sou · GTB3105 · 2006-01-01 00:00:00 — 22Motsvarande förhållande gäller för publicerade data i tabell 34 gällande under- arbetade av de män som redovisar som under- sysselsatta , medan detta gällde av de under- sysselsatta kvinnorna. Jfr (2003) s. 6 ff. Tabell 2.7 Antal deltidsarbetslösa* kvinnor och män i 16 branscher samt andel av totalt antal deltidsarbetslösa i samtliga branscher, 2004 , hem för vård och boende o.d. Varuhus och butiker med brett sortiment Sociala öppenvårdsenheter, socialkontor Annan service, förvärvsarbete i hushåll Rekreation, kultur och sport Hälso- och sjukvård, veterinärverksamhet Detaljhandel, ej butik Intresseorganisationer, religiösa samfund Reparationsverkstäder, hushållsart. Utbildning, exkl. förskolan Källa: Beställt material från SCB. * anställda (1 /v) som arbetar mindre än de skulle vilja göra av arbetsmarknadsskäl. Antalet deltidsarbetslösa i vård- och omsorgssektorn uppgår till 63 200 och utgör av det totala antalet deltids- arbetslösa. I handeln finns 31 000 deltidsarbetslösa och i utbild- ningssektorn inkl. förskolan finns 28 600 deltidsarbetslösa. De utgör respektive av samtliga deltids- arbetslösa. I hotell- och restaurangbranschen finns 15 400 deltids- arbetslösa och i branschen annan företagsservice (som avser verk- samheter såsom begravningsbyråer, kemtvätt för konsumenter, solarier och hår- och hudvård) finns 14 300 deltidsarbetslösa. Antalet deltidsarbetslösa och timanställda som besökt arbetsförmed- lingen 2004 har antalet timanställda män ökat från ca 9 900 till ca 32 800 och antalet timanställda kvinnor har ökat från ca 24 600 till ca 58 700. har antalet deltids- arbetslösa män minskat något från ca 28 200 till 16 500, medan SOU 2005:105 Deltidsarbete och deltidsarbetslöshet antalet deltidsarbetslösa kvinnor har minskat från 107 500 till 56 700 (se figur 2.4). var andelen timanställda av det totala antalet arbetssökande i kategorierna deltidsarbetslösa och timanställda. hade den andelen ökat till . Om man studerar antalet deltidsarbetslösa och timanställda sammantaget så ökade antalet kvinnor och män anmälda vid arbetsförmedlingen. 2003 minskade antalet , men 2004 har antalet ökat på nytt. Det totala antalet deltidsarbetslösa och timanställda kvinnor och män uppgick till ca 165 000. Figur 2.4 Antal deltidsarbetslösa och timanställda anmälda vid arbetsförmed- lingen, kvinnor och män, 1996 2004 Källa: AMS. Deltidsarbetslösa och timanställda som besökt arbetsförmedlingen fördelat på yrke och kön Tabell 2.8 visar att de deltidsarbetslösa och timanställda som besökt arbetsförmedlingen är koncentrerade till samma yrken som deltidsarbetande.23 Detsamma torde gälla de personer som enligt arbetar mindre än de skulle vilja göra på grund av arbets- marknadsskäl.24 23Jämför med tabell 2.5 i betänkandet. 24AKU tabell 34 redovisar inte antalet undersysselsatta fördelade på näringsgrenar. Men i tabell 15B redovisas antalet anställda som vill arbeta fler timmar fördelat på näringsgrenar. Vård- och omsorgspersonal är det dominerande yrkesområdet med drygt 42 000 sökande. Yrkesområdet inkluderar bl.a. undersköterskor, sjukvårdsbiträden, hemtjänstpersonal, personliga assistenter och barnskötare. Antalet sökande inom yrkesområdena sjukgymnaster, sjuksköterskor och biomedicinska analytiker respektive hälso- och sjukvårdsspecialister är relativt litet i jämförelse med yrkesområdet vård- och omsorgspersonal. Men om man studerar fördelningen mellan könen i de tre nämnda yrkes- områdena så är den kvinnliga dominansen mycket stor. Andelen kvinnor i de tre kategorierna varierar mellan 84 . Ett annat yrkesområde med ett stort antal sökande och en mycket hög andel kvinnor är kontors- och kundservicearbete inom detaljhandeln. Yrkesområdet omfattar bl.a. sekreterare, kontorister, butikskassörer, bank- och postkassörer och receptionister. Storhushålls- och restaurangpersonal återfinns inom yrkes- området service- och säkerhetsarbete. Inom yrkesområdena annat arbete som kräver teoretisk specialistkompetens respektive annat arbete som kräver kortare högskoleutbildning återfinns bl.a. bibliotekarier, språkvetare, kulturvetare, journalister, skådespelare och socialsekreterare. Dessa tre yrkesområden har samtliga ett stort antal arbetssökande, varav två tredjedelar är kvinnor och en tredjedel män. I teknik- och ingenjörsorienterade yrkesområden dominerar män som sökande. Detsamma gäller hantverksarbete inom tillverkning samt processoperatörsarbete. Även yrkesområdet transport och maskinförararbete har ett stort antal sökande och en mycket hög andel män. Inom det yrkesområdet återfinns bl.a. lokförare, bil- och taxiförare och maskinförare. arbetade sammanlagt av det totala antalet anställda som vill arbeta fler timmar i yrken inom näringsgrenarna vård- och omsorg (), handel och kommunikationer (), utbildning och forskning () och personliga och kulturella tjänster (). Tabell 2.8 Antal deltidsarbetslösa och timanställda som besökt arbetsförmed- lingen fördelade på sökt yrke och andel kvinnor respektive män bland de sökande, 2004 Yrkesområde (YK-96) Vård- och omsorgspersonal m.fl. Försäljningsarbete inom detaljhandel m.m. Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning Annat arbete som kräver teoretisk specialist- Annat arbete som kräver kortare högskole- Lärare inom universitet, gymnasie- och Lärararbete som kräver kortare högskole- Sjukgymnaster, sjuksköterskor, biomedicinsk Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk Teknik och datavetenskap m.m. Tekniker och ingenjörsarbete m.m. Arbetskraft ej hänförbar till yrkesområde Hälso- och sjukvårdsspecialister, Gruv-, bygg- och anläggningsarbete Källa: AMS. Tabell 2.9 visar inom vilka yrkesområden som deltidsarbetslösheten minskat mest. Förändringen är störst bland hälso- och sjukvårds- specialister m.fl. och sjukgymnaster m.fl. Det har även skett en påtaglig minskning av antalet sökande bland vård- och omsorgs- personal. För dessa tre kategorier var minskningen av antalet kvinnor betydande både 2001 och 2001 2004. Bland männen har den positiva utvecklingen för dessa tre kategorier brutits och 2004 har antalet i stället ökat. AMS statistik visar att andelen män bland de sökande har ökat inom ett flertal yrkesområden, medan andelen kvinnor minskat. Det gäller bl.a. yrkesområdena lärararbete med kortare högskoleutbildning (t.ex. förskollärare och fritids- pedagoger), kontors- och kundservicearbete (t.ex. butikskassörer), service- och säkerhetsarbete (t.ex. restaurangpersonal) och försälj- ningsarbete inom detaljhandeln. Det finns också yrkesområden där utvecklingen varit likartad mellan könen. Det gäller bl.a. personal inom yrkesområdena annat arbete som kräver teoretisk specialistkom- petens respektive annat arbete som kräver kortare högskoleutbild- ning (t.ex. bibliotekarier, språkvetare, kulturvetare, journalister, skådespelare, socialsekreterare m.m.) samt lärare inom universitet, gymnasie- och grundskola. Tabell 2.9 Procentuell förändring i andel deltidsarbetslösa och timanställda som besökt arbetsförmedlingen fördelade på sökt yrke och kön respektive 2001 och 2004 Yrkesområde (YK-96) Hälso- och sjukvårdsspecialister, barnmorskor, Sjukgymnaster, sjuksköterskor, biomedicinsk Lärararbete som kräver kortare högskoleutbildning Lärare inom universitet, gymnasie- och grundskola Vård- och omsorgspersonal m.fl. Gruv-, bygg- och anläggningsarbete Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning Annat arbete som kräver teoretisk specialist- Tekniker och ingenjörsarbete m.m. Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske Försäljningsarbete inom detaljhandel m.m. Annat arbete som kräver kortare högskoleutbildning Arbetskraft ej hänförbar till yrkesområde Teknik och datavetenskap m.m. Källa: AMS. För att få en uppfattning om omfattningen av deltidsarbetslösheten får man använda publicerade AKU-data om personer som anger att de arbetar mindre än de skulle vilja och som i benämns undersysselsatta. Uppgifterna kan jämföras med den statistik som AMS publicerar. Uppgifterna är dock osäkra eftersom tenderar att överskatta antalet deltidsarbetslösa, medan AMS arbetsmarknadsstatistik tenderar att underskatta antalet.25 Tillgänglig statistik tyder på att deltidsarbetslösheten är omfattande. Enligt uppgår det totala antalet deltidsarbetslösa till drygt 200 000. Av dessa är tre fjärdedelar kvinnor. Antalet deltidsarbetslösa anmälda vid arbetsförmedlingen har sjunkit , som antalet timanställa som söker arbete har ökat kraftigt. Den senare gruppen (t.ex. behovs- anställda och springvikarier) kan också betraktas som deltidsarbets- lösa. Detta innebär att deltidsarbetslösheten har antagit nya former. AMS statistik visar att antalet och andelen deltidsarbetslösa och timanställda kvinnor och män som söker arbete är störst i yrken inom de branscher där deltidsarbetet är vanligast. Kvinnorna dominerar stort inom vård- och omsorgspersonal, kontors- och kundservicearbete samt inom handeln. Medan männen dominerar inom teknik- och ingenjörsorienterade yrken samt inom transport- och maskinförararbete. har förändringen varit störst bland vård- och omsorgspersonal. Inom dessa grupper har minskningen av andelen deltidsarbetslösa och timanställda varit mycket stor. Minskningen har också varit stor inom ett flertal andra yrken. Den utvecklingen har mattats av för kvinnor. Bland männen har utvecklingen brutits och andelen deltidarbetslösa och timanställda ökar på nytt inom flertalet yrken. 25 Den officiella arbetsmarknadsstatistiken har också kritiserats från jämställdhetssynpunkt. Se (2005). 3Branscher med hög andel deltidssysselsatta En lagstiftning som syftar till att stärka arbetstagares rätt till anställning på heltid kan få olika verkningar i olika branscher och verksamheter beroende på att förutsättningar för att inrätta sig efter en sådan reglering skiljer sig mellan arbetsgivare. Det hänger samman med bl.a. enskilda arbetsgivares storlek och hur stor andelen arbetsgivare i olika storleksklasser är i en viss bransch. Att ta hänsyn till verksamhetens storlek vid utformningen av arbetsrättsliga regler är ett synsätt som alltmer har vunnit insteg (se vidare avsnitt 8.3 och 8.4). I detta kapitel redovisas därför statistik som belyser strukturen i 16 branscher med en hög andel deltidssysselsatta (jfr tabell 2.3). Avsikten är inte att göra en detaljerad kartläggning av de branscherna. Syftet är i stället att ge en översiktlig bild av förhållan- dena; hur stor är andelen arbetsgivare i en viss storleksklass och hur stor andel av arbetstagarna arbetar där. Redovisningen är också avsedd att ge en bild av hur andelen små arbetsgivare respektive större arbetsgivare fördelar sig i en viss bransch och vilken före- tagsstorlek som är den dominerande i den branschen. Uppgifterna har hämtats från SCB:s Företagsregister. och kommun respektive arbetsgivare används synonymt. I SCB:s Företagsregister finns uppgifter om företag och arbetsställen i . Det innehåller samtliga juridiska personer samt fysiska personer som är momsregistrerade eller arbetsgivar- registrerade. uppdateras med uppgifter från bl.a. och med resultatet från enkäter som SCB genomför. Uppgifterna från uppdateras och inne- Branscher med hög andel deltidssysselsatta håller bl.a. registreringar eller avregistreringar i momsregistret, arbetsgivarregistret och . Uppgifter om antalet anställda hämtas från enkäter och redovisade kontrolluppgifter. Som anställda räknas personer för vilka arbetsgivaren är skyldig att innehålla och redovisa A-skatt och för vilka utbetald lön beräknas överstiga ett prisbasbelopp. Som anställda räknas inte personer med lönebidragsanställning, säsongsanställning eller liknande, personer som vid undersöknings- tillfället är tjänstlediga eller sjukskrivna eller längre eller personer som är vikarier än . Antalet anställda i ett enskilt företag är en sekretesskyddad uppgift. Uppgifter om antalet anställda redovisas därför endast i storleks- klasser. Den verksamhet som bedrivs i ett företag eller en kommun beskrivs med en femsiffrig kod enligt Standard för svensk närings- grensindelning (SNI). Om ett företag eller en kommun bedriver verksamhet i flera branscher görs en rangordning mellan tillämpliga SNI-koder efter omsättningens storlek eller arbetad tid i verksam- heten. Registrering i företagsregistret sker dock enbart efter den dominerande verksamheten. Data i detta kapitel Arbetsgivare på den privata sidan och i offentlig sektor som bedriver verksamhet i mer än en bransch, registreras alltså enbart i den bransch där den dominerande verksamheten finns. Det för med sig att data för de branscher som redovisas i detta kapitel behöver läsas med viss försiktighet. Redovisade uppgifter om andelen arbetsgivare respektive arbetstagare överensstämmer därmed inte helt med verkliga förhållanden. Det rör sig i de allra flesta fall dock endast om någon enstaka procentenhet. Skillnaden är dock större inom förskolan som är en bransch på detaljerad nivå. Det hänger samman med att förskoleverksamhet – trots sin omfattning – inte i något fall utgör den dominerande verksamheten i en kommun, varför kommunen heller inte registreras i den branschen.1 1 Bland primärkommunerna registreras i branschen öppna sociala insatser för äldre personer (SNI-kod 85327), registreras i branschen vård och omsorg i särskilda boendeformer för äldre personer (SNI-kod 85311) och resterande del registreras i branschen grundskoleutbildning och förskoleklass (SNI-kod 80102). Verksamhet inom förskolan ingår inte i den sistnämnda branschen. Branscher med hög andel deltidssysselsatta Denna bransch innefattar bl.a. spannmålsodling, potatis- och sockerbetsodling, frukt- och bärodling, renskötsel, jakt och vilt- vård, pälsdjursuppfödning, produktion av mjölk och nötkött, uppfödning av slaktsvin, smågrisar, får, hästar och fjäderfä samt service i anslutning till djurskötsel och växtodling. av företagen har färre än 10 anställda och av företagen saknar anställda (se figur 3.1). Av de anställda arbetar i företag med färre än 10 anställda. Figur 3.1 Jordbruksverksamhet m.m. (01) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta Varuhus och butiker med brett sortiment I branschen finns i huvudsak varuhus och stormarknader för livs- medel, drycker, tobak och sällanköpsvaror. av företagen har färre än 10 anställda och av företagen har 10 49 anställda (se figur 3.2). Av de anställda arbetar i företag med färre än 10 anställda och i företag med 10 49 anställda. arbetar av de anställda i företag med 500 anställda eller fler. Figur 3.2 Varuhus och butiker med brett sortiment (52.1) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta I branschen finns verksamheter såsom apotekshandel, tobaks- handel, galleriverksamhet samt butikshandel med bl.a. frukt- och grönsaker, bröd, konfektyr, alkoholhaltiga drycker, hygienartiklar, kläder, skor, möbler, porslin, elektriska hushållsapparater, dvd-, cd- och grammofonskivor, smycken, ur, fotoutrustning, datorer, programvara, spel, leksaker, antikviteter. av företagen har färre än 10 anställda och av företagen saknar anställda (se figur 3.3). Av de anställda arbetar drygt en tredjedel i företag med färre än 10 anställda, medan en tredjedel arbetar i företag med 500 anställda eller fler. Specialbutiker (52.2 5) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta Detaljhandel, ej i butik Denna bransch innefattar verksamheter såsom postorderhandel med bl.a. textilier, sport- och fritidsutrusting, detaljhandel via internet med t.ex. böcker, mediavaror och datorutrustning samt torg- och marknadshandel med t.ex. livsmedel. av företagen har färre än 10 anställda och av företagen saknar anställda (se figur 3.4). Av de anställda arbetar i företag med färre än 10 anställda. Tre fjärdedelar av de anställda arbetar i företag med 20 anställda och en fjärdedel arbetar i företag med 500 anställda eller fler. Figur 3.4 Detaljhandel, ej i butik (52.6) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta Reparationsverkstäder för hushållsartiklar m.m. Branschen innefattar reparation av skor, lädervaror, elektriska hushållsartiklar, ur och guldsmedsvaror m.m. av företagen har färre än 10 anställda och av företagen saknar anställda (se figur 3.5). Av de anställda arbetar drygt hälften i företag med färre än 10 anställda. Reparationsverkstäder för hushållsartiklar m.m. (52.7) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta I branschen finns bl.a. hotell och konferensanläggningar, camping- verksamhet, personalmatsalar, restauranger, gatukök, barer, kaféverksamhet samt catering- och centralköksverksamhet. Fler än av företagen har färre än 10 anställda och av företagen saknar anställda (se figur 3.6). Av de anställda arbetar en tredjedel i företag med färre än 10 anställda. En dryg tredjedel arbetar i företag med 10 49 anställda och arbetar i företag med 50 anställda eller fler. Figur 3.6 Hotell- och restaurangverksamhet (55) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta I branschen finns företag som är verksamma inom postbefordran via nationella posten, budbilar och kurirverksamhet. Där finns också verksamheter såsom drift och underhåll av telekommunika- tionsnät, radiering (överföring av radio- och TV-program till sändningsstationer och mottagare) samt drift av kabel-TV-nät. av företagen har färre än 10 anställda och av företagen saknar anställda (se figur 3.7). arbetar av de anställda i företag med 100 anställda eller fler. Figur 3.7 Post- och telekommunikationer (64) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta Branschen innefattar olikartade verksamheter såsom redovisning, bokföring, revision och juridisk rådgivning, marknads- och opinionsundersökningar, teknisk konsultverksamhet, reklambyrå- verksamhet, annonsförsäljning och direktreklamverksamhet, uthyr- ning av personal, lokalvård, fotografverksamhet, kontorsservice och översättningsverksamhet, callcentertjänster, grafisk formgiv- ning, artistagenturer samt inkasso- och kreditkontrollverksamhet. av företagen har färre än 10 anställda och tre fjärdedelar av företagen saknar anställda (se figur 3.8). En tredjedel av de anställda arbetar i företag med färre än 10 anställda, arbetar i företag med 20 99 anställda och arbetar i företag med 100 anställda eller fler. Andra företagstjänster (74) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta Utbildningssektorn, exkl. förskolan Här återfinns verksamheter såsom grundskole- och gymnasial utbildning, vuxenutbildning, trafikskoleverksamhet, utbildning vid universitet och högskolor, arbetsmarknadsutbild- ning, studieförbundens och frivilligorganisationernas utbildning, personalutbildning och folkhögskoleutbildning. av företagen har mindre än 10 anställda och saknar anställda (se figur 3.9). Av de anställda arbetar i företag med mer än 200 anställda, medan arbetar i företag med färre än 10 anställda. Figur 3.9 Utbildningssektorn, exkl. förskolan (80, exkl. 80.101) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta Ungefär tre fjärdedelar av företagen inom förskolan har färre än 10 anställda (se figur 3.10). En sjundedel av företagen har 10 19 anställda och resterande andel återfinns i övriga storleksklasser. Den anställda arbetar huvudsakligen hos arbetsgivare med 50 anställda eller fler. En mindre andel arbetar i företag med högst 10 anställda. Förskoleutbildning (80.101) Källa: Beställt material från SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta 3.8Hälso- och sjukvård m.m. Här finns verksamheter inom primärvården, specialiserad somatisk och psykiatrisk sjukvård, tandvård, ambulanstransporter, medi- cinsk laboratorieverksamhet samt veterinärverksamhet m.m. av företagen har färre än 10 anställda och tre fjärdedelar saknar anställda (se figur 3.11). Av de anställda arbetar i företag med 200 anställda eller fler, medan endast arbetar i företag med färre än 10 anställda. Hälso- och sjukvård, veterinärverksamhet (85.1 2) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta 3.9Omsorg och sociala insatser , hem för vård eller boende o.d. I branschen finns verksamheter såsom gruppboende, och ålderdomshem för äldre personer, gruppboenden och service- lägenheter för personer med funktionshinder, jourhem och familjehem för barn och ungdomar, behandlingshem och gästhem för vuxna med missbruksproblem samt härbärgen och kvinnohus. av företagen har färre än 10 anställda, ca en fjärdedel av företagen har 10 49 anställda, och av företagen har 50 anställda eller fler (se figur 3.12). Bland de anställda arbetar i företag med 500 anställda eller fler, medan endast ca en procent arbetar i företag med färre än 10 anställda och arbetar i företag med 10 49 anställda. Figur 3.12 , hem för vård eller boende o.d. (85.31) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta Sociala öppenvårdsenheter, socialkontor Här finns verksamheter såsom fritidshem och öppna förskolor, öppna sociala insatser för barn, ungdomar och vuxna, hemtjänst och dagverksamhet för äldre personer, humanitär verksamhet, flyktingmottagningar. av företagen har färre än 10 anställda, av företagen har 10 49 anställda och av företagen har 50 anställda eller fler (se figur 3.13). Bland de anställda arbetar i företag med 500 anställda eller fler, medan endast ca en procent arbetar i företag med färre än 10 anställda och drygt en procent arbetar i företag med 10 49 anställda. Figur 3.13 Sociala öppenvårdsenheter, socialkontor (85.32) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta 3.10Intressebevakning och religiös verksamhet I denna bransch finns bl.a. arbetsgivar- och arbetstagar- organisationer, branschorganisationer, religiösa samfund och poli- tiska organisationer. av företagen har färre än 10 anställda, ca hälften saknar anställda och av företagen har 10 49 anställda (se figur 3.14). Bland de anställda arbetar en fjärdedel i företag med färre än 10 anställda och arbetar i företag med 10 49 anställda. Figur 3.14 Intressebevakning och religiös verksamhet (91) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta 3.11Rekreations-, kultur- och sportverksamhet Branschen innefattar t.ex. produktion och distribution av film och video, biografer, teatrar, konserthus och nöjesparker, folk- forsknings- och specialbibliotek, arkiv- och museiverksamhet, djurparker och , golf- motor-, trav- och galoppbanor, sporthallar och idrottsanläggningar, spel- och vadhållningsverksamhet, skidsportanläggningar m.m. av företagen har färre än 10 anställda och har 10 49 anställda (se figur 3.15). Endast ett fåtal företag har 50 anställda eller fler. Bland de anställda arbetar en tredjedel i företag med färre än 10 anställda, en fjärdedel arbetar i företag med 10 49 anställda och arbetar i företag med 50 anställda eller fler. Figur 3.15 Rekreations-, kultur- och sportverksamhet (92) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta I branschen finns olikartade verksamheter såsom begravnings- byråer, kem- och vattentvätt för industrin och kemtvätt för konsumenter, solarier och hår- och hudvård, kontaktförmedlingar och släktforskningsorganisationer. av företa- gen har färre än 10 anställda och knappt en procent har 10 49 anställda (se figur 3.16). Endast ett mycket litet antal företag har 50 anställda eller fler. Bland de anställda arbetar hälften i företag med färre än 10 anställda, medan arbetar i företag med 10 49 anställda. arbetar en fjärdedel i företag med 500 anställda eller fler. Figur 3.16 Annan serviceverksamhet (93) Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Branscher med hög andel deltidssysselsatta uppgick det totala antalet företag till drygt 870 000 (se tabell 3.1). En mycket stor andel företag saknar anställa eller har endast ett fåtal anställda.