sou · GTB313 · 2006-01-01 00:00:00 — Av större betydelse för branschen som helhet än den lokalt positiva annonskonjunkturen var den accelererande strukturomvandlingen, som bl.a. inneburit att man dragit ner på kostnaderna. Dagspressen har påverkats av den nedgång i annons- konjunkturen som inleddes . I beräknas annonsvolymen ha minskat jämfört med . I förhållande till är den totala minskningen . Enligt vissa bedömare visar den minskade annonsvolymen på en strukturell förändring, där tryckta medier får en mindre del av reklam- investeringarna, snarare än en tillfällig nedgång i samband med lågkonjunktur. Den totala upplagan för samtliga dagstidningar visar en minskning –2003. Inriktningen på den statliga presspolitiken De grundläggande målen för presspolitiken slogs fast . I pressutredningen framhölls bl.a. den betydande roll massmedierna har för att förstärka och fördjupa den svenska demokratin och pressens roll i det demokratiska systemet. Den senaste större genomgången av stödet till svensk dagspress gjordes av , Vårt dagliga blad – stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37). I utredningen konstaterades bl.a. att utan en stark, mångsidig och differen- tierad dagspress går mycket av den totala mångfalden på medie- marknaden förlorad, och den bristen kan inte kompenseras av utvecklingen inom radio och TV. Utredningen slog därför fast att staten även fortsättningsvis bör stödja dagstidningarna. Den huvudsakliga inriktningen för de nuvarande statliga insatserna för dagspressen lades fast i propositionen Kultur- politik (prop. 1996/97:3). Där angavs att statens direkta insatser bör värna mångfalden på dagstidningsmarknaden i syfte att främja en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Vidare angavs att presspolitiken bör främja konkurrens mellan dagstid- ningar och förekomsten av monopolbrytande kompletterande dagstidningar på framför allt den regionala marknaden samt stödja en bred spridning av dagstidningar. Inriktningen på de statliga insatserna ligger fast. Utvecklingen på pressområdet det har dock inneburit att vissa frågor inom dagspressen och presstödssystemet behöver utredas. Åtgärder inom ramen för presstödsförordningen m.m. Presstöd utgår till dagstidningar, dvs. en allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsför- medling eller allmänpolitisk opinionsbildning, som utkommer minst en gång . Presstödet uppgår till totalt . Driftsstödet syftar till att främja mång- falden genom att främst stödja de s.k. andratidningarna, dvs. dagstidningar som på sin utgivningsort har mindre upplaga än s.k. förstatidningar. Det har höjts sedan den förra utredningen. Stödbeloppen för driftsstöd höjdes . Höjningar med totalt skedde vilket var den kraftigaste höjningen sedan presstödet infördes . Distributionsstödet syftar till att främja en bred spridning av dagstidningar och utgår till såväl första- som andratidningar. Grundtanken med stödet är att främja samdistribution, dvs. en organiserad samordnad distribution av alla abonnerade tidningar i ett område. Inom ramen för samarbetet är den s.k. likapris- principen av stor betydelse. Principen innebär att distributions- avgiften per distribuerat exemplar inte skall påverkas av hur stor abonnerad upplaga den enskilda tidningen har. Utöver de sam- distribuerade dagstidningarna distribueras av de prenumererade dagstidningarna med post. Det är framför allt fådagarstidningar, huvudsakligen endagstidningar, som post- distribueras. Distributionsstödet har höjts . skedde en höjning genom att öresbeloppen för stödet skrevs upp . skedde en höjning . Förbättringar har gjorts för lågfrekventa dagstidningar som kommer ut en eller . gavs lågfrekventa tidningar, vars upplaga hamnar under den allmänna gränsen på 2 000 abonnerade exemplar, möjlighet att få ett oreducerat driftsstöd av högst . Därigenom får dessa tidningar en möjlighet att återigen öka sin upplaga och bibehålla fullt stöd innan en eventuell avtrappning av stödet kan komma ifråga. För att ytterligare stärka endagstidningarnas situation gavs dessa rätt att ingå i samdistributionen till s.k. lika pris. har även skärpningar av vissa bestämmelser gjorts. inskränktes dagstidningsbegreppet så att låg- frekventa tidningar med ett specialiserat innehåll som riktar sig till en begränsad läsekrets, t.ex. vissa tidningar med inriktning på näringsliv eller idrott, inte skall räknas som dagstidningar. Vidare gjordes skärpningar när det gäller hur dagstidningar skall särskiljas. För att ge tidningar större möjligheter till samordning, och därmed till kostnadsminskningar, sänktes gränsen för den andel eget redaktionellt innehåll som krävs för att en tidning skall räknas som en självständig dagstidning i presstöds- sammanhang till . sänktes gränsen för högsta hushållstäckning för att få driftsstöd från för hög- och medelfrekventa tidningar, som alltså utkommer 3–. undantog tidigare kulturverksamhet från momsbe- skattning och hade ett s.k. kvalificerat undantag för allmänna nyhetstidningar. EG:s sjätte momsdirektiv pekar ut bl.a. kultur- och medieverksamhet som områden som kan ha reducerad momssats. När tidigare undantagna verksamheter efter medlemskap i blev skattepliktiga bestämdes momssatsen till , vilket kan jämföras med den allmänna momssatsen på . Dagspressen, exklusive gratistidningar, har avseende reklam- skatten en lägre skattesats jämfört med vissa andra reklam- medier, , samt ett grundavdrag upp- gående till . Detta har främst motiverats med hänsyn till dagspressens mediepolitiska betydelse och har för- stärkt dagstidningarnas allmänna konkurrenskraft på reklam- marknaden. Särskilda satsningar på presstödsområdet Ett tillfälligt utvecklingsstöd till dagstidningar med allmänt driftsstöd lämnades –1998 i syfte att värna en fortsatt mångfald på dagstidningsmarknaden. Detta genom- fördes då många tidningar befann sig i en sådan situation att fortsatt utgivning hotades. En uppföljning av stödet visade att detta var ett nödvändigt bidrag för många tidningar med akuta ekonomiska problem. Det tillfälliga driftsstödet reglerades i för- ordning (1997:1205) om tillfälligt driftsstöd. Ett särskilt distributionsstöd lämnas –2004 för distribution av dagstidningar . Bakgrunden till att stödet infördes var att tidningsföretagens kostnader för lördags- utdelning ökat kraftigt under en följd av år, framför allt i gles- och landsbygdsområden. Stödet får uppgå till högst . Det särskilda distributionsstödet regleras i för- ordning (2001:898) om särskilt distributionsstöd. lämnade en slutredovisning av regeringens uppdrag att utvärdera det särskilda distributionsstödet (Ku2004/1371/Me). Nämnden drar bl.a. slutsatsen att det även fortsättningsvis behövs någon form av stimulansåtgärd för att bibehålla utdelning av dagstidningar . Regeringen aviserade i budgetpropositionen sin avsikt att förlänga det särskilda distributionsstödet . Stödet får uppgå till högst . Ett tillfälligt utvecklingsstöd lämnas –2004. Utvecklingsstödets syfte är att möjliggöra investeringar inom den driftsstödsberättigade dagspressen för att dessa tidningar långsiktigt skall kunna behålla sin ställning på marknaden. får uppgå till högst . Det tillfälliga utvecklingsstödet regleras i förordning (2002:739) om tillfälligt utvecklingsstöd. lämnade en första redovisning av effekterna av det tillfälliga utvecklings- stödet (Ku2004/1372/Me). Nämnden drar bland annat slutsatsen att utvecklingsstödet har möjliggjort tekniska investeringar för ekonomiskt svaga tidningar och att stödet varit ändamålsenligt utformat. En slutlig redovisning skall lämnas . Vissa utredningar och rapporter lämnade rapporten till . Rapporten innehåller en kartläggning samt en redogörelse för behovet av stöd, inte enbart ekonomiskt utan även i form av t.ex. samord- ning och utbildning. har till regeringen över- lämnat tre skrivelser som inkommit till nämnden angående olika frågor om presstöd till elektroniskt distribuerade tidningar. Nämnden konstaterar att de frågor som aktualiserats i de inkomna skrivelserna inte kan hanteras med nuvarande regelverk för presstöd. Även den s.k. konvergensutredningen (SOU 1999:55) tog upp frågan om elektroniska dagstidningars möjlig- heter att komma i åtnjutande av presstöd. Regeringen beslutade kommittédirektiv för en ny reglering av postverksamhet och behov av statliga insatser för den grundläggande kassaservicen (dir. 2003:117). fattades beslut om tilläggsdirektiv till utred- ningen (dir. 2004:94). I direktiven anges bl.a. att utredaren skall beskriva och analysera marknaden för befordran av tidningar och tidskrifter i , inklusive kostnader och priser för distribu- tionen, och göra en jämförelse med de övriga nordiska länderna. Utredaren skall särskilt beskriva och analysera möjligheterna till samdistribution av oadresserade tidskrifter och tidningar och Utredaren skall om det är lämpligt föreslå förändringar i regelverket för att skapa förutsättningar för samdistribution. Uppdraget skall redovisas . Kommittén skall göra en översyn av det statliga stödet till dags- pressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engage- manget på dagspressområdet skall vara utformat. Utgångs- punkten för kommittén skall vara de förändringar som kan iakttas på mediemarknaden i stort och på dagspressområdet i synnerhet. Förslagen skall säkra möjligheten att upprätthålla en mångfald och en bred spridning av dagstidningar i såväl stor- stadsområden som andra delar av landet. En viktig aspekt skall vara vikten av fria och självständiga medier för att garantera ett demokratiskt samhälle med mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning. Kommittén skall kartlägga och analysera utvecklingen på dagspressmarknaden . De tidningar som får driftsstöd skall särskilt analyseras. lönsamhet, annonsvolymer, upplagestorlek och distributionskostnader skall uppmärksammas. Betydelsen av de olika stödformerna på presstödsområdet skall beaktas. Kommittén skall beakta att stödet till storstadstidningar även i fortsättningen är mycket viktigt för upprätthållandet av mångfald på dagspressområdet. Kommittén skall kartlägga och analysera de samarbeten och sammanslagningar som förekommer på dagstidningsområdet. Kommittén skall särskilt beakta hur samarbetet och ägandet är organiserat, vilken grad av självständighet de sammanslagna andratidningarna har och hur sammanslagningarna har påverkat mångfalden och den fria opinionsbildningen. Presstödets betydelse före och efter sammanslagningar skall belysas. Vidare skall kommittén ge en bild av hur läsarna påverkats av samman- slagningarna. Kommittén skall kartlägga och analysera distributionssitua- tionen för dagspressen, särskilt vad avser samdistribution och postdistribuerade tidningar. Distributionen i gles- och landsbygd skall uppmärksammas. En särskild analys skall göras när det gäller det särskilda distributionsstödet för utdelning av dagstid- ningar . Kommittén skall, i syfte att ytterligare öka mångfalden, analysera förutsättningarna för etablering av nya dagstidningar. Analysen skall innehålla en undersökning av förutsättningarna i några fall av nyetablerade tidningar, t.ex. annonsering och antal abonnenter samt långsiktig ekonomisk bärkraft. Kommittén skall, bl.a. med utgångspunkt i Presstöds- nämndens rapport, analysera behovet av presstöd till dagstid- ningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter. Kommittén skall vidare bl.a. mot bakgrund av skrivelserna från , analysera möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd. Kommittén skall föreslå åtgärder som innebär att mångfalden vad gäller innehåll och ägande samt en bred spridning av dagstid- ningar kan upprätthållas även i fortsättningen. Om utredningen föreslår åtgärder som innebär kostnader som går utöver befintliga budgetramar skall även förslag till finansiering av dessa lämnas. Kommittén skall ha kontakter med representanter för organisa- tioner och företag på pressområdet samt med berörda myndig- heter. Kommittén skall i frågor som rör distribution av dagstid- ningar samråda med utredningen om ny reglering av postverk- samhet och behov av statliga insatser för den grundläggande kassaservicen (dir. 2003:117 samt dir. 2004:94). Det nuvarande presstödet är godkänt av Europeiska kommis- sionen. Mot denna bakgrund är det viktigt att kommittén beaktar relevanta regler i EG-fördraget. Kommittén skall särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) om kostnadsberäk- ningar och andra konsekvensbeskrivningar. Om kommitténs förslag har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män skall detta beaktas. Kommittén skall redovisa analysen av det särskilda distribu- tionsstödet för utdelning av dagstidningar . Kommittéuppdraget skall slutredovisas . Beslut om särskilt distributionsstöd SOU 2005:13 Bilaga 2 Hearing om det särskilda distributionsstödet Tid och plats: