sou · GTB352 · 2006-01-01 00:00:00 — Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet Avgifter för livsmedelstillsyn m.m. SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till Statsrådet och chefen för bemyndigade regeringen chefen för bruksdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till en avgiftskonstruktion för foder-, livsmedels- och djurskyddstillsyn. Denna skall baseras dels på de kriterier som återfinns i och rådets förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll, dels på principen att varje till- synsmyndighet själv beslutar om avgiftens storlek för sina respek- tive tillsynsobjekt. Utredaren skall även lämna förslag till ett sy- stem som ger myndigheterna möjlighet att i sin helhet avgiftsfinan- siera livsmedelstillsynen. förordnade chefen för bruksdepartementet med stöd av bemyndigandet f.d. miljöchefen att vara särskild utredare. beslutades om ett tilläggsdirektiv. Detta inne- bär att utredaren utöver det ursprungliga uppdraget skall lämna förslag till ett avgiftssystem för foderkontroll i primärproduk- tionsledet samt utreda om förslaget till avgiftssystem för foder-, livsmedels- och djurskyddstillsyn påverkar svenska företags kon- kurrensförhållande gentemot företag i andra delar av EU. Till sekreterare i utredningen förordnades agronomen . Att bistå utredningen som experter förordnades departementssekreteraren , rättssakkunniga , utredaren och ämnesrådet . Juristen , , har biträtt utredningen i de delar som berör livsmedelslagstiftningen. Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande (SOU 2005:52) Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll - för en högre och jämnare kvalitet. Utredningsuppdraget är där- med avslutat. Kontroll kontra tillsyn............................................................. Råd och stöd till lokal kontroll.................................... Köttbesiktning - ständig kontroll................................ Registrering och godkännande av anläggningar.......... Kontroll av främmande ämnen .................................... Kontroll av kött, mjölk, ägg och fisk m.m.................. Kontroll i primärproduktionen, utökat Kostnader för extra offentlig kontroll ........................ 2.1.10 Offentliggörande av kontrollresultat .......................... 2.2.1 Råd och stöd till lokal kontroll.................................... Kontroll på gårdsnivå ................................................... Överväganden och förslag ............................................ 3.1.1 Råd och stöd till lokal kontroll .................................... Köttbesiktning - ständig kontroll ................................ Registrering och godkännande..................................... 3.1.4 Kontroll av kött, mjölk, ägg och fisk m.m. ................. 3.1.5 Kontroll i primärproduktionen, utökat 3.1.6 Kontroll av främmande ämnen..................................... 3.2.1 Avgifter för förprövning, godkännande, registrering och tillstånd............................................... Kostnader för extra offentlig kontroll .................................... Samordning av avgifter............................................................. Nedsättning av avgifter............................................................ Utbildning av inspektörer........................................................ Kriterier för finansieringens utformning......................... EG:s nya kontrollförordning................................................... Ekonomiska och andra konsekvenser ............................ Det allmännas kostnader.......................................................... Konsekvenser för det kommunala självstyret ........................ Konsekvenser för företagare.................................................... 5.4Konsekvenser för konkurrensen gentemot företag i Konsekvenser för sysselsättningen och offentlig service ...... Förslaget till lag om ändring i livsmedelslagen (1971:511)................................................................................. Förslaget till lag om ändring i lag om foder (1985:295) ........ 6.3Förslaget till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534)................................................................................. Bilaga 3 Utredningens enkät till ett urval av kommuner ............ Bilaga 4 Utredningens enkät till samtliga länsstyrelser .............. Beräkning av timavgift för livsmedelstillsynen i I betänkandet lämnas förslag till ett nytt avgiftssystem för livsme- dels-, djurskydds- och foderkontroll vars grundprincip är full kost- nadstäckning för kontrollmyndigheterna. För den ordinarie kon- trollverksamheten föreslås att en årlig avgift tillämpas. Däremot lämnar utredningen inte förslag till avgiftsfinansiering på djurhäl- soområdet. Föreslagna avgiftssystem bygger på att kontrollens omfattning regleras genom föreskrifter utarbetade av Livsmedels- verket, och . I dessa an- ges omfattningen av den operativa kontrollen för samtliga katego- rier av kontrollobjekt, uttryckt i antal timmar . Verksamhe- terna delas in i riskklasser efter en beräkning i den så kallade risk- modulen och tilldelas då en kontrollfrekvens. Därefter tas hänsyn till erfarenheten av tidigare kontroll och om verksamheten har en fungerande egenkontroll, genom den så kallade erfarenhetsmodu- len. Den tillämpade kontrollfrekvensen kan då antingen ökas eller minskas. Kontrollfrekvensen skall motsvara behovet av kontroll för att säkerställa att lagstiftningen efterlevs, inte som när kontrollfrekvensen till stor del är beroende av befint- liga resurser. Dock bedömer utredningen att en övergångsperiod krävs för att anpassa kontrollorganisationen till det ökade behovet av personella resurser. En övergång från skattefinansierad till av- giftsfinansierad kontroll riskerar även att drabba företagens kon- kurrenskraft. Det är därför lämpligt att dessa ges möjlighet att mi- nimera kontrollbehovet genom exempelvis satsning på egenkon- troll. Övergångsperioden bör beslutas av regeringen. På djur- skyddssidan bedömer dock utredningen att bör vara lägst fyra och högst . På livsmedelsområdet är bered- skapen något bättre och anpassningsperioden torde kunna bli något kortare. När det avser foderkontrollen ser utredningen inte några hinder för att det nya avgiftssystemet skulle kunna träda ikraft . , i tillämpliga fall kommun- fullmäktige, beslutar om en timtaxa vilken skall tillämpas på all operativ kontrollverksamhet. Timtaxan skall beräknas så att full kostnadstäckning uppnås enligt en mall vilken utformas av de cen- trala myndigheterna, dock skall den uppgå till lägst . Vid återbesök föranlett av brister i efterlevnaden av regel- verket skall hela kostnaden för detta belasta berörd verksamhet. Avgiften debiteras då efter tidsåtgång och gällande timtaxa. Utredningen föreslår att kontrollmyndigheterna ges möjlighet att nedsätta avgifterna med högst av ordinarie kontroll- avgift för verksamheter lokaliserade i regioner med särskilda geo- grafiska begränsningar och traditionella metoder samt för nystar- tade företag . Utredningen har däremot inte föreslagit denna möjlighet för verksamheter med liten produktion. Anled- ningen är att dessa erfarenhetsmässigt kräver större kontrollresur- ser än de större företagen vilka oftast har en bättre egenkontroll. Små företag hamnar dessutom automatiskt i en lägre riskgrupp just för att spridningen av produkterna är mindre och får då en lägre avgift. All nedsättning av avgifter är frivillig för kontrollmyndig- heterna då bortfallet skall bekostas med skattemedel. En av huvud- principerna i utredningens förslag är att varje anläggning skall bära de kontrollkostnader som den ger upphov till med hänsyn till den risk som verksamheten utgör. Subventionering inom avgiftskollek- tivet skall undvikas. Detta ger klarare incitament till företag med sämre egenkontroll att förbättra sig som företag med god egenkontroll åtnjuter lägre avgifter. Utredningen föreslår att finansieringen av samordnande och stödjande funktion inte längre finansieras via av- gifter från kommunerna. Istället föreslås myndighetens ramanslag utökas motsvarande behovet för verksamheten. Utredningen avser inte att lägga något förslag som avser omedelbar förändring vad gäller avgiftssystemet för köttbesiktning. Det bör dock uppdras åt att göra en översyn av avgiftssättningen så att denna på ett relevant sätt speglar risknivån förknippad med respektive verksamhet samt att utrymme skall ges för företag med god egenkontroll att tillgodogöra sig detta i form av minskade kontrollkostnader. Utredningen föreslår att avgifterna i samband med registrering och prövning av godkännande skall kopplas till de ordinarie årsav- gifterna på följande sätt. För godkännandeprövning skall en hel årsavgift utgå och en halv årsavgift vid omgodkännanden (exempel- vis vid ägarbyten). För registrering skall en timmes avgift debiteras. Utredningen föreslår att de särskilda avgifterna, vilka återfinns i 1 a och b §§ förordning (1989:1110) om avgifter för livsmedelstillsyn m.m. avskaffas. Avgifterna för kontroll av dessa verksamheter inkluderas i det allmänna årliga avgiftssystemet enligt riskmodul. Vidare lägger utredningen förslag till att avgifterna för livsme- delskontroll i primärproduktionen skall följa samma riskbaserade system som övriga livsmedelsverksamheter. Utredningen föreslår även att skall ges i upp- drag att se över avgiftskonstruktionen för kontroll av spannmål och spannmålsprodukter som producerats inom landet (LIVSFS 2003:24) så att avgifterna i ökad grad speglar risken i respektive verksamhet. Modellen med riskbaserad avgift skall även, enligt ut- redningens förslag, tillämpas för exportkontrollerade anläggningar och för de anläggningar som jämställs med dessa, när det gäller den ordinarie kontrollverksamheten. Den extra kontroll samt intygsskrivande som krävs då det finns särskilda krav från tredje land, vilken omfattas av timtaxa för besiktningspersonal, skall finansieras genom en särskild avgift. Utredningen föreslår att de kontrollmyndigheter som tillämpar samordning av kontroll, det vill säga att kontroll sker enligt flera lagstiftningsområden vid samma tillfälle, även skall samordna års- avgiften. En inventering bör enligt utredningen göras när det gäller ut- bildningsbehovet av inspektörer, både på livsmedels- och djur- skyddssidan, för att kvantifiera behovet av ytterligare utbildnings- platser som en konsekvens av utredningens övriga förslag. En genomgång av utbildningarnas innehåll bör även göras för att bättre anpassa dessa till kontrollorganisationernas efterfrågan och behov. Förslag till ändring i livsmedelslagen (1971:511) Härigenom föreskrivs att 29 a § livsmedelslagen (1971:511) skall ha följande lydelse. Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om av- får meddela föreskrifter om att gifter för en myndighets och ett den som hanterar eller på mark- naden släpper ut livsmedel skall der för tillsyn enligt lagen, enligt betala avgifter för en myndig- föreskrifter som har meddelats hets och ett enskilt kontroll- med stöd av lagen eller enligt de pletteras av lagen. som har meddelats med stöd av ter får också avse en myndighets lagen eller enligt de EG-förord- kostnader för prövning, enligt ningar som kompletteras av la- lagen, föreskrifterna eller för- Sådana avgifter får också Regeringen får föreskriva att kommun skall ombesörja upp- enligt lagen, föreskrifterna eller börden av avgifter för prövning enligt lagen, föreskrifterna eller Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur av- gifterna skall beräknas. Denna lag träder i kraft Förslag till lag om ändring i lag (1985:295) om foder Härigenom föreskrivs att 16 § lag (1985:295) om foder skall ha följande lydelse. Regeringen eller, efter reger- ingens bemyndigande, Jord- bruksverket får föreskriva att avgifter får tas ut i ärenden som rör frågor som avses i 8 eller 10 § samt för tillsyn som utövas enligt de EG-bestämmelser som avses i 2 a § eller enligt denna lag eller med stöd av lagen med- delade föreskrifter eller beslut. Regeringen eller, efter reger- ingens bemyndigande, Jord- bruksverket får meddela före- skrifter om att den som utfordrar djur eller som hanterar eller på marknaden släpper ut foder skall betala avgifter i ärenden som rör frågor som avses i 8 eller 10 § samt för kontroll som utövas enligt de EG-bestämmelser som avses i 2 a § eller enligt denna lag eller med stöd av lagen med- delade föreskrifter eller beslut. Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, Jordbruks- verket får meddela föreskrifter om hur avgifterna skall beräknas. Denna lag träder i kraft Förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) Härigenom föreskrivs att 25 § djurskyddslagen (1988:534) skall ha följande lydelse Regeringen eller, efter reger- ingens bemyndigande, Djur- skyddsmyndigheten får meddela föreskrifter om hur tillsynen enligt denna lag skall bedrivas. Regeringen eller, efter reger- ingens bemyndigande, Djur- skyddsmyndigheten får före- skriva att det får tas ut avgift för tillsynen och i ärenden enligt denna lag. Regeringen får över- låta åt kommunen att meddela föreskrifter om sådana avgifter. Regeringen eller, efter reger- ingens bemyndigande, Djur- skyddsmyndigheten får meddela föreskrifter om hur tillsynen enligt denna lag skall bedrivas. Regeringen eller, efter reger- ingens bemyndigande, Djur- skyddsmyndigheten får före- skriva att den som håller djur skall betala avgifter för kontrol- len och i ärenden enligt denna lag. Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, Djurskydds- myndigheten får meddela före- skrifter om hur avgifterna skall beräknas. Denna lag träder i kraft Förslag till ny förordning om avgift för livsmedelskontroll Härigenom föreskrivs följande. Begreppen livsmedelsföretagare och utsläppande på marknaden har i denna förordning samma betydelse som i och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelssäkerhet, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfa- randen i frågor som gäller livsmedelssäkerhet. Begreppet anläggning har samma betydelse som i Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) 852/2004 av om livsmedelshygien. Den som driver verksamhet genom att hantera eller på marknaden släppa ut livsmedel (livsmedelsföretagare) skall till kontroll- myndigheten betala en avgift för kontroll som utövas enligt livs- medelslagen. Avgiften skall betalas . Avgiftens storlek skall beräknas på grundval av verksamhetens risk och beräknad tidsåtgång för kontroll av verksamheten. Vid bedöm- ningen av verksamhetens risk skall hänsyn tas till förekomsten av en fungerande egenkontroll och kontrollmyndighetens erfarenhe- ter av verksamheten. får meddela föreskrifter om 1.hur de olika verksamheterna skall delas in i klasser med hänsyn till verksamhetens risk och kontrollbehov, och 2.avvikelser från bestämmelserna om tillämplig kontrollklass. bestämmer avgiftens storlek med utgångs- punkt i de kontrollfrekvenser som fastställts av i föreskrifter meddelade med stöd av 3 §. Myndighetens avgifts- beslut skall grundas på närmast föregående års förhållanden. Avgiften skall fastställas till ett visst belopp som täcker myndighetens kostnader för 1.löner och andra direkta kostnader, inklusive resor, för personal som medverkar vid kontroll av verksamheten, 2.lokaler, utrustning, verktyg och andra indirekta kostnader för kontroll av verksamheten och 3.provtagning och laboratorieanalyser. Avgiften skall lägst uppgå till . får meddela närmare föreskrifter om hur kommunernas kostnader skall beräknas. får sätta ned avgiften för en verksamhet som är lokaliserad i en region med särskilda geografiska begränsningar eller som bedrivs med traditionella metoder. För nystartade företag får avgiften sättas ned efter det att verksamheten har påbörjats. Avgiften får högst sättas ned av den ordina- rie avgiften. Om den årliga avgiften helt eller delvis täcker samma kostnader som en avgift som tas ut med stöd av djurskyddslagen (1988: 534) eller lagen (1985:295) om foder, skall avgiften sättas ned i motsva- rande mån. Avgift för kostnader för extra kontroll Utöver den årliga avgiften skall en avgift betalas för att bekosta kontrollmyndighetens utökade kontroll till följd av anmärkningar vid den ordinarie kontrollen. fastställer avgiftens storlek till ett bestämt belopp utförd kontroll. Avgiften skall täcka de kostna- der som anges i 4 § andra stycket. Avgiften skall betalas av den livsmedelsföretagare som ansvarat för den bristande efterlevnaden eller som äger eller innehar de ak- tuella livsmedlen. Avgift skall inte betalas för kontroll som föranleds av klagomål som visat sig vara obefogade. Avgift för stickprovskontroll av vissa livsmedel Livsmedelsföretagare skall betala en avgift för att bekosta kontroll av rester av bekämpningsmedel, veterinärmedicinska preparat och persistenta organiska miljöföroreningar i vissa inom landet produ- cerade livsmedel, nämligen spannmål och spannmålsprodukter, ägg, kött och köttvaror samt potatis. Avgift för prövning av godkännande av livsmedelsanläggning För prövning av en ansökan om godkännanden av en anläggning skall en avgift betalas. Avgift skall betalas efter beslut från kontrollmyndigheten med ett belopp som motsvarar en årlig avgift. Om prövningen sker på grund av ägarskifte skall avgift betalas med ett belopp som motsvarar en halv årlig avgift. Avgift för registrering av anläggning För registrering av en livsmedelsanläggning skall en avgift betalas. Avgift skall betalas efter beslut från kontrollmyndigheten med ett belopp som motsvarar kostnaderna enligt 3 § andra stycket för myndighetens kontroll . Betalning av den årliga avgiften Den årliga avgiften skall betalas från och med det kalenderår som följer efter det att livsmedelshanteringen har påbörjats. Om pla- ceringen i avgiftsklass ändras skall den nya avgiften betalas från och med det påföljande kalenderåret. Avgiftsskyldigheten upphör från och med det kalenderår som följer efter det att hanteringen upphört. Om verksamheten endast skall bedrivas under del av ett kalen- derår skall avgift betalas för helt kalenderår. beslut enligt denna förordning gäller ome- delbart. Om en avgift inte betalas inom föreskriven tid, skall den avgifts- skyldige åläggas att betala avgiften . Följs inte åläggan- det skall kontrollmyndigheten vidta de åtgärder som behövs för att driva in fordringen. En myndighets beslut om betalning av avgifter får verkställas en- ligt utsökningsbalken. En nämnds beslut enligt denna förordning får överkla- gas hos . I livsmedelslagen (1971:511) och 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän för- valtningsdomstol. Om överklagande i övrigt finns bestämmelser i livsmedelslagen. får meddela de föreskrifter som behövs för verk- ställigheten av denna förordning. Denna förordning träder i kraft den 57 a §För en nämnds En djurhållare skall betala en verksamhet enligt djurskydds- avgift för kontroll som utövas lagen (1988:534) och denna för- enligt djurskyddslagen (1988:534) ordning får kommunen ta ut av- och denna förordning.gift enligt taxa som kommunen Avgift får dock inte tas ut för bestämmer. Avgift får dock inte djur som hålls som cirkusdjur.tas ut för djur som hålls som cir- kusdjur. 57 b §Avgiftens storlek skall beräknas på grundval av verksamhetens risk och beräknad tidsåtgång för kontroll av verksamheten. Vid beräkning av verksamhetens risk skall hänsyn tas till förekomsten av en fungerande egenkontroll och kontrollmyndighetens erfa- renheter av kontrollobjektet. får meddela föreskrifter om1. hur de olika verksamheterna skall delas in i klasser med hänsyn till den djurskyddsmässiga risken i verksamheten,2. avvikelser i bestämmelserna om tillämplig kontrollklass.57 c §Kontrollmyndigheten bestäm- mer avgiftens storlek med ut- gångspunkt i den kontrollfrekvens som fö- reskrivit med stöd av 3 §. Beräk- ningen skall ske på grundval av föregående års förhållanden. Av- giften skall fastställas till ett visst20Föreslagen lydelseNuvarande lydelseFörfattningsförslagFörslag till förordning om ändring i djurskyddsförordningen (1988:539) belopp och täcka myndighetens kostnader för 1.löner och andra direkta kostnader, inklusive resor, för den personal som medverkar vid offentlig kontroll, 2.lokaler, utrustning, verktyg, och andra indirekta kostnader för kontrollen, 3.kostnader för provtagning och laboratorieanalyser. Avgiften skall beräknas så att full kostnadstäckning uppstår. Dock skall den lägst uppgå till . får meddela närmare föreskrifter om hur kostnaderna skall beräknas. får sätta ned avgiften för en verksamhet som är lokaliserad i en region med särskilda geografiska be- gränsningar eller som bedrivs med traditionella metoder. För nystartade företag får av- giften sättas ned efter det att verksamheten har påbörjats. Avgiften får högst sättas ned av den ordinarie avgiften. Om den årliga avgiften helt eller delvis täcker samma kostna- der som en avgift som tas ut med stöd av djurskyddslagen (1988:534) eller lagen (1985:295) om foder, skall avgiften sättas ned i mot- Utöver den årliga avgiften skall en avgift betalas för att be- kosta kontrollmyndighetens ut- ökade kontroll till följd av an- märkningar vid den ordinarie kontrollen. faststäl- ler avgiftens storlek till ett be- stämt belopp utförd kontroll. Avgiften skall täcka de kostnader som anges i 4 § andra stycket. Avgiften skall betalas av den djurhållare som ansvarat för den bristande efterlevnaden eller annan djurhållare som innehar djuren. Avgift skall inte betalas för kontroll som föranleds av klago- mål som visat sig vara obefogade. Denna förordning träder i kraft Förslag till förordning om ändring i förordning (1998:213) om foder Föreskrifter om avgifter som avses i 16 § lagen (1985:295) om foder meddelas av Jordbruks- verket efter samråd med Ekono- mistyrningsverket. En kommersiell foderföretagare skall betala en årlig avgift för kontroll som utövas enligt lagen (1985:295) om foder. får meddela föreskrifter om skyldighet 1.för andra foderföretagare än de som avses i första stycket att betala en årlig avgift för kontroll enligt lagen, och 2.för foderföretagare att betala avgifter för ärenden som rör frågor som avses i 8 och 10 §§ foderlagen. Den årliga avgiftens storlek skall beräknas på grundval av verksamhetens risk och beräknad tidsåtgång för kontroll av verk- samheten. Vid beräkning av verksamhetens risk skall hänsyn tas till förekomsten av en funge- rande egenkontroll och kontroll- myndighetens erfarenheter av kontrollobjektet. får meddela föreskrifter om 1.hur de olika verksamheterna skall delas in i klasser med hänsyn till risken i verksamheten, 2.avvikelser i bestämmelserna om tillämplig kontrollklass. bestäm- mer avgiftens storlek med ut- gångspunkt i den kontrollfrekvens som föreskrivit med stöd av 5 a §. Beräkningen skall ske på grundval av föregående års för- hållanden. Avgiften skall fast- ställas till ett visst belopp och täcka myndighetens kostnader för 1. löner och andra direkta kostnader, inklusive resor, för den personal som medverkar vid offentlig kontroll, 2. lokaler, utrustning, verktyg, och andra indirekta kostnader för kontrollen, 3. kostnader för provtagning och laboratorieanalyser. Avgiften skall beräknas så att full kostnadstäckning uppstår. Dock skall den lägst uppgå till . får meddela närmare föreskrifter om hur kostnaderna skall beräknas.