sou · GTB3110 · 2006-01-01 00:00:00 — Kommunerna borde förfoga över dylika uppgifter för sin egen kunskap och uppföljning av verksamheter man överlåtit åt annan utförare, speciellt med beaktande av bestämmelserna i kom- munallagens 3 kap.19 § och 6 kap. 7 §. Eventuella regler kring ett sådant här förfarande kan inte omfat- tas av Lagen om officiell statistik. Lagen reglerar i princip endast den officiella statistiken. är det endast statliga myndigheter som är statistikansvariga myndigheter. I alternativ 2 är det oklart vilka sekretessregler som kommer att gälla för uppgifterna (se mer i avsnitt 5.3 om statistik och sekre- tessbestämmelser). Troligen omfattas en del av de uppgifter som kommunerna skall samla in från de alternativa utförarna av sekre- tess. Kommunerna skall enligt Kommunallagens kap 3 § 19 tillse att man har den information/statistik som behöva för att kontrollera och följa upp entreprenören/utföraren. Rimligtvis borde kommunerna via avtal och egna databearbetningar ha tillgång till information och den ytterligare insamling som behövs bör där- för vara begränsad. En positiv inverkan på den lokala demokratin även i detta alternativ såtillvida att den möjliggör ett ökat infly- tande i all tillhandahållande av skattefinansierad service, oaktat vem som utför den. För näringsidkarna gäller samma effekter som i alternativ 1. 6.3Alternativ 3: En utökning görs av insamlingen av uppgifter i Räkenskapssammandraget Statistik om kommunernas och landstingens köp av verksamhet samlas inte in på en lika detaljerad nivå som görs för verksamhet i egen regi. Det är t.ex. inte möjligt att ur statistiken utläsa vad som är köpt hemtjänst och vad som är köp av platser inom särskilda bo- enden. En förändring av de uppgifter som de statistikansvariga myndigheterna samlar in från kommunerna kan göras med stöd av nuvarande lagstiftning och föreskriftsrätt. Dessutom är det upp- gifter som är lättillgängliga för kommunerna och torde därför inte medföra någon ökad arbetsbelastning i samband med det övriga uppgiftslämnandet. En förändring till en högre detaljeringsgrad av köp av verksamhet inom vård och omsorg leder till att RKA kan publicera nyckeltal som får en högre jämförbarhet kommunerna emellan. En jämförelse skulle även kunna göras i högre utsträck- ning mellan olika kommuners kostnader för entreprenader. De rader i RS som behöver brytas ned på en mer detaljerad nivå är t.ex. 5401 (kostnader för köp av äldreomsorg), 5402 (kostnader för köp av handikappomsorg) och 430 (kostnader för köp av förskoleverksamhet och skolbarnsom- sorg totalt) Om uppgifterna samlas in via räkenskapssammandraget kan de publiceras tillsammans med övrig insamlat material. Kommunerna har i sin ekonomiska redovisning infor- mation om fördelningen på en mycket mer detaljerad nivå än den som rapporteras via RS. Detta innebär att en ökad detaljeringsgrad i rapporteringen medför en marginell ökning i belastningen för kommunerna. Näringsidkarna berörs inte i detta alternativ. Nyckeltal som kan få en förbättrad jämförbarhet genom mer information om kommunernas köp av verksamhet och entre- prenader. (kommer att uppdateras till mötet ) Inom vård och omsorg om äldre Andel årsarbetare inom verksamheten med adekvat utbildning (nyckeltal 68) kostnad för insatser i ordinärt boende/invånare o äldre (nyckeltal 75) genomsnittlig kostnad per beviljad hemtjänsttimme utförd av al- ternativ utförare (nyckeltal 76) Kostnad för särskilt boende per invånare (nyckeltal 83) Andel personer med aktuell individuell plan vid ett visst datum (nyckeltal 85) Kostnad per person med beslut enl. LSS, som får hjälp av alterna- tiv utförare (nyckeltal 100) Andel personer med aktuell individuell plan enl. LSS vid ett visst datum (nyckeltal 102) Kostnad per person med boende (i alternativ regi) enligt LSS (nyckeltal 105). Stöd och behandling till barn och unga Genomsnittlig kostnad per vårddygn på institution (nyckeltal 136) Andel aktuella individuella behandlingsplaner som fullföljts (nyckeltal 140) Utdrag ur SOU 2002:118 Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken( sid. 309f) Det behövs även en förbättrad och samordnad statistisk beskriv- ning av de offentligt finansierade tjänsterna. Det gäller i första hand välfärdstjänsterna vård, omsorg och utbildning. Den pågående pri- vatiseringen av produktionen av dessa tjänster gör att det är svårt att få en överblick över området och en bild av utvecklingen. Beho- vet av statistik som ger en korrekt och jämförbar bild av kostnader för hälso- och sjukvård och socialtjänst, oavsett om verksamheten drivs i offentlig eller privat regi har framhållits av . Behovet finns såväl utifrån ett nationalekonomiskt som ett hälso- och socialpolitiskt perspektiv. I utredningens användarstudie ef- terlyser företrädare bl.a. uppgifter om kostnader för verksamhet som drivs privat och finansieras av offentliga medel. Det saknas statistik över sysselsättning, arbetade timmar, löner m.m. för verksamhet som lagts ut på privata företag. I slutbetänkandet från Kommittén Välfärdsbokslut 1 framhålls vikten av ett bättre statistiskt underlag för frågor som rör välfärds- utvecklingen. Bland annat påpekas svårigheterna att beskriva de totala kostnaderna för välfärdstjänsterna och kostnader fördelade mellan offentliga medel och brukarmedel. Inom Statistiska central- byrån har en rapport 2 tagits fram för att ge underlag för förslag till förändringar i den officiella statistiken så att den beskriver struktu- rella förändringar av välfärdstjänsterna på ett bättre sätt. I rappor- ten finns förslag om förbättringar i befintlig statistik i detta syfte, t.ex. enhetliga klassificeringar och definitioner. Ny statistik behövs inom ett antal områden, t.ex. antal arbetade timmar för välfärdstjänster i offentlig sektor och statistik över den tredje sektorn. Ideella organisationer är ofta inriktade på välfärds- tjänster. För att förbättra statistiken över offentligt finansierade tjänster i privat regi krävs bl.a. en utvidgning i de intermittenta branschundersökningarna i företagsstatistiken så att företag som utför välfärdstjänster kan särredovisas. I SCB:s budgetunderlag –2005 tas dessa frågor upp. Man föreslår att det statistiska underlaget förbättras samt att en årlig statistisk publikation tas fram som beskriver de strukturella för- ändringarna inom de offentligt finansierade tjänsterna, i första hand välfärdstjänsterna. Standardiserad attitydundersökning för kommuner En standardiserad attitydundersökning syftar till att ge en bild av hur kommuninvånarna i allmänhet och hur de som är mest berörda, brukare och deras närstående, ser på den kommunala servicen. Ge- nom undersökningen får kommunledningen ett antal övergripande mått som kan ses som indikatorer på kommunens profil, image el- ler varumärke och hur väl kommunen svarar mot förväntningar på service. Undersökningsresultaten ger underlag för både kommuninternt erfarenhetsutbyte och benchmarking mellan kommuner och kan användas som komplement till nyckeltalen i Kommundatabasen. Undersökningen avser dock inte leda till nyckeltal som publiceras i Kommundatabasen. Däremot kan det anges i Kommundatabasen om en kommun använt undersökningen så att kontakt kan tas för utbyte och diskussion av resultat från den. Utmärkande för undersökningen är att den fångar både brukares och invånares attityder samt att de svarande får föra fram sin åsikt om samtliga större områden för den kommunala servicen i en och samma undersökning. Kommunens förmåga att sköta servicen på ett verksamhetsområde bedöms därigenom i relation till de övriga verksamhetsområdena. Vilka ingår i undersökningen? De som omfattas av undersökningen är invånarna från 16 t.o.m. i kommunen. Urvalet görs från ett offentligt befolkningsregister, t.ex. SPAR, som innehåller samtliga folkbokförda i kommunen. En urvalsstorlek på 750 personer i en kommun bedöms vara till- räcklig för att resultaten ska nå de precisionskrav som satts upp som kostnader har tagits i beaktande. För att urvalet ska innehålla tillräckligt med personer i olika åldersgrupper har dessa definierats som egna stratum. Stickprovsstorleken fördelas till strata på ett sätt som gör att urvalet innehåller tillräckligt antal per- soner från åldersgrupperna. Svarsresultaten viktas sedan på ålder och kön för att representera den verkliga ålders- och könsfördel- ningen. Urvalsfel finns alltid när man via ett stickprov vill bilda sig en upp- fattning om hur rättvisande de erhållna svaren är för en population. Felet utgörs av skillnaden mellan den skattning urvalet ger och det verkliga svaret på frågan som ställts. Det sistnämnda är ju okänt, men med statistisk konfidens, s.k. felmarginal, kan man beräkna inom vilket intervall som det verkliga svaret med viss sannolikhet befinner sig. Förutom en önskad konfidensgrad är storleken på konfidensintervallet också avhängigt av resultatet i urvalet samt antal genomförda observationer. För varje redovisat värde, punktskattning, redovisas ett konfi- densintervall. Skattningar som grundar sig på färre än 50 observa- tioner redovisas inte. Detta medför att en mer detaljerad uppdel- ning av svaren för brukare och närstående i allmänhet inte kan gö- ras för de verksamheter som relativt få personer i populationen har erfarenhet av, t.ex. ofta de olika verksamheterna inom individ- och familjeomsorgen. Frågor om kommuninvånarnas uppfattning om den kommunala service Undersökningen avser visa både vad invånare i allmänhet och vad de som använder kommunens service har för uppfattning om hur kommunen sköter den kommunala servicen. Frågorna rör uppfatt- ningen om servicen i de större kommunala verksamheterna i stort samt specificerat för aspekterna information, tillgång och beman- ning för respektive verksamhet. Frågorna är konstruerade med fasta svarsalternativ vilka är utformade så att alla i urvalet ska kunna avge svar. För varje verksamhetsområde frågas vilken kontakt som man haft med det . Syftet med denna fråga är att särskilja ett allmänt invånarperspektiv från ett mer brukarinriktat perspektiv, vilket här innebär att man har en viss faktisk erfarenhet av verksamheten, vid redovisningen av svaren. Till gruppen med ett mer brukarinriktat perspektiv kan sedan föras antingen bara de som har en egen kontakt med verksamheten eller både de som har egen kontakt med verksamheten plus de som har nära anhöriga som har haft kontakt. Antalet svar skall vara mer än 50 för att en grupp ska kunna särredovisas med godtagbar felmarginal. Så här går insamlingen till Undersökningen genomförs som en postenkät med tre påminnel- ser. till undersökningen är mycket viktigt för att skapa intresse för att svara på den. Undersökningen bör ses som en del i en dialog med kommuninvånarna om den kommunala servicen i olika områden, och kommuninvånarna bör också tydligt informeras om detta. Resultatredovisning och användning av undersökningen Resultaten från undersökningen redovisas i tabeller och diagram för varje verksamhet och för grupperna brukare och närstående, samt kommuninvånare i allmänhet. Resultat i form av punktskatt- ningar redovisas endast för grupper som innehåller mer än 50 svar. För varje punktskattning redovisas felmarginalen. Även lämnade kommentarer till frågorna redovisas vilket ger en bakgrund till vad som ligger bakom olika uppfattningar. Diskutera resultaten tillsammans med annan information och med företrädare för flera verksamheter Om resultaten diskuteras tillsammans med övrig information om verksamheterna hämtad från Kommundatabasen och t.ex. genom- förda brukarundersökningar, kan tvärsektoriella frågor belysas på ett nytt sätt. Undersökningen kan också vara en utgångspunkt för erfarenhetsutbyte och benchmarking mellan kommuner. För att följa utvecklingen av kommuninvånarnas uppfattning bör samma undersökning göras med jämna mellanrum, förslagsvis vart- annat eller . Genom upprepade mätningar kan under- sökningen bli ett levande inslag i dialogen med medborgarna och ett naturligt uppföljnings- och styrinstrument. ge oss din uppfattning om hur kommunen sköts Hur kommunen sköter den kommunala servicen debatteras ofta både lokalt och i rikstidningar. vill vi i kommunledningen veta mer om hur de som bor i X- kommun ser på dessa frågor. Vi ber dig därför svara på frågorna i bifogad enkät. I enkäten får du möjlighet att uttrycka din åsikt om ett flertal verksamheter kommunen ansvarar för– eller svara att du inte har någon åsikt, kanske för att du inte känner till vad kommunen gör. På det bifogade gulfärgade papperet finns en närmare beskrivning av de verksamheter som undersökningen omfattar. Ditt svar är viktigt Kommunen har uppdragit åt xx att genomföra undersökningen. Vi har dragit ett urval som omfattar 750 personer som bor i kommunen med hjälp av statistiska metoder och du ingår i det urvalet. Din medverkan är frivillig men alla svar är mycket viktiga för att undersökningens svar ska bli tillförlitligt. Ditt svar kan inte ersättas med någon annans. Även om du inte haft någon kontakt med verksam- heterna är det viktigt att du svarar på alla frågorna. Dina svar är skyddade Dina svar skyddas enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) samt av bestämmelserna i personuppgiftslagen. Detta innebär att alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt och att de insamlade uppgifterna redovisas i tabeller där inga enskilda svar kan utläsas. Numret högst upp på blanketten är till för att xx under insamlingen ska kunna se vilka som har svarat och vilka som ska få en påminnelse. Efter avslutad bearbetning avlägsnas alla uppgifter som kan visa besvarat en viss blankett. Resultaten ger en signal till kommunledningen Resultaten kan t.ex. visa på sådant som är bra och kan tjäna som goda exempel eller sådant som behöver ses över för att fungera bättre. Resultaten från undersökningen kommer att diskuteras i kommunledningen och därigenom vara underlag för den fortsatta planeringen av den kommunala servicen. Vi ber dig svara på frågorna och skicka tillbaka enkäten i det portofria svarskuvertet . Kontakta gärna någon av kontaktpersonerna nedan om du vill veta mera om undersökningen. Ett stort tack på förhand för din medverkan! Frågan nedan avser vilken kontakt och erfarenhet du har av olika verksamheter i din kommun. Är du vårdnadshavare till barn ska du svara som om du själv nyttjat de verksamheter barnet deltagit i 1 Vilken kontakt har du haft med Med närstående avses t.ex. make/maka/sambo eller verksamheter i nedanstående områden barn/föräldrar, syskon Jag har inte haft Ge minst ett svar för varje verksamhet Förskolan (daghem), fritidshem Äldreomsorgen, t.ex. hemtjänst, särskilt boende, öppen verksamhet m.m. Servicen till funktionshindrade, t.ex. hem- tjänst i eget boende, bostad med särskild service, öppna verksamheter m.m. missbrukarvård, vård av barn och unga, råd och stöd till vuxna Frågorna 2–14 gäller din uppfattning om kommunens sätt att sköta vissa frågor i kommunen. Var snäll och svara på alla frågor och delfrågor. 2 Hur uppfattar du att kommunen sköter förskolan för barn ? I stort, som helhet Information om olika valmöjligheter Hur uppfattar du att kommunen sköter fritidsverksamheten för barn 6 – ? I stort, som helhet Information om olika valmöjligheter Hur uppfattar du att kommunen sköter I stort, som helhet Information om olika valmöjligheter Hur uppfattar du att kommunen sköter I stort, som helhet Information om olika valmöjligheter Hur uppfattar du att kommunen sköter I stort, som helhet Information om olika valmöjligheter Hur uppfattar du att kommunen sköter I stort, som helhet Information om möjligheter att få vård och Tillgång till insatser, t.ex. hemtjänst, särskilt boende, öppen verksamhet, etc. Hur uppfattar du att kommunen sköter att ge stöd och service till personer med I stort, som helhet Information om möjligheter att få stöd och Tillgång till stöd och service, t.ex. hemtjänst, särskilt boende, öppen verksamhet, etc. Hur uppfattar du att kommunen sköter (ekonomiskt bistånd)? I stort, som helhet Information om olika möjligheter att få Tillgängligheten vid behov av socialbidrag Bemanningen i verksamheten som sköter om Hur uppfattar du att kommunen sköter missbrukarvården för vuxna? I stort, som helhet Information om olika stödinsatser, t.ex. dag- verksamhet, behandlingshem, boendestöd Tillgång till stödinsatser, t.ex. dagverksamhet, Hur uppfattar du att kommunen sköter vård av barn och unga som behöver I stort, som helhet Information om olika stödinsatser, t.ex. öppen verksamhet, familjehemsvård, institutionsvård Tillgång till stödinsatser, t.ex. öppen verksamhet, familjehemsvård, institutionsvård Hur uppfattar du att kommunen sköter råd och stöd till vuxna, t.ex. familjerådgivning, samarbetssamtal, stöd till våldsutsatta? I stort, som helhet Information om olika råd och stödinsatser Tillgång till olika råd och stödinsatser Hur uppfattar du att kommunen sköter kultur och fritidsverksamheten? I stort, som helhet Information om möjligheter till kultur- Tillgång till olika kultur- och fritidsaktiviteter Hur uppfattar du att kommunen sköter gator I stort, som helhet Fråga 15 gäller hur du tar reda på vad som händer i kommunen Hur brukar du ta reda på vad som händer i Läser kommunens hemsida på Internet Pratar om kommunala frågor med vänner och Kontaktar kommunen, t.ex. medborgarkontor, Tryckt material, t.ex. informationsblad, som skickas ut av kommunen Och slutligen en fråga om vad du tycker om kommunen i stort. 16 Hur nöjd är du med kommunen som helhet? TACK för ditt svar! Skicka in den ifyllda enkäten i bifogat portofria svarskuvert. Vi önskar få ditt svar inom .