlighet med de nämnda kraven på grafisk framställning (avsnitt B I). Krav på innehållsleverantörens skriftliga försäkran Samma föreskrifter (54/2003) innehåller i avsnitt C detaljerade krav på den skriftliga försäkran som innehållsleverantören skall ge in till RegTP och som utgör en förutsättning för att en dialler skall få användas. Innehållsleverantörens skriftliga försäkran skall bl.a. innehålla uppgifter om innehållsleverantören, diallern, den webbplats från vilken diallern kan laddas ned och den innehållstjänst som diallern är knuten till. I handlingen skall innehållsleverantören försäkra att alla tillämpliga föreskrifter komma att vara uppfyllda i samband med att diallern används. Innehållsleverantören skall särskilt intyga att 17 angivna krav som gäller för användningen av diallern är uppfyllda. Bland dessa krav kan nämnas att uttryckligt samtycke skall lämnas genom angivande av en teckenserie, att tydlig information skall ges om att fråga är om nedladdning av en dialler jämte en redogörelse för konsekvenserna av detta, att uppkopplingen alltid enkelt och med omedelbar verkan skall kunna avbrytas av användaren samt att användarens fjärranslutning inte får ställas om permanent. Försäkran skall undertecknas av en behörig företrädare för inne- hållsleverantören. Den prövning som RegTP företar innan registrering sker är formell. Någon testning av de diallers som registreras sker alltså inte. RegTP utför i stället stickprovskontroller för att kontrollera att registrerade diallers faktiskt uppfyller kraven. Skulle detta visa sig inte vara fallet, upphäver RegTP registreringen. RegTP kan bestämma att en sådan åtgärd skall gälla retroaktivt. Detta framgår av avsnitt D i de nämnda föreskrifterna (54/2003). Retroaktivt upphävande av en registrering med anledning av missbruk medför enligt RegTP att abonnenten inte är betalnings- skyldig för tidigare gjorda uppkopplingar till betalnummer som har gjorts med denna dialler. Begränsning av diallers till särskild nummerserie Av 43 b § sjätte stycket TKG 1996 följer att avgiftsbelagda inne- hållstjänster bara får tillhandahållas med användning av en dialler via nummerserier som ställts till förfogande för detta ändamål av tillsynsmyndigheten. beslutade RegTP att uppkoppling med dialler mot avgift endast får ske till nummer i en särskild nummerserie, (0)9009.12 Detta medför att alla diallers som används för uppringning till betalnummer i andra nummerserier per detta datum inte skall anses registrerade och därmed är otillåtna. En abonnent som önskar försäkra sig om att inte drabbas av uppringning genom dialler har rätt att få (0)9009-serien spärrad av sin operatör. Enligt 66 § första stycket TKG 2004 skall tillsynsmyndigheten ansvara för frågor som rör tilldelning av nummer. Av 66 § fjärde stycket framgår att tillsynsmyndighetens befogenheter såvitt gäller 12 Jfr Verfügung Nr. 39/2003, Rufnummerngasse für Dialler. näringsidkares och abonnenters rättigheter och skyldigheter skall bestämmas i förordning. Någon sådan förordning har ännu inte meddelats. Med stöd av 67 § första stycket TKG 2004 kan tillsyns- myndigheten vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att gällande föreskrifter för nummertilldelning efterlevs. I synnerhet kan tillsynsmyndigheten dra in nummer som används i strid med föreskrifterna. Åtgärder kan också vidtas mot den operatör i vars nät den otillåtna användningen av betalnumret ägt rum. Den operatör som fakturerar abonnenten kan åläggas att inte fakturera för dessa nummer. I välgrundade undantagsfall kan tillsyns- myndigheten förbjuda vissa typer av diallers. RegTP har meddelat föreskrifter om tilldelningen av betal- nummer i (0)9009-serien.13 Ett tilldelat betalnummer kan under vissa förutsättningar dras in av RegTP, bl.a. om gällande bestämmelser inte följs. Som tidigare nämnts kan ett tilldelat betalnummer i denna serie inte överlåtas till tredje man eller annars ställas till tredje mans förfogande. En förteckning av alla tilldelade betalnummer och vem som innehar detta skall finnas tillgänglig på RegTP:s webbplats. Betalningsskyldighet vid överträdelse av bestämmelserna Är samtliga föreskrivna krav angående diallers inte uppfyllda är abonnenten enligt RegTP inte betalningsskyldig för innehållstjänsten. Den tyska (Bundeskabinett) beslutade att anta ett förslag om ändringar i TKG 2004.14 Enligt förslaget skall en abonnent inte vara betalningsskyldig för uppringning, om en dialler har använts i strid med gällande bestämmelser. Inte heller skall abonnenten vara betalningsskyldig för betalsamtal och SMS-tjänster när bl.a. bestämmelserna om prisinformation och automatiskt avbrytande av tjänsten inte har följts. 38/2003, Regeln für die Zuteilung von (0)9009er-Rufnummern für über Anwählprogramme erreichbare Premium Rate-Dienste. 14Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit, pressmeddelande, Neues Telekommunikationsgesetz stärkt Verbraucherrechte, , jämte Entwurf eines Gesetzes zur Änderung telekommunikationsrechtlicher Vorschriften, artikel 4, §. Enligt 96 § TKG 1996 är den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot de centrala bestämmelserna i 43 a och 43 b §§ TKG 1996 om diallers och prisinformation i samband med tillhanda- hållande av innehållstjänster skyldig att betala böter om högst . Som tidigare nämnts skall bestämmelserna i 43 a och 43 b §§ TKG 1996 upphävas och ersättas med bestämmelser i en förord- ning. Av 149 § första stycket 13 och andra stycket TKG 2004 framgår att de kommande bestämmelserna om diallers och pris- information skall vara sanktionerade på samma sätt som bestämmelserna i 43 a och 43 b §§ TKG 1996. RegTP har vidtagit flera åtgärder för att komma till rätta med modemkapning och annat missbruk av betalnummer. RegTP har i åtskilliga fall upphävt registreringen av diallers med hänvisning till att föreskrivna krav inte var uppfyllda. En sådan åtgärd av myndigheten kan gälla retroaktivt, vilket enligt RegTP innebär att någon betalningsskyldighet inte föreligger för uppringning som har skett till betalnummer med en sådan dialler. beslutade RegTP att registreringen av nästan 400 000 diallers skulle upphävas retroaktivt. Beslutet motiverades med att föreskrivna krav inte var uppfyllda och att aktuella diallers inte fungerade i enlighet med vad som angetts i innehålls- leverantörens skriftliga försäkran. Beslutet överklagades av inne- hållsleverantören, men vann laga kraft sedan denne återkallat sitt överklagande.15 upphävde RegTP retroaktivt registreringen av runt 25 000 diallers.16 Beslutet motiverades med att aktuella diallers inte säkerställde att uppkopplingen automatiskt bröts när användaren klickade sig vidare till webbplatser som inte var kopplade till respektive betalnummer. 15RegTP, , pressmeddelande . 16RegTP, , pressmeddelande . Ofrivillig uppringning med dialler till utlands- och satellitnummer omfattas enligt RegTP av regleringen i 43 b § TKG 2004. Enligt denna bestämmelse får avgiftsbelagda innehållstjänster endast tillhandahållas med användning av en dialler via nummerserier som ställs till förfogande för detta ändamål av tillsynsmyndigheten, dvs. (0)9009-serien. Eftersom uppringning med dialler till utlands- och satellit- nummer inte avser nummer i denna serie är sådan uppringning olaglig. Abonnenten är därmed enligt RegTP inte heller betalningsskyldig för uppringningen.17 presenterade ett åtgärdspaket mot ofrivillig uppringning med dialler till utlands- och satellitnummer.18 Åtgärderna föranleddes av omfattande klagomål från abonnenter och vidtogs efter samråd med den tyska myndig- heten för IT-säkerhet, Bundesamt für Sicherheit in der Informa- tionstechnik (BSI). Åtgärderna omfattade i första hand spärrning av telefontrafiken till vissa nummerserier i , , och samt satellittjänsten EMSAT. Åtgärderna omfattande också ett stopp för utbetalningar av ersättning för uppkopplingar till de operatörer som ansvarar för telefontrafiken till nämnda destinationer. Enligt beslutet skall i samråd med BSI följa upp åtgärderna, särskilt beträffande behovet av spärrning av ytterligare nummerserier och destinationer. Enligt BSI har uttalat att man avser att vara tillmötesgående mot abonnenter som uppenbart har utsatts för ofrivillig uppringning till utlandsnummer och vidtar vissa åtgärder för att förhindra att ofrivillig uppringning sker på nytt.19 17RegTP, bei Auslandsdiallern bzw. Satellitendiallern, , . 18Deutsche Telekom (T-Com), Pressemitteilung, , . 19Bundesamt für Sicherheit in der Informationtechnik, Informationen zu Dialern – Warnung vor Dialern mit Auslands- oder Satellitenrufnummern, . Det finns i en omfattande rättspraxis när det gäller frågor som rör en abonnents betalningsskyldighet vid misstänkt obehörig modemomkoppling. Av särskilt stort intresse är en dom från Bundesgerichtshof, högsta instans för tvistemål.20 Bundesgerichtshof tog i denna dom ställning till frågan om en abonnent skall vara betalningsansvarig för uppkopplingar till ett betalnummer, när uppkopplingarna orsakats av att en oavsiktligt nedladdad dialler ändrat datorns fjärranslutning. I målet begärde en operatör ersättning med cirka 17 000 DEM av en abonnent för bl.a. uppkopplingar till ett betalnummer i 0190- serien. Abonnenten bestred yrkandena i denna del med hänvisning till att uppkopplingarna skett obehörigt genom att en dialler laddats ned och ändrat datorns fjärranslutning, med följd att all Internetanvändning härefter skett genom uppkoppling till betal- numret. Nedladdningen av diallern hade enligt abonnenten skett i samband med att hennes 16-årige son laddat ned ett dataprogram från en webbplats, på vilken det utlovades att programmet skulle förbättra dataskärmens bildåtergivning och öka datorns snabbhet. Förutom att en dialler laddades ned på datorn skedde enligt abonnenten en omedelbar vidarekoppling till en webbplats med erotiskt innehåll. Av operatörens allmänna villkor framgick att abonnenten är ansvarig för ianspråktagande av telenätet genom den upplåtna anslutningen och skall betala ersättning för detta i enlighet med gällande taxor. Av samma villkor följde vidare att abonnenten även skall vara betalningsskyldig för sådant ianspråktagande av anslut- ningen som sker genom annan som abonnenten har att svara för. 20 Mål nr III ZR 96/03. Förstainstansdomstolen, Landgericht , biföll operatörens yrkanden med hänvisning till nämnda villkor i abonne- mangsavtalet för telefoni.21 Kammergericht ändrade efter överklagande av abonnenten Landgerichts dom och avslog operatörens yrkanden såvitt gäller uppkopplingar som skett efter att fjärranslutningen ändrats.22 Kammergericht ansåg att abonnenten har ett krav på skadestånd mot operatören, vilket motsvarar operatörens krav på ersättning för uppkopplingarna. Skadeståndskravet grundas enligt Kammer- gericht på culpa in contrahendo och bestämmelsen i 278 § Bürgerliches Gesetzbuch (BGB), som anger att en gäldenär vid uppfyllande av en förpliktelse genom tredje man i förhållande till borgenären ansvarar för tredje mans handlande. Innehålls- leverantören skall enligt Kammergericht betraktas som en med- hjälpare till operatören, med vars hjälp operatören vid varje enskild uppringning till betalnumret utför en tjänst åt abonnenten såsom en del av avtalsförhållandet mellan operatören och abonnenten. Operatören ansvarar därför i förhållande till abonnenten för innehållsleverantörens handlande, vilket i det aktuella fallet inne- fattade att uppsåtligt genom vilseledande ändra abonnentens fjärranslutning med hjälp av en dialler. Bundesgerichtshof fastställde Kammergerichts domslut, och anförde i sina domskäl i huvudsak följande. I abonnemangsavtalet regleras inte uttryckligen frågan om vem som bär risken när uppringning till ett betalnummer görs av en dialler som utan abonnentens vetskap har installerats på datorn. Dispositiv rätt som skulle kunna fylla ut abonnemangsavtalet saknas. Förutsättningar föreligger att tolka rättsförhållandet mellan parterna genom utfyllnad. Denna utfyllande tolkning skall grundas på den hypotetiska partsviljan, dvs. en avvägning av parternas intressen skall göras i beaktande av hur seriösa avtalsparter i beaktande av tro och heder skulle ha bedömt situationen. 21Landgericht , dom , mål nr 18.O.63/01. 22Kammergerich, , dom , mål nr 26.U.205/01. Härtill skall den utfyllande tolkningen grundas på den reglering och de värderingar som kommer till uttryck i det föreliggande avtalet. Av 16 § tredje stycket TKV framgår att operatören skall ansvara för manipulationer av abonnentens anslutning som görs av tredje man och påverkar debiteringen, såvida inte abonnenten bär skulden för detta. Motsvarande bestämmelse finns i operatörens allmänna villkor. Genom detta villkor avgränsas risksfären mellan abonnenten och operatören. Skillnaden mellan manipulationer av nämnt slag och ofrivillig installation av en dialler är närmast teknisk. Sakligt föreligger inte någon egentlig skillnad. Det skall också beaktas att operatören utsätter abonnenten för en risk genom att öppna dennes anslutning till betalnummer. Betalnummer har blivit allt lättare att missbruka. Operatören har en ekonomisk fördel av att abonnemanget är öppet för denna typ av nummer. Har operatören en ekonomisk fördel av att tillhandahålla en missbruksbenägen tjänst är det rimligt att denne också står risken för sådant missbruk, förutsatt att abonnenten inte bär skulden för detta. Någon oaktsamhet kan emellertid inte läggas abonnenten eller hennes son till last. En normal Internetanvändare har inte att räkna med att det i till synes harmlös programvara som laddas ned från Internet finns dolt en dialler. Det har inte ålegat abonnenten eller hennes son att vidta några särskilda åtgärder för att skydda sig mot sådan installation av en dialler, eftersom det inte fanns något som tydde på att en dialler skulle installerats. Annat har inte framkommit än att fråga varit om normal användning av Internet. Det har alltså inte ålegat abonnenten att i förebyggande syfte och utan tecken på missbruk rutinmässigt kontrollera datorn med avseende på diallers, övervaka uppkopplingen till Internet så att uppkoppling bara kan ske genom uttryckligt godkännande, eller använda ett så kallat skyddsprogram mot diallers. Skulle det enligt underrättspraxis krävas att abonnenten vidtar sådana åtgärder skall denna praxis inte följas. Inte heller skall abonnenten för att uppfylla kravet på aktsamhet vara förpliktad att i förebyggande syfte och utan konkreta tecken på missbruk låta spärra sitt abonnemang mot uppringning till betalnummer. Slutsatsen blir således att operatören i sitt rättsförhållande med abonnenten inte har någon rätt till ersättning för de aktuella uppringningarna till betalnummer. Operatören kan inte heller grunda ett anspråk på den rätt som skulle kunna tillkomma innehållsleverantören. öppet om en innehållsleverantör över huvud taget kan grunda ett direkt anspråk på en abonnent för ianspråktagande av en innehållstjänst via betalnummer. I ett fall som det förevarande kan hur som helst abonnenten framställa ett motkrav på skadestånd, eftersom innehållsleverantören i vart fall med eventuellt uppsåt har handlat bedrägligt och i strid med god sed samt tillfogat abonnenten en skada motsvarande kostnaden för uppringningen. Inte heller på denna grund kan således operatörens krav bifallas. Grundläggande bestämmelser om frågor som rör elektronisk kommunikation finns i Fernmeldegesetz (FMG) och Verordnung über Fernmeldedienste (FDV).23 FDV innehåller i artikel 31 bestämmelser om spärrning av samtal till betalnummer. Operatörer skall enligt artikelns första stycke erbjuda sina kunder möjligheten att kostnadsfritt spärra sitt abonnemang mot uppringning till antingen alla betalnummer (090x-nummer) eller endast nummer som är knutna till betal- tjänster med erotiskt eller pornografiskt innehåll (0906-nummer). Av artikel 31 andra stycket följer att abonnenten enkelt och utan kostnad skall kunna få en spärrning enligt första stycket upphävd och återaktiverad. Enligt tredje stycket i samma artikel skall operatören i samband med att avtal träffas och därefter minst en gång informera om möjligheten att spärra nämnda nummer. Flera operatörer erbjuder härutöver på eget initiativ sina abonnenter ytterligare möjligheter till spärrning, bl.a. av utlands- nummer. Bestämmelser som föreskriver krav på prisinformation vid tillhandahållande av bl.a. innehållstjänster via betalnummer finns i Verordnung über die (PBV).24 23Fernmeldegesetz, av , nr 784.10, och Verordnung über Fernmeldedienste (FDV), av , nr 784.101.1. 24Den , nr 942.211. Enligt artikel 10 första stycket PBV måste priser för bl.a. upp- ringning till betalnummer anges i CHF. I artikel 11 a första stycket PBV regleras prisinformation för innehållstjänster som tillhandahålls via betalnummer vars pris överstiger 2 CHF eller i grundavgift. Av stycket följer att fakturering av sådana samtal endast får ske, om kunden innan debitering påbörjas utan kostnad har fått tydlig information om priset för samtalet. Informationen skall lämnas på samma språk som den innehållstjänst som debiteringen avser. Bestämmelsen gäller oavsett vilket tekniskt medel som används för att utföra tjänsten, varför inte endast telefonsamtal utan även t.ex. tjänster som tillhandahålls på webbplatser omfattas. Enligt artikel 11 a tredje stycket PBV får debitering av en inne- hållstjänst som tillhandahålls via betalnummer inte påbörjas förrän efter att meddelandet med prisinformation har avslutats. Överstiger kostnaden per samtal 10 CHF eller 5 CHF är kunden betalningsskyldig för en innehållstjänst endast om samtalet bekräftats av kunden genom en särskild signal. Detta följer av artikel 11 a fjärde stycket PBV. Femte stycket i samma artikel reglerar tjänster som tillhandahålls på Internet eller genom annan dataöverföring samt är knutna till ett betalnummer. Av bestämmelsen följer att fakturering för sådana tjänster endast får ske, om kunden innan debitering påbörjas i tydlig och läsbar skrift har informerats om priset för tjänsten. Under hela den tid som debitering för tjänsten sker skall den upplupna kostnaden vara synlig för kunden i tydlig och läsbar skrift. Vad som sägs i fjärde stycket om bekräftelse av kunden genom särskild signal vid ovanligt höga tariffer gäller även innehållstjänster som tillhandahålls på Internet eller genom annan dataöverföring. Vid marknadsföring av innehållstjänster med angivande av betalnummer skall enligt artikel 13 första stycket 2 PBV grund- avgiften och priset framgå. Tillämpas en annan typ av debitering skall taxan tydligt framgå. Prisinformationen skall anges i ett teckensnitt som är av minst samma storlek som det angivna betalnumret. 5.2.3Förbud mot användning av diallers är det i förbjudet att använda diallers för att tillhandahålla innehållstjänster via betal- nummer, dvs. nummer i den schweiziska nummerplanen som börjar med 0900, 0901 och 0906. Detta framgår av tekniska och administrativa föreskrifter beträffande distributionen av E.164-nummer, avsnitt 4.8.3, 4.9.3 och 4.10.3.25 Föreskrifterna har meddelats av den schweiziska tillsynsmyndigheten på telekommunikationsområdet, BAKOM.26 Bestämmelsen är formulerad så att diallers eller liknande program som används för uppringning i syfte att fakturera för tjänster, varor eller program som erbjuds online inte får användas tillsammans med ett eller flera 090x-nummer i den schweiziska Används en dialler för uppringning till ett nummer i någon av dessa serier kan BAKOM dra in numret. 5.2.4Åldersgräns för vissa innehållstjänster Innehållsleverantören skall särskilt säkerställa att personer inte får tillgång till innehållstjänster med pornografiskt innehåll. Detta följer av BAKOM:s nämnda tekniska och administrativa föreskrifter beträffande distributionen av E.164- nummer, avsnitt 4.10.3. Den övergripande lagen på teleområdet är Telekommunikations- gesetz 2003 (TKG), som trädde i kraft den 20 augusti 2003.27 Enligt 24 § andra stycket TKG kan regleringsmyndigheten genom förordning meddela närmare bestämmelser om konsumentskydd när det gäller innehållstjänster som tillhandahålls via betalnummer (Mehrwertdiensten). Sådana bestämmelser kan enligt samma stycke särskilt avse inskränkning till vissa 25Techniche und administrative Vorschriften betreffend , BAKOM, , RS 784.101.113/2.8. 26Bundesamt für Kommunikation. 70/2003. nummerserier, marknadsföring, tidsbegränsning av uppkopplings- tiden, reglering av diallers och prisinformation. Av 24 § tredje stycket TKG följer att regleringsmyndigheten skall upprätta en förteckning över samtliga tilldelade betalnummer. Av denna förteckning skall bl.a. kunna utläsas innehållsleveran- törens namn och adress. Förteckningen skall vara offentlig. Enligt 29 § andra stycket TKG skall operatörer åtminstone en gång erbjuda sina abonnenter möjligheten att utan kostnad spärra utgående samtal till betalnummer. 5.3.2Särskild reglering av betalnummer och diallers Utförliga bestämmelser om bl.a. konsumentskydd på teleområdet finns i und , mit der Bestimmungen für Kommunikationsparameter, Entgelte und Mehrwertdienste festgelegt werden (KEM-V).28 Förordningen meddelades av den österrikiska radio- och telemyndigheten, Rundfunk- und Telekom Regulierungs-GmbH (RTR) med stöd av bemyndiganden i bl.a. 24 § TKG. Förordningen trädde i kraft , med undantag för vissa bestämmelser som trädde i kraft något . Särskilda serier för betalteletjänster