sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — Lönsamheten, mätt som marginal, försämra- des med mellan . Mellan och har branschernas respektive totala omsättning sjunkit med mellan . Nyheter i denna SCB:s sjätte och sista rapport för räkning är uppgifter som redo- visar barns och ungdomars läsvanor och andra fritids- sysselsättningar 2000–2002. Dessa redovisningar är hämtade ur Levnadsnivåundersökningen 2000 (LNU2000) och ULF-undersökningarna 2001 och 2002. LNU2000 genomfördes av () och ULF-undersökningarna av SCB. Inga nya läsare men sällan-läsare verkar bli ofta- läsare även bland de yngre Bland ungdomarna tycks samma mönster kunna skönjas som hos vuxna bokläsare; det verkar vara ofta-läsarna (de som svarat att de läser eller ), som har ökat sitt läsande samti- digt som andelen icke-läsare är i det närmaste oför- ändrad –2002. Nästan hälften av ungdomarna läser ofta böcker på sin fritid Nästan hälften av ungdomarna uppger att de läser böcker ofta, det vill säga eller . har denna andel ökat från 2002. Andelen som sällan eller aldrig läser böcker har däremot inte förändrats mellan åren (). Yngre barn, 10–, läser mer på sin fritid än äldre ungdomar, 16–, och flickor mer än pojkar. Yngre barn läser mer än äldre De yngre barnen läser generellt mer på sin fritid än de äldre. i åldersgruppen 10–läser böcker eller . I denna åldersgrupp sker, , en ökning av andelen som läser från 2002. Ökningen är dock inte statistiskt säkerställd. Andelen som ofta läser böcker i åldersgruppen 13–ser något olika ut mellan de olika undersökningsåren. är andelen och är andelen . Andelen som ofta läser böcker bland 16–18-åringarna är . Läsvanor enligt SOM-Instititutet och Inget uppenbart samband mellan momssänkning och bokläsning I SOM-Instititutet:s rapport anser man sig inte kunna påvisa något uppenbart samband mellan sänkningen av bokmomsen och en breddning av bokläsandet till nya grupper. Andelen som säger sig läsa böcker över huvud taget har inte ökat , snarare minskat. Dä- remot syns en tydlig förskjutning från sporadiskt lä- sande till ofta-läsande. Det tar än de som gått innan eventuella förändringar av läsandet kan registreras. Detta beroende på den rela- tiva långsamheten vad gäller förändringar i männis- kors vardagsliv och livssituation, enligt Nordicom- . Prisutveckling för böcker och tidskrifter SCB:s uppgift är att följa prisutvecklingen på böcker och tidskrifter . I denna rap- port presenteras prisförändringarna för hela perioden – 2004, samt . SCB:s uppdrag är att prismäta all litteratur av kommersiell betydelse som är utgiven av svenska förlag (huvudprismätningen) eftersom all lit- teratur omfattas av momssänkningen. Inför fastställande av metodik och praktiskt tillvä- gagångssätt har referenspersoner och fokusgrupper med deltagare från bokbranschen medverkat. Syn- punkter har också inhämtats löpande från olika branschföreträdare. Prismätningar på böcker har genomförts , månad, för litteratur i bokhandel och nätbokhandel samt i varu- hus/dagligvarubutik/kiosk. Prisförändringar hos bokklubbar har följts genom bokklubbarnas med- lemstidningar. För de retroaktiva prisjämförelserna använde SCB bokhandels- kedjornas butikskataloger och bokklubbarnas med- lemstidningar. För kurslitteratur (särskilt uppdrag från ) har även genomförts särskilda prismätningar , –2004, i bokhandlar samt på nätbokhandelns sajter. Urvalet i huvudprismätningen är ett slumpmässigt urval av utgivna titlar draget ur BTJ Seelig AB:s titelregister. Böcker som används som kurslitte- ratur är representerade i förhållande till sin andel av den totala utgivningen i . Antalet kursböcker i urvalet i huvudprismätningen räcker inte till för att särskilt redovisa prisutveck- lingen på kurslitteratur. Därför gör SCB också en se- parat undersökning för kurslitteratur med annan me- todik (kurslitteraturprismätningen). I denna sker ur- valet från litteraturlistor på utvalda utbildningar inom komvuxgymnasier, universitet och högskolor. Pris- mätningar sker i butiker där studerande köper sin litteratur och priserna som observerats är de priser som studerande betalar. SCB prismäter i förekom- mande fall även utländsk kurslitteratur. För tidskrifter har lösnummer- och abonnemangs- priser prismätts , månad –2004. Prisförändringarna på böcker och tidskrifter ställs i relation till den allmänna prisutvecklingen i enligt konsumentprisindex (KPI). Resultaten av prismätningarna på böcker hos samtliga återförsäljare (huvudprismätningen) åskådliggörs nedan i tabell 2.1–2.3. De resultat som redovisas är prisutvecklingen i konsumentled till 2004 samt uppdelad och försäljnings- kanaler. Prisutvecklingen för böcker i bokhandel och nät- bokhandel jämförs även med förlagsprisutvecklingen på samma urval av böcker, se tabell 2.4. Förlags- priserna motsvarar detaljhandelns inköpspriser (före eventuella rabatter). Återförsäljare av böcker är bero- ende av till vilket pris böcker kan köpas in. En prisför- ändring i förlagsled kan förväntas ge upphov till mot- svarande prisförändring hos återförsäljare av böcker. Sedan momssänkningen genomfördes – perioden –2004 I den totala prisförändringen för perioden – 2004, se tabell 2.1, är samtliga kanaler inräknade. Prisförändringen redovisas även för respektive försäljningskanal och mätperiod i tabell 2.3. För perioden kan följande resultat redovisas: Priserna på böcker sammantaget har sjunkit med 7,6 ± . Priserna på böcker i bokhandel har sjunkit med 6,2 ± . Priserna på böcker i bokklubbar har sjunkit med 9,3 ± . IJM motsvarar en sänkning . För samtliga försäljningskanaler sammanvägt har det –2004, skett en prissänk- ning på böcker med 7,6 ± . Den inflationsjusterade momssänkningen, IJM, motiverar en prissänkning . Det fattas för att IJM-målet ska uppnås. För samtliga försäljningskanaler är den sammanvägda prissänkningen på skönlitteratur, med 10,9 ± 2,3 pro- cent, i stort sett i nivå med IJM-målet. Motsvarande prissänkning på barnlitteratur, 9,7 ± , kan vara i nivå med IJM-målet om hänsyn tas till osäker- hetstalet. Facklitteraturen uppvisar däremot en min- Tabell 2.1 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler 2001–2004. Procentuell förändring samt osäkerhetstal Samtliga försäljningskanaler 01/047 –10,9 ± 2,3 –9,7 ± 3,8 –3,4 ± 3,1 –7,6 ± 1,7 –11,4 Bokhandel 01/04 –11,1 ± 4,0 –11,1 ± 6,0 –0,2 ± 4,4 –6,2 ± 2,7 –11,4 Bokklubbar 01/04 –9,6 ± 2,8 –6,2 ± 4,3 –9,5 ± 5,1 –9,3 ± 2,3 –11,4 6I begreppet facklitteratur ryms alla svenskutgivna böcker under aktuell tidsperiod som varken är skön- eller barnlitteratur. Memoarer och biografier är klassade som skönlitteratur. Facklitteratur för barn tillhör kategorin barnlitteratur. 7Mellan 2001 och 2002 ingår bokhandel och bokklubb. och framåt ingår även nätbokhandel och varuhus samt daglig- varubutik/kiosk. dre sänkning, 3,4 ± , och ligger långt från IJM-målet. För böcker i bokhandeln har det under hela perio- den –2004 skett en prissänkning med 6,2 ± . Totalt sett har priserna i bokhandeln inte sjunkit i nivå med den inflationsjusterade moms- sänkningen; det saknas . För böcker i bokhandeln är prisförändringen på facklitte- ratur den främsta förklaringen till att prisförändrings- målet (IJM) inte uppnås. Facklitteraturen har endast sjunkit i pris med 0,2 ± och det är där- med säkerställt att facklitteratur inte alls nått den för- väntade prissänkningsnivån. Differensen mellan pris- förändringen och IJM är för facklitteratur, även med beaktande av osäkerhetstalet, minst 6,8 procenten- heter. har skön- och barnlitteratur hos bokhandeln sjunkit i pris med 11,1 ± 4,0 respektive 11,1 ± och ligger så gott som i nivå med IJM, –11,. Notera dock de stora osäker- hetstalen. Se tabell 2.1 föregående sida. Bokklubbspriserna8 har totalt, för samtliga genrer, sjunkit med 9,3 ± . Om hänsyn tas till osäkerhetstalet kan bokklubbspriserna ha nått IJM- målet. Hos bokklubbarna är det priserna på skön- och facklitteratur (9,6 ± 2,8 respektive 9,5 ± 5,1 pro- cent) som har sjunkit mest. Barnlitteratur som minskat i pris med 6,2 ± har dä- remot inte nått IJM-målet. Sedan prismätningarna inleddes för samtliga åter- försäljare – perioden –2004 SCB har utöver i bokhandel och hos bokklubbar mätt priser på böcker i nätbokhandel, varuhus och i dag- ligvarubutik/kiosk . Tabell 2.2 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler samt totalt 2002–2004. Procentuell förändring samt osäkerhetstal Samtliga försäljningskanaler 02/04 +4,3 ± 2,0 +2,8 ± 3,3 +5,7 ± 1,5 Bokhandel 02/04 +5,1 ± 3,8 +3,8 ± 5,6 +8,2 ± 2,5 Bokklubbar 02/04 +3,1 ± 2,3 +0,4 ± 3,0 +1,5 ± 2,0 Nätbokhandel 02/04 –10,2 ± 2,8 –11,2 ± 3,8 –3,1 ± 3,5 –5,7 ± 2,4 Varuhus/dagligvarubutik/kiosk 02/04 +5,8 ± 2,6 +4,9 ± 5,9 +6,5 ± 2,4 8I framgår att staten har som mål att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka till- gången till och intresset för litteratur i alla grupper. SCB har bland annat därför valt att väga titlar lika. Det innebär att alla titlar inom respek- tive litteraturgenre och bokklubb har samma tyngd/betydelse i beräkningen oavsett om de svarar för en stor eller liten del av bokklubbens omsättning. Några bokklubbar har framfört önskemål om att böckerna i deras medlemstidningar ska viktas efter ekonomisk betydelse, efter- som huvudboken utgör den största delen av bokklubbarnas försäljning. Denna synpunkt har beaktats såtillvida att vi här presenterar resulta- tet av en alternativ beräkning där huvudboken har beaktats separat och där hänsyn tagits till den del av omsättningen som huvudboken utgör samt dess genre. Se också den tekniska rapporten, avsnitt 5.1.1. Enligt denna beräkning har priserna sammantaget sjunkit –2004 (skönlitteratur: –14,, barnlitteratur: –2,och facklitteratur: –9,). Osäkerhetstalen för dessa alternativa resultat är högst så stora som de i huvudberäkningen (se tabell 2.1). 9KPI-förändring +2,4 i tabellen motsvarar KPI-medeltal för januari–jämfört med KPI-medeltal för januari–. För perioden –2004 kan följande resultat re- dovisas: Priserna på böcker sammantaget har ökat med 5,7 Priserna på böcker i bokhandel har ökat med 8,2 ± . Priserna på böcker i bokklubbar har ökat med 1,5 Priserna på böcker i nätbokhandel har sjunkit med 5,7 ± . Priserna på böcker i varuhus/dagligvarubutik/kiosk har ökat med 6,5 ± . KPI har ökat . För samtliga försäljningskanaler sammanvägt har det skett en prisökning på böcker med 5,7 ± . Konsumentpriserna (KPI) steg . Det är tydligt att prisökningarna på böcker varit klart större än den allmänna prisutvecklingen (KPI-utvecklingen). Pri- serna på barnlitteratur har ökat med 2,8 ± 3,3 pro- cent och ligger i stort sett i nivå med KPI-ökningen. Det är inte uteslutet att prisökningarna på skönlittera- tur (4,3 ± ) ligger i nivå med KPI-ök- ningen. Facklitteraturen, som ökat i pris med 8,3 ± , har dock ökat betydligt mer än KPI. Böcker i bokhandeln har ökat i pris med 8,2 ± vilket är mer än KPI-ökningen. Det är främst facklitteraturen som bi- drar till denna prisökning10. 10 Facklitteratur är en heterogen bokkategori och innehåller såväl breda titlar för massmarknaden som högt specialiserad litteratur, t.ex. kurslitteratur. SCB har undersökt om det finns skillnader mel- lan olika delar av marknaden. För tidsperioden –2003 har kategorin skolböcker (titlar som används på grundskole- och gymnasienivå) specialstuderats. Skolböcker utgör av all facklitteratur i urvalet. Om dessa exkluderas blir prisutveck- lingen lägre än den redovisade. Skillnaden är inte statistiskt säkerställd. turen kan ligga i nivå med KPI-förändringen om hän- syn tas till osäkerhetstalen. Bokklubbarnas prisökningar totalt är 1,5 ± 2,0 pro- cent vilket är mindre än KPI-ökningen. Fack- och barnlitteratur har de minsta prisökningarna, 0,2 ± respektive 0,4 ± . Skönlittera- tur har ökat med 3,1 ± . Även den pris- ökningen kan ligga i nivå med KPI-utvecklingen om hänsyn tas till osäkerhetstalet. Böcker i nätbokhandel totalt sett har sjunkit i pris med hela 5,7 ± vilket kan jämföras med KPI som ökat . Barnlitteratur har minskat i pris med 11,2 ± , skönlitteratur med 10,2 ± och facklitteratur med 3,1 ± . Jämfört med andra återförsäljare har således böcker i nätbokhandeln ur ett konsumentperspektiv haft en mycket gynnsam prisutveckling. Priserna på böcker i varuhus/dagligvarubutik/kiosk steg med 6,5 ± vilket är åtminstone mer än KPI- ökningen. Prisutveckling för böcker i samtliga försäljnings- kanaler och prismätta tidsperioder I tabell 2.3 på nästa sida presenteras resultaten för respektive återförsäljare och samtliga tidsperioder . , 2003–2004 Vad gäller , , då KPI ökade , kan följande resultat re- dovisas: Priserna på böcker sammantaget har ökat med 0,4 Priserna på böcker i bokhandel har ökat med 0,4 ± . Tabell 2.3 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler uppdelat på samtliga prismätta tidsperioder. Procentuell förändring med osäkerhetstal Samtliga försäljningskanaler 01/0212 –14,6 ± 1,1 –12,2 ± 1,8 –10,8 ± 1,4 –12,6 ± 0,8 –13,4 Samtliga försäljningskanaler 02/03 +4,1 ± 1,5 +3,8 ± 2,5 +7,2 ± 2,0 +5,3 ± 1,1 Samtliga försäljningskanaler 03/04 +0,2 ± 1,4 -0,9 ± 2,2 +1,0 ± 1,9 +0,4 ± 1,1 Bokhandel 01/02 –15,5 ± 1,5 –14,4 ± 2,2 –11,3 ± 1,6 –13,3 ± 1,0 –13,4 Bokhandel 02/03 +5,6 ± 2,6 +5,5 ± 4,1 +7,8 ± 1,8 Bokhandel 03/04 -0,5 ± 2,7 -1,6 ± 3,8 +0,4 ± 1,8 Bokklubbar 01/02 –12,4 ± 1,6 –6,6 ± 3,1 –9,7 ± 2,9 –10,6 ± 1,1 –13,4 Bokklubbar 02/03 +2,2 ± 1,9 +0,3 ± 2,0 +1,0 ± 1,4 Bokklubbar 03/04 +0,9 ± 1,4 +0,1 ± 2,2 +0,4 ± 1,4 Nätbokhandel 02/03 –2,7 ± 2,0 –2,4 ± 2,7 +1,4 ± 1,7 Nätbokhandel 03/04 –7,7 ± 1,9 –9,0 ± 2,6 –6,5 ± 2,5 –7,0 ± 1,7 Varuhus/dagligvarubutik/kiosk02/03 +3,6 ± 1,9 +4,0 ± 4,5 +3,8 ± 1,8 Varuhus/dagligvarubutik/kiosk 03/04 +2,1 ± 1,7 +0,9 ± 3,9 +2,6 ± 1,6 11KPI-förändringen motsvarar KPI medeltal för aktuell period jämfört med . 12Mellan 2001 och 2002 ingår bokhandel och bokklubb. och framåt ingår även nätbokhandel och varuhus samt daglig- varubutik/kiosk. Priserna på böcker i bokklubbar har ökat med 0,4 Priserna på böcker i nätbokhandel har minskat med 7,0 ± . Priserna på böcker i varuhus/dagligvarubutik/kiosk har ökat med 2,6 ± . ligger prisförändringarna sam- mantaget för samtliga återförsäljare samt hos bokhan- deln och bokklubbar precis i nivå med KPI-föränd- ringen. Noterbart är att nätbokhandelns prisutveck- ling markant avvikit från den generella prisutveck- lingen med minskade priser om 7,0 ± , som KPI ökat . dagligvarubutik/kiosk har priserna ökat med 2,6 ± , vilket är mer än KPI-förändringen. Jämförelse mellan förlags- och konsumentpriser 2002–2004 För bokurvalen i bokhandel och nätbokhandel har SCB, som ett komplement till prisutvecklingen i konsumentled, även beräknat utvecklingen av bok- förlagens priser (f-priser, exklusive moms). Förlags- priserna motsvarar detaljhandelns inköpspriser (före eventuella rabatter). En prisförändring i förlagsled kan förväntas ge upphov till motsvarande prisföränd- ring hos återförsäljare av böcker. I tabell 2.4 redovisas en jämförelse mellan priser i Tabell 2.4 Jämförelse mellan priser från förlag och konsumentpriser hos bokhandel respektive nätbokhandel, mellan 2002– 2004. Förlagen (f-priser) 02/04 Bokhandel 02/04 Nätbokhandel 02/04 –10,2 –11,2 –3,1 –5,7 Förlagen (f-priser) 02/03 Bokhandel 02/03 Nätbokhandel 02/03 –2,7 –2,4 Förlagen (f-priser) 03/04 –0,8 Bokhandel 03/04 –0,5 –1,6 Nätbokhandel 03/04 –7,7 –9,0 –6,5 –7,0 förlagsled (f-priser) och konsumentpriser i bokhandel och nätbokhandel. Skillnaderna mellan aktörerna har en förhållande- vis liten urvalsosäkerhet tack vare att de bygger på samma titelurval. SCB har justerat för kvalitets- förändringar mellan titelurvalen vid beräkningen av prisutveckling för såväl bokhandel, nätbokhandel som förlag. Detta har skett med en hedonisk metod vilken har möjlighet att beakta många olika egenska- per hos böckerna . Av tabell 2.4 framgår att bokhandelns prisökningar överlag följt förlagens prisökningar även om prisutvecklingen skiljer sig något åt för olika genrer. I nätbokhandeln har pri- serna sjunkit och därmed inte följt förlagens pris- ökningar. Portopriser för bokklubbar och nätbokhandlar Som en bakgrund till prisförändringarna för bok- klubbar och nätbokhandlar redovisas här den gene- rella portoprisutvecklingen, som är en väsentlig del av dessa försäljningskanalers kostnadsbild. retag kan ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från den här redovisade. Enligt samtal med företrädare i branschen är van- ligt förekommande bokförsändelser sorterade respek- tive osorterade brev samt brev och brev/ paket . SCB har jämfört priserna för dessa försändelsetyper enligt Postens officiella prislista för företag och sammanställt prisförändringarna i dia- grammet på nästa sida för åren 1998–2004. Postens portopriser följer i stort sett samma prisutveckling oavsett viktklass vilket gör att vi nöjt oss med att re- dovisa den ena av viktklasserna i diagrammen. Perioden efter att momssänkningen på böcker och tidskrifter trädde i kraft, mellan , har de officiella portopriserna för såväl osorterad som sorterad brevsändning stigit med . KPI har ökat med . Diagram 2.1 Osorterad brevsändning, riks, A- resp B-post, 0,8 kg i jämförelse med KPI-utvecklingen i , 1998–2004 Källa: Posten, SCB Prisförändringen för osorterade brev är något mindre än KPI-förändringen –2004. har portopriserna för osorterade brev ökat för A-post och för B-post. KPI ökade med . Diagram 2.2 Sorterad brevsändning, riks, A- respektive B-post, i jämförelse med KPI-utvecklingen i , A 5000 - 10 000 ex A 25 001 - 50 000 ex B 5000 - 10 000 ex B 25 001 - 50 000 ex Källa: Posten, SCB Portot för de brev som sorteras före inlämning har blivit billigare . Brevförsändelserna har sjunkit i pris med mellan för A-post samt mellan för B-post. KPI har ökat med drygt 8 pro- cent. Tillvägagångssätt – böcker åren 2002–2004 Hur urvalet tas fram och prisförändringar beräknas finns mer utförligt beskrivet i den tekniska rappor- ten för samtliga prismätta försäljningskanaler13, se sid 58. Prismätning av totalt 1 000 svenskutgivna boktitlar per tillfälle genomförs –2004 i 51 bokhandlar tillhörande fyra bokhandelskedjor och ett antal fristående butiker. I genomsnitt pris- mäter SCB cirka 150 titlar per butik vid varje till- fälle. För varje prismätningsomgång görs nya titel- urval. Titlarna är valda ur BTJ Seelig AB:s titelregister och med utgivningstidpunkt under innevarande och föregående år. Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser jämförs med medelpriser för året innan. Hänsyn tas härvid till den genomsnittliga kvalitets- skillnaden mellan titlarna enligt en statistisk modell (hedonisk regression). Värdet av denna skillnad skat- tas och den råa medelprisförändringen korrigeras, genrevis, för skillnadens priseffekt. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris per titel inom bokhandelskedja. 2.Medelpris per titel över alla bokhandlar. 3.Medelpris för samtliga titlar inom genren (skön, barn, fack). 13 I Teknisk rapport/prismätningar, finns även tillvägagångssättet för prismätningarna 2001–2002 beskrivet. 4.Korrigering för genomsnittlig kvalitetsskillnad. Skattning av prisutveckling för vår respektive höst erhålls per genre. 5.Prisutveckling för alla genrer beräknas med genre- vikter som beräknats med hjälp av uppgifter från bokhandeln. 6.Sammanvägning mellan första och andra halvårets prisförändring, med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). Prismätningar hos nätbokhandlar genomförs på samma urval av titlar som i bokhandeln. De nätbok- handlar som prismäts har alla egenskapen att vara Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga de saluför titlar utgivna av svenska förlag samt inom alla kategorier. Samma beräkningsprincip som för bokhandeln till- lämpas. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpriser per titel. I medelpriset ingår även fraktkostnaden. 2.Medelpris för samtliga titlar inom genren (skön, barn, fack). 3.Korrigering för genomsnittlig kvalitetsskillnad. Skattning av prisutveckling för vår respektive höst erhålls per genre. 4.Prisutveckling för alla genrer beräknas med genre- vikter som beräknats med hjälp av uppgifter från nätbokhandeln. 5.Sammanvägning mellan första och andra halvårets prisförändring, med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). Titeluppsättning och pris varierar inte nämnvärt mel- lan försäljningsställena inom en och samma varuhus- kedja. Därför har det varit möjligt att begränsa anta- let undersökta försäljningsställen till en per kedja. To- talt prismäter SCB böcker hos tre varuhuskedjor. Ur- valet av titlar för prismätning är dragna utifrån den population av titlar som respektive varuhuskedja salu- för. Antalet prismätta titlar är cirka 300 per varuhus- kedja, det vill säga 900 totalt, varav cirka 500–600 återfinns vid butiksbesök. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser) 2.Medelpris för genre. 3.Prisutveckling för böcker i varuhus (prisföränd- ring över genrer har viktats samman med hjälp av antalet observerade titlar inom respektive genre). 4.Sammanvägning mellan första och med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). Vid prismätning i dagligvarubutik och kiosk har samtliga titlar som observerats hos aktuella försälj- ningsställen prismätts. Alla förekommande titlar är pocketböcker. Prismätningen har genomförts hos två företagskedjor med enhetlig prissättning över alla försäljningsställen. Därmed är det möjligt att be- gränsa prismätningen till tre försäljningsställen totalt. Antalet prisobservationer totalt är cirka 300. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för grupper av böcker (uppdelade på antal sidor) inom kedja. 2.Medelpris för alla grupper tillsammans inom kedja. 3.Prisutveckling för kedja totalt. 4.Total prisutveckling (sammanvägning görs med hjälp av kedjornas totala omsättning för böcker i kronor). 5.Sammanvägning av första och har gjorts med lika vikt. I prismätningen för bokklubbar ingår de 14 största bokklubbarna i . Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar14. Pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem eller redan gjort ett visst an- tal inköp). Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser jämförs med medelpriser året innan. Böcker inom samma bokklubb jämförs med varand- ra. Böcker med samma genre, bandtyp, sidantal och illustrationer enligt färg och bild delas in i grupper (kvalitetsklasser). Gruppindelningen syftar till att få så homogena grupper som möjligt för prisjämförelser mellan åren. I varje bokklubb beräknas medelpriser för respek- tive grupp och tidsperiod (helår eller januari–april beroende på SCB:s redovisningstillfälle till Bokpris- kommissionen). I medelpriset ingår även bokklub- bens expeditionsavgift. Expeditionsavgiften divideras med det antal böcker som medlemmarna i genom- snitt köper per beställningstillfälle, eftersom expeditionsavgiften är densamma oavsett hur många böcker som beställs. Gruppernas medelpriser vägs samman till medel- priser per genre för varje bokklubb. Med hjälp av medelpriserna beräknas prisförändringar för respek- tive bokklubb per genre. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpriser per grupp i varje bokklubb. 2.Medelpriser per genre i varje bokklubb. 3.Prisförändring per genre i varje bokklubb mellan år/period (till exempel 2001 och 2002). 4.Prisförändring per genre i bokklubbar sammanta- get, sammanvägt med ledning av antalet observe- 14 I prisjämförelsen ingår totalt 9143 pris- observationer. rade titlar för respektive genre och medlemsanta- let i respektive bokklubb. 5.Prisförändring totalt för bokklubbar. Prisföränd- ring över genre viktas samman med ledning av antalet observerade titlar inom respektive genre. Prisutveckling för kurslitteratur 2002– 2004 SCB har på tre orter i prismätt den kurslitte- ratur15 som ingår i undervisningen vid utvalda utbildningar på respektive ort.