sou · GTB333d2 · 2006-01-01 00:00:00 — De tekniska systemen bör stödja möjligheterna för begränsad miljöbelastning och i övrigt en resurseffektiv drift av fjärrvärme- systemen , vilket i sin tur bör komma fjärr- värmekunderna till godo i form av låga värmekostnader. Indirekt leder minskad miljöbelastning och bättre resursutnyttjande till långsiktigt lägre och stabilare värmepriser. För att uppnå så låga kostnader som möjligt bör en optimering ske av hela systemet. har enskilda anläggningar sina bestämda roller i systemet, som baslast, mellanlast eller topplast beroende på vilken kostnadsbild och teknisk prestanda de besitter. ut- görs baslasten av en avfalls- eller biobränsleeldad panna, spillvärme eller en värmepump. Baslastanläggningarna är, undantag finns, kapitalintensiva men har låga rörliga kostnader och bör därför ha så långa driftstider som möjligt. Som topplast används vanligen olje- pannor. De har högre rörliga kostnader, genom ett dyrare bränsle, samt ger ett nettoutsläpp av koldioxid. Kraftvärmeverken är i drift när efterfrågan på el är stor på nationell nivå. Ersättningen för pro- ducerad el är då hög, vilket ger en bra totalekonomi för anlägg- ningens drift. I en situation när de olika anläggningarna konkurrerar med varandra optimeras driften i respektive anläggning på bekostnad av hela systemet. Det kan leda till högre totala kostnader samt ökad oljeanvändning. För att en konkurrenssituation skall gynna syste- met bör antalet likvärdiga anläggningar vara betydligt större än vad som är fallet i de svenska fjärrvärmesystemen. Den rådande politiska inriktningen har varit att främja en fort- satt utbyggnad av fjärrvärmen. Därför bör kanske även de tekniska systemen främja en fortsatt utbyggnad av fjärrvärme och kanske även av kraftvärme där så är motiverat. Ett fjärrvärmesystem utgör en starkt avgränsad marknad och för att den skall växa krävs ett värmeunderlag och utbyggnad av ett ledningsnät. Ett marknadsmässigt hinder för tredjepartstillträde är att det endast är en aktör i respektive fjärrvärmesystem som har ett kundunderlag och upparbetade kontakter med markanden. Jämfört med avregleringen av elmarknaden där det från start fanns ett stort antal aktörer som hade egna kunder på den stora gemensamma marknad som elmarknaden omfattar. En ny värmeleverantör kan utveckla nya marknader men måste sannolikt konkurrera ut nu- varande leverantör hos ett stort antal kunder för att skapa till- räckligt med värmeunderlag för sina produktionsanläggningar. Fjärrvärme, teknik, teori och funktion Tredjepartstillträde i fjärr- värmenät, 2001 Beskrivning av kraftvärme- anläggningar Utvärdering av fjärrvärme och närvärmeprojekt inom LIP- programmet Utvärdering av spillvärme- projekt inom LIP-programmet , KTH, för Svensk Fjärrvärme , ÅF, för Svensk Fjärrvärme , m.fl., för . Pågår till 2004. , m.fl., för . Pågår – 2004. Industriell spillvärme – pro- , ÅF, för cesser och potentialer, 2002 Intervjuer med representanter för: Appendix: , och fjärrvärmenät I pågår en ständig utbyggnad av fjärrvärmesystemen. Målet är att av bebyggelsen skall vara ansluten till fjärrvärme. Produktion och distribution av fjärrrvärmen sköts av Fortum Värme, som också äger anläggningarna. Fortum Värme ingår i den finska energikoncernen med som majoritetsägare. I finns tre stora fjärrvärmenät (centrala, södra och västra fjärrvärmenätet), som inte är sammankopplade med varandra. producerar och distribuerar fjärrvärme på , öster om . kopplades systemet till Fortum Värmes centrala fjärrvärmenät i . Fortum Värme levererar även fjärrvärme till och har fjärrvärmeutbyte med i det västra nätet. i södra försörjs av (/). Det centrala fjärrvärmenätet försörjer , , , (Frescatiområdet) samt en stor del av . På finns dels ett större centralt nät, dels ett mindre nät i . På södra har även ett lokalt nät i ettnybyggt bostadsområde (). Det södra fjärrvärmenätet försörjer samt de sydöstra förorterna ned till och . Det södra nätet består egentligen av två fjärrvärmenät, Hammarbynätet och Högdalen- Dessa två fjärrvärmenät är sammankopplade med en förbin- delseledning med begränsad kapacitet. Fjärrvärmenätet försörjer det västra mellan och . Dessutom försörjs med fjärrvärme från västra nät. Det västra fjärrvärmenätet är samman- kopplat med Värme Abs fjärrvärmnät i via en mindre förbindelseledning för sommarlastbehov. Nedan visas Fjärrvärmeområden. I nedanstående bild visas fjärrvärmenäten inom hela Storstockholms- området. Fjärrvärmenät inom StorStockholmsområdet. Produktionsanläggningarna för det centrala nätet består av värme- pumpar i Värtan, Ropsten och (270 MWvärme) det kol- eldade kraftvärmeverket KVV6 (PFBC) (130 MWel och 270 MWvärme) samt det oljeeldade kraftvärmeverket KVV1 (210 MWel och 330 MWvärme). Dessutom finns ett antal hetvatten- pannor (olja och el). För produktion av fjärrvärme till det centrala nätet på finns oljepannor (90 MW), elpannor (2x12 MW). Hetvatten produceras även av avloppsrenings- verk, som eldar rötgas (cirka 2,5 MW, 7,3–9,5 GWh/år). Till fjärr- värmenätet finns även produktionsenheterna vid Sjuk- huset i inkopplade. För elproduktion finns dessutom en gasturbin. KVV1 kan även köras med kondensdrift för att öka elproduktionen. Basproduktion i Högdalennätet är kraftvärmeverket i , i vilket det eldas avfall och returbränslen. (24 MWel och 170 MWvärme). I övrigt finns oljeeldade hetvattenpannor i , , , och . Basproduktion i Hammarbynätet är värmepumparna (240 MWvärme) i . I övrigt finns oljeeldade hetvattenpannor i Hammarby, som främst eldas med tallbecksolja (160 MWvärme), (fettför- bränning) och samt elpannor i Hammarby och Skarp- näck. Den totala panneffekten i de mindre centralerna uppgår totalt till cirka 270 MWvärme. Basproduktionen i det västra nätet är det bio- och oljeeldade kraft- värmeverket i (57 MWel och 210 MWvärme). I övrigt finns oljeeldade hetvattenpannor i , och Blacke- berg (totalt cirka 225 MWvärme) samt elpannor i (130 MWvärme). I finns även ett oljeeldat kraftverk för enbart elpro- duktion. I sker basproduktionen med värmepumpar (cirka 40 MWvärme). Dessa har överkapacitet , varför de har möjlighet att sälja energi till västra fjärrvärmenät. I levererades totalt cirka 6 693 GWh fjärrvärme . Värmen producerades med följande fördelning på olika energislag. I kraftvärmeverken i producerades cirka 914 GWh elenenergi och 2 769 GWh fjärrvärme . Elenergin pro- ducerades främst med kol (), olja (), träd- bränslen () och avfall (). levererade cirka 214 GWh fjärrvärme . Värmen producerades med hetvatten från Stockolms centrala nät (208 GWh), egen oljeeldning (14 GWh), industriell spillvärme (7 GWh), värmepump (2 GWh) och elpannor (2 GWh). () är ett helägt kommunalt bolag med cirka 1 100 anställda. GE svarar för produktion av fjärrvärme och distribution av el, värme och naturgas i . avfallsvärmeverk är ett eget bolag som ägs och drivs av och kommunerna i regionen. I stort sett all värme som produceras av köps av GE. och fjärrvärmenät är sammankopplade. i ägs och drivs av Energiverk. Vår och höst ersätter denna anläggning oljevärme i och levererar spillvärme till . GRYAAB är det kommunala avloppsreningsverket som har en anläggning för utvinning av biogas ur rötslam. Denna biogas köper GE för för bland annat. användning i gasmotorer på GRYAABs område. Dessa motorer producerar el och fjärrvärme. Det renade avloppsvattnet är den värmekälla som hämtar sin värme ifrån. Lastvagnar levererar spillvärme från motor- provningen. är de abonnenter av fjärrvärme. Akademiska Hus, CTH, har en CFB-panna på , där. det bedrivs forskning inom förbränningsteknik. På högskolan finns även en fastbränsleeldad ångpanna med turbin och generator för el- och värmeproduktion. Överskottsvärmen levereras till fjärrvärmenätet. Fjärrvärmen distribueras i ett cirka distributionsnät med en sammanlagd ledningslängd . Höjdskillnaden i nätet uppgår till , vilket gör att nätet måste sektioneras vid kall väderlek och de norra stadsdelarna köras som ett separat fjärrvärmenät. Detta är nödvändigt för att tillräckligt högt tryck skall säker- ställas i alla delar av nätet vid hög belastning. Till fjärrvärmenätet finns cirka 8 000 fjärrvärmeundercentraler anslutna, varav cirka 2 000 i småhus. Den anslutna värmeeffekten uppgår till cirka 2000 MW. För distribution av fjärrvärmen finns det förutom pumpar i pro- duktionsanläggningarna åtta pumpstationer ute i nätet. Nätet expanderar kontinuerligt. kopplades 1 300 småhuskunder in på nätet i och . Den största ex- pansionen på nätsidan var den nya ledningen som kopplar samman och . Fjärrvärmeområden, fjärrvärmenätets utbredning och de större produktionsanläggningarnas lokalisering framgår av nedanstående bilder. Fjärrvärmenätets utbredning samt större värmeproduk- tionsanläggningar 2.3 Kraftvärme- och värmeproduktionsanläggningar Produktionskapaciteten i är uppdelad på nitton produk- tionsanläggningar som är utspridda i färrvärmenätet: Naturgas/kol/olja Akademiska Hus (CTH) Kol/torv/olja Förutom dessa anläggningar finns en reservanläggning på , som kan producera el och värme till sjuk- huset vid bortfall av elström och vid avbrott i fjärrvärmeleveransen. Anläggningen ägs av , men GE sköter drift och underhåll. , och är egna fjärrvärmeöar i och är således ej anslutna till huvudnätet. Totalt finns cirka 2 100 MW produktionskapacitet för försörj- ningen av nätet, varav cirka 1 700 MW är tillgängligt vid -16 C. Fjärrvärmebehovet i vid en utomhustemperatur på -16 C uppgår till cirka 1 425 MW. I anläggningarna och finns reserv samt fyra mobila pannor placerade vid som reservenheter, total effekt 35,6 MW, som kan placeras ut på olika platser i nätet. Utöver dessa reservpannor finns två stycken mobila dieselkraftverk. Ett nytt naturgaseldat kraftvärmeverk i (250–300 MWel och 200–250 MWvärme) är upphandlat och byggstarten planerad och driftstagning . Upphandlingen är villkorad av ett slutgiltigt investeringsbeslut från styrelsen . producerades 3 630 GWh fjärrvärme med fördelning på energislag enligt nedanstående figur. av årsfjärrvärmebehovet tillgodosågs med spill- värme , om man i begreppet spillvärme även inkluderar energin från värmepump och avfallsförbrännings- anläggning. producerades även 123 GWh elenergi i kraftvärme- verken. Bränslemixen bestod av: Jämtkraft ägs till av kommun och av . Jämtkrafts fjärrvärmenät i är . Fjärrvärmenätet försörjer cirka 22 000 lägenheter och cirka 1 600 småhus samt en stor mängd industrier, kontor och förvalt- ningar i och på . I nedanstående bild visas fjärrvärmenätet i /. Fjärrvärmenätet har utökats med en ledning till flygplatsen på som ligger från . För försörjning av fjärrvärmenätet har Jämtkraft följande sju pann- centraler och en värmepumpanläggning. , inklusive kraftvärmeverket (45 MWel och 207 MWvärme), biobränslen och torv Minnesgärdet (118 MWvärme), biobränslen och olja Körfältet (19 MWvär,e), deponigas och olja (9 MWvärme, olja östra (13 MWvärme), olja (9 MWvärme, olja Öneberget (26 MWvärme), olja , värmepump (10 MWvärme) I levererades totalt cirka 523 GWh fjärrvärme . Värmen producerades med följande fördelning på olika energislag. Förstudie om orsaker till att spillvärme från industrin inte utnyttjas för fjärrvärmeproduktion En rapport av Profu I denna förstudie har Profu på uppdrag av gjort intervjuer med företrädare för industri- och fjärrvärmeföretag på tre platser i : , och . På dessa orter finns vissa flöden av industriell spillvärme som inte utnyttjas för produktion av fjärrvärme. Intervjuerna har i första hand haft målet att klarlägga orsakerna till varför dessa spillvärmeflöden inte utnyttjas samt i andra hand att undersöka företagens inställning till s.k. tredjepartstillträde. De viktigaste resultaten från förstudiens intervjuer kan kortfattat sammanfattas i följande punkter: Spillvärmesamarbetet fungerar ofta väl, men exempel på tydliga motsättningar finns. Störst är problemen i samband med minskad spillvärmemot- tagning och/eller sänkt spillvärmevärdering. Intresset för tredjepartstillträde, TPA, är måttligt bland indu- striföretagen, utom i något fall där intresset är stort. Fjärr- värmeföretagen är negativa till TPA. Avfallsförbränning och industriell spillvärme är båda exempel på utpräglad baslast och de konkurrerar därmed i stor utsträckning om samma utrymme i det tillgängliga värmeunderlaget. I det fall där motsättningarna är störst är det i första hand principen för värdering av spillvärme som orsakar problemen. Det saknas en allmänt vedertagen värderingsprincip. Alla intervjuade är i princip överens om det stora värdet av att utnyttja industriell spillvärme. Hos många industrier bildas spillvärme i samband med processer. Denna värme utnyttjas i många fall för produktion av fjärrvärme. Viktiga faktorer för framgångsrikt spillvärmesamarbete har identi- fierats, bl.a. av EnergiGia i rapporten från industri till fjärrvärmenät . I vissa fall finns dock spillvärme som skulle kunna användas, men där man ännu inte hittat sätt att realisera denna möjlighet. I denna förstudie har Profu på uppdrag av gjort intervjuer med företrädare för industri- och fjärrvärmeföretag på tre platser i : , och . På dessa orter finns vissa flöden av industriell spillvärme som inte utnyttjas för produktion av fjärrvärme. Kontaktpersonerna på dessa orter har anvisats Profu av industri- respektive fjärrvärmeföretagens representanter i . Telefonintervjuer har gjorts med företrädare för tre fjärrvärmeföretag och fyra industriföretag. Intervjuerna har i första hand haft målet att klarlägga orsakerna till varför vissa spillvärmeflöden inte utnyttjas samt i andra hand att undersöka företagens inställning till tredjepartstillträde. Intervjuerna har avidentifierats för att det skall vara lättare för intervjupersonerna att lämna rak information. Vi anger därför ingenstans vem som sagt vad, utan redovisar endast om det är re- presentanter för industri- eller fjärrvärmeföretag som har den aktu- ella åsikten. På grund av de begränsade resurserna (både tid och pengar) för den aktuella förstudien har urvalet begränsats till tre fallstudier. Detta har givit värdefulla indikationer om orsaker till de rådande förhållandena. Underlaget är dock för litet för att det skall vara möjligt att göra någon kvantitativ uppskattning av omfattningen i av problemet med spillvärme som inte nyttiggörs. Resultaten från intervjuundersökningen har redovisats för experter och sakkunniga i vid ett möte i . 2Något om spillvärmeutnyttjandet på de aktuella orterna och orsaker till att viss spillvärme inte utnyttjas Industriell spillvärme utnyttjas på två av de tre orterna. På alla tre orterna finns mer spillvärme till förfogande, i flera fall prima värme. (Med prima värme avses här spillvärme med tillräckligt hög temperaturnivå för att värmen direkt skall kunna utnyttjas för fjärrvärmeproduktion.) Bland de tre orterna finns exempel både på ökande och minskande spillvärmeleveranser från industriföretag till fjärrvärmeföretag. I ett fall har spillvärmeleveranserna helt upphört till följd av att det industriföretag som tillhandahöll värmen har flyttat produktionen från orten. Redan inledningsvis kan man konstatera att intervjupersonerna ger uttryck för olika syn på den principiella värderingen av spill- värmen. Skillnaderna finns inte enbart mellan industri- och fjärr- värmeföretagen, utan även mellan de olika industriföretagen och mellan fjärrvärmeföretagen. Fyra huvudskäl har identifierats till varför spillvärme inte utnyttjas för fjärrvärmeproduktion: Värmeunderlaget räcker inte till för att ta emot spillvärmen (särskilt problematiskt ). Orsaken kan vara konflikt med annan baslastproduktion med låga rörliga kostnader, t.ex. avfallsförbränning. Investeringskostnaderna för att nyttiggöra spillvärmen är för höga. Oenighet kring den ekonomiska ersättningen för spillvärme- leveransen (värderingsprincip och prisnivå). 3Intryck från intervjuerna med industriföretagen Under denna rubrik redovisar vi de resultat som framkommit i samband med intervjuerna med de fyra industriföretagen. Syn- punkterna redovisas i punktform, utan inbördes rangordning. Som nämnts ovan gör vi ingen redovisning av vem som sagt vad. Missnöjet med hur fjärrvärmeföretagen förhåller sig till mot- tagande av industriell spillvärme är större hos industrier som får minskat leveransutrymme/lägre spillvärmepris än bland företag som aldrig etablerat sig som spillvärmeleverantörer. I vissa fall är industrin och fjärrvärmeföretaget helt överens om att de ekonomiska förutsättningarna för spillvärmeutnyttjande saknas. Intervjuerna visar på oenighet kring principerna för värdering av spillvärmen. Ett fjärrvärmeföretag kan anse att man bör dela lika på nyttan med spillvärmen, medan ett industriföretag menar att värderingen bör ligga strax under alternativkostnaden för fjärrvärmeföretaget. Ett problem i samband med industriell spillvärme är alltså att det saknas en objektivt korrekt värde- ringsprincip. Vissa av representanterna för industriföretagen tycker att fjärr- värmeföretaget inte varit tillräckligt öppna med sina kalkyler, och att det därför varit svårt att förstå deras argumentation kring spillvärmevärderingen. Andra pekar tvärtom på stor öppenhet. Industriföreträdarna ger uttryck för olika syn på vilken part som bör stå för investeringarna för spillvärmeutvinning inom industrin: –Fjärrvärmeföretaget bör göra investeringarna. Då behöver industrinföretagets verkställande ledning inte gå till styrelsen för att begära medel till investeringen. Dessutom har industriföretagen genomgående större krav på kort payoff- tid för investeringar av den typ som spillvärmeutnyttjande representerar. –Industriföretaget bör göra investeringarna. Man vill inte släppa in någon annan i sin industriella process. Eftersom fokus ligger på tillverkningsprocessen vill man ha full kontroll över denna. Det kan finnas risker med delar av spillvärmeutnyttjandet. Man kan behöva införa nya komponenter i industriprocessen för att möjliggöra nyttiggörandet av spillvärmen. Det kan vara värme- växlare, avgaspannor, m.m. Dessa tillkommande komponenter kan bidra till ökad risk för produktionsavbrott, t.ex. genom igensättning. Industrin vill absolut inte riskera störningar i produktionsprocessen. Industriell spillvärme är oftast exempel på utpräglad baslast i de fjärrvärmesystem där den nyttiggörs. Baslasten karaktäriseras typiskt av höga fasta kostnader och låga rörliga kostnader. Av- fallsförbränning är ett annat exempel på utpräglad baslast. Av- fallsförbränning och industriell spillvärme kan därför komma i konflikt med varandra i samband med baslastutrymmet i det värmeunderlag som fjärrvärmen erbjuder. Särskilt tydlig blir konflikten om avfallsförbränningens omfattning ökar då spill- värmen redan etablerats i fjärrvärmeproduktionen. Om avfalls- förbränningen då har prioritet 1 kommer utrymmet för spill- vämen att krympa och de mängder som kan tas emot minskar. Ingen av de intervjuade industrirepresentanterna lyfter fram personmotsättningar i kontakten med fjärrvärmeföretaget som någon orsak till problem i samband med utnyttjandet av spill- värme för fjärrvärmeproduktion. En industrirepresentant framför att fjärrvärmeföretagets ägare har höga avkastningskrav på företaget och att detta kan vara en orsak till stor press på kostnadsminimering, och därmed låg betalningsvilja för spillvärmen. Det finns industriföretag som, för att sätta ökad press på fjärr- värmeföretaget i samband med förhandlingen kring spillvärme- utnyttjandet, överväger att skapa lokal opinion för större spill- värmeutnyttjande. Detta ses som ett sätt att möta argumentet att spillvärmen har värdet noll om den inte används för fjärr- värmeproduktion. Spillvärmeutnyttjandet har många fördelar utöver de rent eko- nomiska. Spillvärmeutnyttjade leder till resurshushållning och bidrar till utsläppsminskning och ger därmed goodwill för företaget. Resurshushållningen och miljöfördelarna ligger också i linje med företagets miljöpolicy. Dessutom kan det faktum att man ansträngt sig för att nyttiggöra spillvärme underlätta i samband med miljöprövning av den industriella verksamheten. Spillvärmeutnyttjande, med investeringar betalda av fjärr- värmeföretaget, har i ett fall givit billig uppvärmningsenergi för den aktuella industrin, varför det ekonomiska utfallet blir gott trots att de externa spillvärmeleveranserna sker till lågt pris. För att maximera nyttan med spillvärmeutnyttjandet efterlyses i något fall en bättre driftdialog mellan industri- och fjärr- Det skulle kunna handla om att lämna informa- tion om kommande driftstörningar som påverkar spillvärme- leveranserna och, i andra riktningen, information kring tillfällen då spillvärmen är extra värdefull, t.ex. på grund av revision av andra fjärrvärmeproduktionsanläggningar. En åsikt är att det förmodligen kan vara lättare att nyttiggöra spillvärme genom nyetablering av fjärrvärme på en ort, än på orter där men tävlar med existerande fjärrvärmeproduktion. 4Intryck från intervjuerna med fjärrvärmeföretagen Under denna rubrik redovisar vi de resultat som framkommit i samband med intervjuerna med de tre fjärrvärmeföretagen. Syn- punkterna redovisas i punktform, utan inbördes rangordning. Som nämnts ovan gör vi ingen redovisning av vem som sagt vad. Ökat krav på affärsmässighet och lönsamhet, både för industri- och fjärrvärmeföretag, kan leda till hårdare förhandlingar om spillvärmepris och ökat tryck på maximering av nyttan för den egna organisationen. Ett argument i förhandlingen kring spillvärmevärderingen kan ibland vara att industrin saknar alternativ avsättning för spill- värmen. Detta är naturligtvis ett argument för en låg värdering. Det finns exempel på oenighet mellan fjärrvärmeföretaget och industriföretaget kring principerna för värdering av spillvärmen. Fjärrvärmeföretaget hävdar t.ex. att nyttan bör delas lika, d.v.s. medelvärdet av fjärrvärmeföretagets alternativkostnad och noll, medan industriföretaget anser att spillvärmevärderingen bör ligga strax under fjärrvärmeföretagets alternativkostnad. Det är svårt att återvinna värme från någon annans process. Om arbetet bedrivs i en gemensam arbetsgrupp mellan industri- och fjärrvärmeföretaget är det viktigt att denna styrs väl och att arbetet har hög prioritet inom båda företagen, annars tar arbetet mycket . Spillvärmeutnyttjandet har många fördelar utöver de rent eko- nomiska. Spillvärmeutnyttjade leder till resurshushållning och bidrar till utsläppsminskning och ger därmed goodwill för Resurshushållningen och miljöfördelarna ligger också i linje med företagets miljöpolicy. Dessutom kan det faktum att man ansträngt sig för att nyttiggöra spillvärme underlätta i samband med miljöprövning av fjärrvärmeföretagens andra produktionsanläggningar. Värmeunderlaget kan i flera fall ökas genom sammankoppling av fjärrvärmesystem. Detta ökar det sammanlagda värmeunderlaget, vilket kan öka utrymmet för industriell spillvärme. Det är dock inte självklart att så är fallet. Om det fjärrvärmesystem som man kopplar ihop sig med t.ex. innehåller avfallsförbränning kan effekten i stället bli den motsatta, d.v.s. mindre utrymme för spillvärme. Vid bedömning av spillvärmeprojekt måste man beakta risken att industrins verksamhet, och därmed spillvärmeleveranserna, upphör. Det är alltså riskabelt att till stor del förlita sig på spill- värmeleveranser utan tillgång till egen konkurrenskraftig pro- duktion. I vissa fall är industrin och fjärrvärmeföretaget helt överens om att de ekonomiska förutsättningarna för spillvärmeutnyttjande saknas. Det finns ofta stort stöd för spillvärmeutnyttjande på orten, delvis eftersom många av dem som arbetar inom industrin också är fjärrvärmekunder (direkt eller indirekt). Det upplevs generellt vara lättare att komma överens om det finns en tydlig lokal förankring (både för industri- och fjärr- värmeföretag). 5 Synen på tredjepartstillträde Tredjepartstillträde, TPA (Third Party Access), nämns ibland som ett sätt att öka utnyttjandet av industriell spillvärme.