sou · GTB3102 · 2006-01-01 00:00:00 — När väl försöket kommit igång hade eventuell oro och konflikter dämpats, främst därför att inte särskilt mycket hände, enligt de intervjuade. När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak Exempel från tre skolor Våra fallstudier i tre skolor (Vita, Gula och Gröna skolan) –2004 konkretiserar och kompletterar den över- siktliga bilden i enkätstudien och den lärarfackliga undersök- ningen23. Se Appendix för en översikt av tidsrelaterade förändringar i skolorna då studien pågick. Vi drar följande slutsatser: För det första skedde en tilltagande uppluckring av ämnesgränser och gränser mellan olika kategorier av ämneslärare. I de öppna passen (arbetspassen, stugorna) kunde eleverna välja ämnesinnehåll och lärarna hjälpte dem med frågor som låg utanför det egna ämnesområdet. Tematiskt och problembaserat arbete ten- derade öka. För det andra försköts ansvaret för planering och styr- ning av tiden från rektor till lärarlag och, till viss del, till eleverna. För det tredje handlade förändringarna bara till en mindre del om direkta omfördelningar av tid. Tyngdpunkten låg på förändrade arbetssätt för elever och lärare. För det fjärde kunde man inte direkt relatera de ovan beskrivna förändringarna till timplaneförsöket. Rektorerna ansåg dock att försöket kunde ha bidragit till att sti- mulera en utveckling som redan pågick eller skulle påbörjas. Rek- torn i en av skolorna hänförde dock en satsning på två mindre klas- ser för elever i behov av extra stöd just till timplaneförsöket, och menade att satsningen varit lyckosam – samtliga elever nådde nu målen. För många lärare, och i synnerhet för eleverna, var timplane- försöket i stort sett osynligt eller till och med obekant. Vad blev resultatet? Har då försöksverksamheten med slopad timplan blivit den häv- stång för ökad målstyrning, flexibilitet och skolutveckling som avsikten var? Vilka spår har försöket avsatt? Svaren varierar bero- ende på vem man ställer frågan till. Drygt hälften () av de femtiofem rektorerna i de deltagande skolorna i enkätstudien (vt 2003) menade att deltagandet i försöksverksamheten inneburit att tidsfördelningen förändrats i stor eller mycket stor utsträckning vid deras skola. Lika stor andel svarade att sättet att fördela tiden hade förändrats i stor eller mycket stor utsträckning. svarade emellertid att förändringen var ringa i båda avseendena. 23 Nyroos, 2004; Nyroos (2006 a, b). Se också , Nyroos & 2003. När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak Icke-deltagande och deltagande skolor skilde sig påtagligt åt i sva- ren på frågan Har sättet att fördela tiden förändrats ? Åtta av tio rektorer i de deltagande skolorna svarade jakande, men bara fem av tio rektorer i de skolor som stod utanför försöks- verksamheten (tabell 3). Svar på frågan Har sättet att fördela tiden förändrats ? Har sättet som tiden fördelas på förändrats under de Anm.: Deltagande skolor i kursiv stil. Till skillnad från rektorerna ansåg ingen av de lärarfackliga företrä- darna i 16 deltagande kommuner att några större förändringar ägt rum i de deltagande skolorna . Åtta av tio karakteriserade förändringarna som marginella, och talade då främst om omfördelning av tid från ämnesundervisning till elevernas arbetspass (stugtid).24 Våra longitudinella studier i tre skolor (se ovan) visar visserligen på vissa förändringar över tiden, men att dessa oftast inte går att tillskriva timplaneförsöket. Vilka slutsatser om betydelsen av en slopad timplan är möjliga att dra? Det är en delvis omöjlig uppgift att dra slutsatser om timplaneför- sökets inverkan på de deltagande skolornas måluppfyllelse och ut- veckling. Att utifrån detta dra slutsatser om vad ett generellt slo- pande skulle innebära är ännu vanskligare. Jämförelser och mellan deltagande och icke-deltagande skolor låter sig bara göra till begränsad del, av flera skäl: Jämförbara mått på hur skolor arbetade innan de gick med i försöket saknas. Att isolera verkan av just tim- planeförsöket är inte möjligt. T.ex. ingick de flesta skolor i andra försök och projekt, och en rad andra förändringar ägde rum. 24 Liknande slutsatser drogs av (2005) som i sitt avhandlingsarbete följde tre timplanebefriade skolors svenskundervisning och studerade vilka möjligheter elever i svårigheter ges att nå målen i svenska. Hon menar att försöksverksamheten haft ringa verkan i detta avseende. I stället fortsätter de studerande skolorna en utveckling som inletts (2005). När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak Man kan anta att välmotiverade skolor och skolor som redan arbe- tade i enlighet med försökets intentioner var överrepresenterade, eftersom många kommuner enbart inkluderade skolor som var intresserade av försöket. Likaså var gles- och landsbygdskommuner och 7–9-skolor underrepresenterade. Är stora skillnader i tidsanvändning betydelselösa? Att det redan med den nuvarande timplanen kan finnas överras- kande stora skillnader i undervisningstid mellan skolor i samma kommun visar en intressant undersökning av (2005). genomförde en inventering i av kommunens samtliga grundskolor med avseende på den avsatta undervisningsti- den i kursplaneämnena.25 För det första tycks många skolor haft betydande problem att prestera en sådan redovisning med tanke på den långa tid () som det tog att få fram uppgifterna. För det andra kunde det skilja åtskilliga skolveckor i ett ämne mellan olika skolor i kommunen, skillnader som blir extra tydliga vid skolbyten. visade t.ex. att det vid övergången 5 6 kan skilja eller i svenskäm- net mellan den skola som har mest respektive minst antal timmar. Då kan jämföras med att ett läsår omfattar . frågar: Har sådana skillnader ingen betydelse för möjlig- heten att nå kursplanens mål? (2005, s. 5). undersökning sätter ljuset på centrala frågor som tenderat hamna i skymundan under försöksverksamheten. Hur vet man att eleverna får tillräckligt med tid för att nå målen? Hur vet man att man avsätter den tid som faktiskt stadgas i skollagen (i timplaneförsöket ett mini- mimått lärarledd undervisning )? 25 Endast en mindre del av kommunens grundskolor ingår i timplaneförsöket och undersökning hade inte heller som syfte att studera utfallet av den verksamheten. När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak Är det målen som får styra? Ett grundantagande för den rådande styrmodellen, som också varit basalt för timplaneförsöket, är att god och likvärdig utbildning kan åstadkommas med hjälp av kompetenta lokala aktörer som syste- matiskt arbetar mot de nationella utbildningsmålen. Man utgår m a o från att det är möjligt att styra utbildning i princip enbart med målen. Det räcker med att läsa senaste större utvärde- ringar för att kasta starka tvivel över ett sådant antagande. De visar både att målen inte nås för en stor del av eleverna (se ovan), och att sättet att mäta måluppfyllelse uppvisar stora brister. finner så stora skillnader mellan lärares betygsättning och resulta- ten på nationella prov och prov som rättats av externa bedömare, att det ger anledning till oro för betygssättningens likvärdighet och elevers rättssäkerhet (2004b, s. 25). Att de pedagogiska målen tenderar att komma i andra hand i en situation av resursbrist och ökad marknadsstyrning visas i flera undersökningar. I vår rektorsstudie rankade rektorerna i de delta- gande skolorna ekonomin som den enskilt viktigaste styrfaktorn för hur tiden används, och i de icke-deltagande skolorna sågs tim- planen och ekonomin som de båda mest styrande faktorerna. I båda fallen hamnade läroplan och kursplaner längre ner, även om de sågs som ganska viktiga. I den fackliga intervjuundersökningen fanns en negativ eller skeptisk inställning till att slopa timplanen just i två kommuner där den ekonomiska situationen var kärv. I en tidigare undersökning om utbildningsstyrning, social exklusion och inklu- sion i europeiskt perspektiv bedömde svenska rektorer och lärare, till skillnad mot beslutsfattare på nationell och nivå, att den kommunala budgeten vägde tyngst, när undervisningsmål och ekonomi ställdes mot varandra.26 (2005) drog i sin dok- torsavhandling slutsatsen att konkurrensutsatta skolor tenderar att sätta högre betyg än andra skolor, utan motsvarande högre presta- tioner, dvs måluppfyllelsen avspeglades inte i betygsättningen på avsett sätt. Det finns en risk att slopandet av timplanen ger ekono- miska faktorer relativt sett större betydelse. 26 , (2002), , , Zackari & (2002). När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak Vinner alla på de nya arbetsformerna? I utredningarna som föregick beslutet om en försöksverksamhet med slopad timplan och hela försöket igenom löper en stor och föga problematiserad tilltro till vissa arbetssätt – ämnesintegrerade studier och arbetssätt där eleverna avkrävs en hög grad av självstyr- ning och ansvar för sitt lärande – som en röd tråd. Att eleverna får större inflytande över sina studier och uppmunt- ras till större aktivitet och självständighet ses av de flesta som i huvudsak positivt. Det gör också eleverna i de tre skolor som vi följt närmare. De trivs med att kunna påverka takten, ordningen och innehållet i sitt arbete inom ramen för tematiska studier och arbetspass. Men de är inte utan reservationer: de önskar också lärarledda lektioner med en högre grad av lärarstyrning, och de tror inte att alla elever klarar av att vara självstyrande i sina studier. Sådana synpunkter kommer också från många lärare vi har följt i SKUT-projektet.27 Till detta kan läggas att högpresterande elever inte sällan har svårt att dra nytta av öppna pass (arbetspass, stugor) p.g.a. brist på arbetsuppgifter och därför kan känna stagnation och leda Vad de icke-traditionella och friare lektionerna innehåller och erbjuder eleverna i form av inlärning bör alltså uppmärksammas. Här bör emellertid framhållas, att detta är frågor och problem som inte i sig har med timplanens vara eller icke vara att göra. Elevernas inflytande är begränsat till de avsatta timmarna för öppna pass (vanligen en halv dag ) – det rör inte innehåll och sätt att arbeta på ämneslektionerna, ej heller fördelningen mellan olika ämnen, aktiviteter och elevgrupper.28 Det finns sammanfattningsvis anledning att noggrant följa och analysera effekterna av undervisningens och studiernas flexibilise- ring. Vi måste självkritiskt pröva, om den bantade, effektiva och självstyrande skolan också riskerar bli en exkluderande skola för vissa grupper av elever. På motsvarande sätt måste följderna för lärarnas arbetssituation undersökas. Man måste vara vaksam för när priset för lokal frihet och flexibilitet, i form av lärartid för plane- 27Jfr , som efter att ha tagit del av skolinspektörernas rapporter framhåller: En bedömning som inspektörerna gör är att mer elevaktiva arbetsformer, där eleverna själva skall söka kunskap och ta ansvar för sin utbildning, har blivit vanligare. Denna arbetsform uppfattas ofta som mycket positiv, men ställer stora krav på både lärare och elever. Arbetsformen förutsätter en grundlig planering från lärarens sida. Den innebär också ett större ansvar för den enskilde eleven. Tyvärr passar denna arbetsform inte alla elever då en del behöver mer stöd och tydligare strukturer (2004 b). 28Nyroos, M; , L &, , L (2004). När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak ring, överläggningar och förhandlingar om tidens fördelning, blir så högt att det motverkar sitt goda syfte. Flertalet politiker, skolchefer och rektorer ser antingen timpla- nen som ett hinder för att utveckla skolan och öka måluppfyl- lelsen eller som en kraftlös rest från ett äldre styrsystem; utan timplan antas målstyrningssystemet kunna renodlas och under- visningen lättare förnyas och anpassas efter elevernas behov. Mål- och resultatstyrningen – att målen räcker som styrinstru- ment – är en utgångspunkt som står alltför oproblematiserad i timplaneförsöket. De lokala aktörerna antas handla målratio- nellt och utbildningsmålen förutsätts vara tillräckliga som lik- riktare. Resultaten från en rad undersökningar stöder inte ett sådant antagande. Huruvida ett slopande av timplanen riskerar medföra ökade svårigheter att tillgodose likvärdighetskravet har varit en klart undanskymd fråga i timplaneförsöket. Vad som händer i skolorna Enligt rektorer i icke-deltagande skolor är den nationella timplanen mest styrande faktor när tiden fördelas, därnäst eko- nomiska resurser och elevernas behov av stöd. I de deltagande skolorna ses ekonomin som mest styrande, därefter elevernas behov av stöd. Tyngdpunkten ligger på förändrade arbetssätt för elever och lärare. Tidsrelaterade förändringar handlar oftast om att införa öppna pass, temaarbete och utökat lagarbete, endast till mindre del av omfördelning av tid. Kunskaperna om effekterna av arbetssätt som blivit vanligare under timplaneförsöket, och som innebär ett större elevansvar och frihet men också otydligare strukturer för skolarbetet, är enligt vår mening fortfarande otillräckliga. När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak I hälften av försöksskolorna är uppgiften att planera och för- dela tid utlagd på lärare och arbetslag, jämfört med en tredjedel av skolorna som står utanför försöket. I 8 av 10 deltagande skolor mot 5 av 10 icke-deltagande får ele- verna själva bestämma hur de disponerar tiden på öppna pass, och /vecka avsätts för detta. Elevinflytandet avser bestämmande över den egna tiden på sådana pass. Kollektivt elevinflytande över tidsanvändningen är en undanskymd fråga. Det är ovanligt att tidsfördelning och timplaneförsök är före- mål för konflikter, enligt rektorer och fackliga företrädare Drygt hälften av rektorerna menar att deltagandet inneburit stor eller mycket stor förändring av tidsfördelningen och sättet att fördela tiden på. De lärarfackliga representanterna anser med få undantag att förändringarna var marginella. Jämförelser och mellan deltagande och icke-deltagande skolor låter sig bara göra till begränsad del. Det är därför svårt att dra stora och entydiga slutsatser från timplaneförsöket. Lärare i skolor som energiskt arbetat med flexibel och individualiserad tidsanvändning understryker att detta arbets- sätt har många fördelar, men att det är mycket arbetskrävande. Därför måste följderna för lärarnas arbetssituation noggrant studeras och värderas. forskning visar entydigt att avsatt tid är en av de vikti- gaste förutsättningarna för lärande. Information om undervis- ningstid är också viktig vid skolbyte och vid analys av skolans måluppfyllelse och resursanvändning. Enligt vår mening bör staten ge föreskrifter och anvisningar för sådan redovisning. När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak , L W (1984). Time and School Learning. Theory, research and practice. ---(1995). Time, allocated and Instructional. I , ed: : Pergamon, 204–207. ---(1999). Learning and School Reform: A Conceptual I P Gándara, ed. The Dimensions of Time and the Challenge of School Reform. Ithaca, N Y: , 13–29. , M & Bromme, R, eds (1990). Theoretical concepts, practitioners perceptions. Cockburn, A (1994). Teachers´ Experience of Time: Some Impli- cations for . , 42(4), 375–387. , H, , J C, , A (2003) The Effects of Achievement and on School and Community Attitudes. Review of Educa- tional Research, 73 (1), 1–52. , U (1981). Timplaneförändringar på grundskolestadiet i ett långtidsperspektiv. Utan timplan – med oförändrat uppdrag. European Commission (2000). on Education in Europe 1999–2000. : Office for official Publications of Communities. Gandara, P, ed (2000a). The Dimensions of Time and the Challenge of School Reform. Gandara, P, ed (2000b). Rethinking Time and Teacher Working Conditions. I P Gandara, ed. The Dimensions of Time and the Challenge of School Reform. , 69–87. , J-E; , A & Hansén, M (2000). Prestationer och prestationsskillnader skola. I SOU 2000:39. Välfärd och skola. : , 135–211. När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak Hansén, S-E, , L & Styrman, (1998). Så fördelas tiden. Flexibel timfördelning i . Rapporter från Pedago- giska fakulteten vid , nr 17 1998. , A (1995). Changing Teachers, . Teach- ers´ work and culture in the postmodern age. , C (1994). Prisoners of Time: Research. What we know and what we need to know. National Education Commission on Time and Learning. /pubs/PrisonersOfTime/PoTResearch , S; , L & Zackari, G (2002). On Education Gov- ernance and Social Integration and Exclusion of Youth. A Report from a European research project with a focus on the Swedish case. , S; , L, , J & Zackari, G (2002). Educat- ing for the New ? , 46 (3), 283–303. , L., Nyroos, M & , L. (2003). Time Use in Swedish Schools: From State Regulation to Micro Politics. EPAC paper; /institut/huwi/ive/EPAC/ , L., Nyroos, M & , L. (2005). Timmarna i sko- lan. Sammanfattande slutrapport från projektet utan natio- nell timplan (SKUT). /forskning/presentation/projekt/skut/skut_ slutrapport.pdf , L; , L & Nyroos, M (2004). En styrning i tiden. Studies in Educational Policy and Educational Philosophy, E- tidskrift 2004:1. . , U P & , A-M (1991). In: , A. (ed.) : Pergamon, 389–391. (2002). , , Svenska Kommunförbun- det (1995). En satsning till tvåtusen. , T (2005). Översyn av skolornas lokala timplane i . , kommun, (otryckt rapport). McClure, R (1991). The Inter- national . : Pergamon, 466– 468. När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak Millot, B (1995). Economics of Educational Time and Learning. : Pergamon, 353–358. Millot, B & , J (2002). The Efficient Use of Time in Educa- tion. Education Economics, 10(2), 209–228. , S (1990). Time as it Relates to Student . 42(1), 13–24. Nyroos, M (2006, a). Where Does Time Go? Teaching and Time Use from the Perspective of Teachers (ingiven för bedömning). Nyroos, M (2006, b). Time to learn, time to develop? Change processes in three schools with weak national time regulation (antagen f publ i Pedagogy, Culture and Society). Nyroos, M & , L (2004). Local Time Governance in Comprehensive Schools. I Frånberg, G-M & Ladson-Billings, G (eds). Teacher Education and International Collaboration; its strength and challenges. Monographs on in Teacher Education, 145–162. Nyroos, M; , L &, , L (2004). A Matter of Tim- ing. Time use, freedom and influence in school from a pupil perspective. 3 (4), 743 758. (1998). Education at a Glance. : , tion. (2005). Teaching, learning, and Schools for the Future. Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers (/document/) 1989/90:41. Om kommunalt huvudmannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. , L (2006). The Swedish Experiment with Localized Control of Time Schedules: Policy Problem Representations. (antagen för publ. (1999). Barnomsorg och skola . Underlag till ett välfärdsbokslut (Childcare and Education in the 1990s. Data for Balancing the Books of ). När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak (2003). Nationella kvalitetsgranskningar 2001–2002. Tid för lärande. : Skol- verket. (2004a). Beskrivande data 2004: förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Rapport 248. /BASIS/skolbok/webext/trycksak/DDD/ 1366.pdf (downloaded ). (2004b). lägesbedömning 2004 av förskole- verksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Skolfrågor – om skola i en ny tid. Välfärdsbokslut för 1990-talet. Slutbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. Utan timplan – med målen i sikte. Delbetänkande av timplanedelegationen. Studies in Educational Policy and Educational Philosophy 2004:1. Suarez, T. M., Torlone, T. J., , S. T., & , D. (1991). Enhancing effective instructional time: A review of research. Policy Brief, 1(2). , NC: . , D (2005). En läroplansteore- tisk studie av kampen om tid i den svenska obligatoriska skolan. : (akad. (2000). Arbetstider m m för lärare. Bilaga M till AB 98. , I (2005). Inkludering i svårigheter. Tre timplanebefriade skolors svenskundervisning. Doktorsavhandlingar i pedagogiskt arbete No. : , specialpedagogik och vägledning. Torper, U (1982). Tidsramar, tidsanvändning och kunskapsutveck- ling i den svenska . : CWK (akad.avh) , H J (1988). Synthesis of Research on Time and Learning. Educational Leadership, 1988, 76–85. , I (1998). Elevernas tid och skolans tid. : Studentlit- teratur. Österlind, E (1998). Disciplinering via frihet. Elevers planering av sitt eget arbete. : Acta Universitatis Upsaliensis. Upp- sala Studies in Education 75 (akad. När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak Tidsrelaterade förändringar i tre skolor som följts Ändrad fördelning av undervisningstid Ämnen har fått över- lämna tid till temastu- Slöjd har fått något grupper för att ge extra om 8–10 elever, Tidsanvändningen: strukturering, kontroll och arbetssätt Ändrad kategorisering av innehåll som ägnas åt att ning (undantag: perna, se ovan) När styrningen av tiden blir skolans och lärarnas sak SOU 2005:102 Ändrade lärarvillkor och lärararbete arbetet, på arbets- får lärare gå in på passen och vid läx- lärare gå in på för att kunna gå Makt/inflytande över tidsfördelning och tidsanvändning Källa: , Nyroos & 2005. Individualisering eller privatisering av lärprocessen En studie i skolförbättring Det finns förhoppningar om att förändringar i ramarna för skolans verksamhet ska kunna stimulera skolans utveckling. Försöksverk- samheten utan nationell timplan antas stärka den lokala arbetsorga- nisationen och göra lokala måldiskussioner nödvändiga. Man kan också se avvecklingen av timplanen som ett försök att genom en ytterligare uppmjukning av skolans regelverk lösgöra kreativitet på lokal nivå (Ds2001:48). Bakom detta finns en strävan att utveckla en skola som motiverar och engagerar dagens barn och ungdom. Studiet av timplaneförsökets effekter kan med denna utgångspunkt hamna inom ramen för forskning om skolförbättring. Studier av skolors utveckling visar att centralt initierade föränd- ringar av förutsättningarna för skolverksamheten inte kan förväntas bidra till en förändring av arbetet på klassrumsnivå. Visst har för- ändringar av de ramar som styr verksamheten en påverkan på lärare och skolledare (, 1995) men frågan är vil- ken påverkan de har. Med hänvisning till skolforskning hör man ibland lite slarvigt att arbetet i skolan förändras mycket långsamt. Flera studier visar tvärt om att arbetet i skolan ständigt genomgår förändringar och att dessa accelererat under den senaste tioårsperi- oden (Blossing, 2004; , 1999; , 2003; Österlind, 2005). Jag tror att båda dessa synpunkter är riktiga. Med utgångspunkt i de förhoppningar om förbättringar i skolans verk- samhet som finns inom timplaneförsöket genomfördes en under- sökning med syfte att beskriva och förstå lärares uppfattningar av att arbeta i en skola utan timplan och vad dessa gör för avtryck i undervisningen. Då studien sträcker sig över tre läsår finns en strä- van att också fånga eventuella förändringar som skett i både lärares uppfattningar och i verksamhetens genomförande. Den empiriska studien har genomförts i en mindre kommun i . Kommunens samtliga skolor deltar i timplaneförsö- Individualisering eller privatisering av lärprocessen Vid försökets start (2001) genomfördes intervjuer med sam- manlagt 75 lärare i 13 arbetslag fördelade på kommunens samtliga grundskolor. (2004) gjordes uppföljningsintervjuer med de 55 lärare som då arbetade kvar i samma arbetslag som vid första intervjutillfället. Timplaneförsöket har inte vållat några större diskussioner bland de intervjuade lärarna. Den oro som fanns vid intervjuerna 2001 att deltagandet i försöket skulle fordra en omfattande dokumentation och därmed ta för mycket tid har inte besannats. Att delta i försöksverksamheten innebär för de intervjuade först och främst att de inte längre behöver räkna antalet timmar per ämne. Lärarna för elever F-6 säger att detta inte innebär några förändringar i det dagliga arbetet då man arbetat flexibelt i relation till timplanen. Undervisningen har lagts upp i teman, i längre arbetspass och ämnen som svenska och matematik har länge legat som eget arbete.1