sou · GTB391d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Öka kontakter och samarbete med olika lokala grupper, artister och invandrar-/etniska kulturorganisationer för att finna personer som kan bidra till alternativa perspektiv. Vid val av artister, referensgrupper och medverkande regelbun- det överväga att finna en likvärdig person med invandrar/etnisk bakgrund. Aktivt ta till vara personer med invandrar-/etnisk bakgrund i andra roller än som en representant för gruppen, t.ex. som artist, projektledare, producent osv. Exponera inte andra kulturer och personer med invandrarebak- grund som exotiska och avvikande. Förstärka inte negativa schabloner genom att i onödan betona etnisk tillhörighet, t.ex. vi/dom framställningar. Institutionerna ska kontrollera kontinuerligt i vilken utsträck- ning man producerar program som handlar om mångfald och för människor med annan bakgrund och i vilken utsträckning produktioner sker med och av människor med annan kulturell bakgrund. 3 Kulturell mångfald i publik Publiken ska spegla etnisk och kulturell mångfald. Mångfalds- perspektivet ska finnas med som en integrerad del av institutioners verksamhet när det gäller publikkontakter, marknadsföring och informationsarbete som hemsidor, affischer, informationsblad osv. Hemsidor ska vara lättillgängliga och användarvänliga. 3.2Exempel på åtgärder för att nå nya grupper Publik- och informationsarbete ska inte begränsas till konven- medier enbart tillgängliga för en redan invigd publik. Man kan kombinera konventionella marknadsföringsmetoder med nya och oprövade metoder. Det finns ett nätverk av när- radiokanaler och lokala tidningar som når en publik utanför etablerade mediernas publikkrets. Att använda dem innebär att nå nya grupper. Kontakt med lokala föreningar. Ett nyckelbegrepp i samman- hanget är samarbete. Genom samarbetsprojekt med kulturföre- ningar kan man nå ny publik. Bjuda in och inleda samtal med nyckelpersoner i förorterna. De kan fungera som referensgrupper, experter och sakkunniga. Information på olika språk kan bredda publiken. Uppföljning och kontinuerligt arbete. 4 Organisation och ansvarsfördelning Övergripande chefsansvar för mångfaldsarbetet ska fastslås, ev. kan mångfaldsansvarig utses i organisationen. anställda ett ansvar att följa mångfaldsplanens riktlinjer för att förebygga och förhindra kränkande särbehandling. 5 Samarbete med mångkulturkonsulenterna Mångkulturkonsulenterna kan fungera som resurs när det gäller repertoar, rekrytering och publik. Samarbete kan ske dels på ett övergripande plan för att förankra det mångkulturella perspektivet i olika institutioners verksamhet, dels utifrån enskilda institutioners villkor och förutsättningar. När det gäller det första arbetsformen sker samarbetet genom arbetsgruppen samt chefsmöten. Den andra formen kan ske genom besök hos enskilda institutioner. Besökens form, innehåll och funktion kan bestämmas genom samtal mellan mångkulturkonsulenterna och de berörda institutionerna. 5.1Exempel på samarbete med mångkulturkonsulenter Att tillsammans med chefen och den ansvariga gå igenom mångfaldsplanen, rekryteringsplan osv. Tillsammans med chefen och den ansvariga hitta metoder och arbetsformer för förankring och förändringsarbete inom insti- tutionen. 6 Revidering och uppföljning Mångfaldsplanen ska kontinuerligt revideras och anpassas allt efter- som verkligheten förändras och nya behov och situationer uppstår. Publikationer om kulturell mångfald och mångkultur Nedan presenteras ett urval av de publikationer och rapporter som har legat till grund för mycket av den diskussion som förts och som förs på temat kulturell mångfald och mångkultur. Egeland, 2003. Innenfor eller utenfor bildet? Innvandrare- kunstnere i det svenske kulturlivet. I och , red. Kultur, plats, identitet. Det lokalas betydelse i en globaliserad värld. Egeland, 2003. Mångfaldsdoktrinen – ett tema i svenskt kulturliv. I , red. Kulturen i kunskapssamhället. Om kultursektorns tillväxt och kulturpolitikens utmaningar. Furumark, 2004. Varför blir det så snett II? En rapport om konst och makt . Hvenegaard , och 2000. Kulturinstitutionernes bidrag til det kulturelt mangfoldige . : vid Biblioteksskole. /cks/publ.htm Towards a greater diversity. Results and legacy of cultural diversity action plan. /information/index.php Invandrade konstnärers situation. Arbetsliv i omvandling 2000:3. Frågan om etnisk mångfald i kulturlivet. Förstudie om invandrade kultur- och mediearbetares situation på arbetsmark- naden, med diskussion om vidare forskning. , , och 2000. Musik, medier och mångkultur. Förändringar i svenska musiklandskap. Olivegren, 2004. Kartläggning av etnisk dans i . En undersökning av den etniska dansens situation i , . (Utkast till rapport). Pripp, 2004. Mångfald i kulturlivet. : Mångkulturellt centrum. Pripp, , och 2004. Tid för mångfald. : Mångkulturellt centrum. Kulturarv är mångfald. Fördjupad omvärldsanalys för kulturmiljöområdet 2004. : Riks- antikvarieämbetet. , och 2004. Kulturell och etnisk mångfald på teatrar i –2004. Sobrado, 2004. Kartläggning av världsmusik i . En undersökning av läget i . Om kulturell mångfald. Zahran, 2004. Etnisk mångfald i kulturlivet. Ambitioner och verklighet. : Arbetsförmedlingen Kultur Västra regionen. Borevi, 2002. Världfärdsstaten i det mångkulturella sam- hället. : , Universitetsbiblioteket. Skrifter utgivna av i . Brylla, 2003. Die schwedische Rezeption zentraler Be- griffe der deutschen Frühromantik. Schlüsselwortanalysen zu den Zeitschriften und Phosphoros. Förordning (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. Kultur i storstad. En kartläggning och analys av kulturens roll i storstadsarbetet. : Mångkulturellt centrum. Gadamer, H. Truth and Method. Hoseini-Kaladjahi, 1998. Fåglar i vattenspegel. Utvärdering av integrationsprojekten i . : Mång- kulturellt centrum. Hoseini-Kaladjahi, 2002. Stora fiskar äter fortfarande små fiskar. Helhetsutvärderingen av storstadssatsningen i . : Mångkulturellt centrum. Hvenegaard , och 2000. Kulturinstitutionernes bidrag til det kulturelt mangfoldige . : vid Biblioteksskole. /cks/publ.htm : Integrations- verket. Kamara, Ebrima 2005. Bort med primitivismen. Synliggör konstens funktion här och . I: Mångfald i kulturlivet. (red.). : Mångkulturellt centrum. Invandrade konstnärers situation. Kymlicka, 1999. I: Is Multiculturalism Bad for Women? Kymlicka, 1994. Return of the Citizen: A Survey of Recent Work on Citizenship Theory, Ethics, 104, January 1994. , , och 2000. Musik, medier mångkultur. Förändringar i svenska musiklandskap. Pripp, (red.) Mångfald i kulturlivet. : Mång- kulturellt centrum. Pripp, , 2004. Tid för mångfald. : Mångkulturellt centrum. Kulturarv är mångfald. Fördjupad om- världsanalys för kulturmiljöområdet 2004. : Riks- antikvarieämbetet. Sawyer, 2005. Racialisation, Gender and . I: Race and Globalization: New Constructions of Blackness. Kamari (red.). SCB Befolkningsstatistik 2002. Del 3: Folkmängden efter kön, ålder, födelseland och medborgarskap m.m. Statistiska central- byrån, 2003. Ja jag vill leva jag vill dö i . Slutbetänkande av för världskultur. Betänkande av Internationella kulturutredningen. Om kulturell mångfald. Fördjupad om- världsanalys . , , 1994. Det mångkulturella samhället och erkännan- dets politik. Inclusion and Democracy. , m.fl. 1999. 1999:6 Mångfald, integra- tion, rasism och andra ord. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. 82.Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. 83.Kärnavfall – kostnader och finansiering. 84.En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. 85.Tillsyn på försäkringsområdet. 86.Ägaransvar vid trafikbrott. Premiepensionssparande på rätt kurs. 88.Vräkning och hemlöshet – drabbar också barnfamiljer. 89.Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. 91.Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. [81] Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. Vräkning och hemlöshet – drabbar också barnfamiljer. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Tillsyn på försäkringsområdet. [85] Svårnavigerat? Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. Uppdragsarkeologi i tiden. [80] Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. [51] Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Kärnavfall – kostnader och finansiering. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen. [72] Ägaransvar vid trafikbrott. Bevakning av kollektivavtals efterlevnad.