sou · GTB333d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta skulle ge industriföretaget möjlighet att sälja värme direkt till slutkund, i stället för att som , vara hänvisad till att sälja till fjärrvärme- företaget på orten. Som ett komplement till frågorna om orsaker till att spillvärme inte utnyttjas har vi därför specifikt frågat om företagens principiella inställning till TPA. 5.1Industriföretagens syn på TPA Följande synpunkter kring TPA har framkommit vid intervjuerna med representanter för industriföretagen: Majoriteten av industriföretagen är avvaktande till TPA. Företagens affärsidé är att tillverka och sälja produkter. Värme är inte någon sådan produkt. Det finns exempel på företag som definitivt är intresserade av den möjlighet som TPA erbjuder och mycket väl skulle kunna engagera sig i värmeförsäljning direkt till slutkund. Vissa menar att så länge som fjärrvärmeföretagen inte betalar ungefär det som industriföretagen tycker att spillvärmen är värd, så utnyttjar man sin monopolliknande ställning och då behövs TPA. Om TPA införs kan industriföretaget i något fall tänka sig att ställa värme till förfogande för en fjärde part som vill sälja värme till slutkund. Denna fjärde part skulle kunna vara någon aktör som har intresse av att engagera sig i värmeförsäljning till slutkund, men som saknar egen konkurrenskraftig värmeproduktion. Industriföretaget skulle då kunna sälja spillvärme till denna aktör utan att engagera sig i värme- försäljning till slutkunder. Det finns exempel på industriföretag som snarare lyfter fram samarbete kring ny kraftvärmeproduktion än TPA som en för- hoppning för framtiden. Viktigare än ökat spillvärmeutnyttjande är alltså i detta fall tryggad elförsörjning. 5.2Fjärrvärmeföretagens syn på TPA Följande synpunkter kring TPA har framkommit vid intervjuerna med representanter för fjärrvärmeföretagen: Det finns en rad tekniska problem med TPA, såsom balans- ansvar. Det är inte rimligt att jämföra med avregleringen av den mycket stora nordiska elmarknaden. Elmarknaden är så mycket större än de enskilda fjärrvärmesystemen, och det är därför lättare att motivera en reform där. Det finns en risk att TPA bara leder till ökade kostnader för kunderna. TPA kan leda till att stora energiföretag etablerar fjärr- värmeproduktion, t.ex. kraftvärmeverk, i anslutning till befintliga fjärrvärmesystem som ägs av andra. Detta kan leda till ökad koncentration i produktionsledet för både fjärrvärme och el. Fjärrvärmeföretag försöker hålla låga priser och ha bra kontakter med industrin för att undvika krav på TPA. Vissa av fjärrvärmeföretagen inser alltså att deras agerande gentemot t.ex. spillvärmeleverantörer påverkar framtida utformning av spelregler. Att ha gjort investeringarna för spillvärmeutnyttjandet ger för- delar vid eventuell TPA. Om man på olika sätt har kontroll över nyttiggörandet av spillvärmen minskar risken för att indu- striföretaget, i en situation med TPA, själva säljer värme direkt till slutkund. 6Reflexioner kring industriell spillvärme och avfallsförbränning Industriell spillvärme och avfallsförbränning är båda exempel på utpräglad baslast för fjärrvärmeproduktion. På de platser där båda finns tillgängliga är sannolikheten stor att de kommer att konkurrera med varandra om värmeunderlaget. Störst är risken för konflikt , då efterfrågan på värme är minst. Särskilt tydlig blir konkurrensen mellan avfallsförbränning och industriell spillvärme i de fall då båda värmekällorna finns etablerade som fjärrvärmeproducenter och avfallsförbränningen byggs ut. Då minskar utrymmet för den industriella spillvärmen, eftersom avfallsförbränningen normalt körs med prioritet 1. minskar värdet av spillvärmen, eftersom ytterligare billig fjärr- värmeproduktion tillförs. Allmänt sett är det viktigt att beakta konsekvenserna för spill- värmeutnyttjandet då utbyggnad av avfallsförbränning planeras. Om det är praktiskt och organisatoriskt möjligt skulle det vara önskvärt att avfallsförbränningsanläggningar etableras i fjärrvärmesystem där konflikt med industriell spillvärme inte uppstår. Från industriföretagen ses avfallsförbränningen som samma sfär som fjärrvärmeföretaget. (I många fall är det ju också fjärr- värmeföretaget som äger och driver avfallsförbränningsanlägg- ningen.) Industrin upplever därmed att man befinner sig utanför de beslut som fattas angående utbyggnad av avfallsförbränning. 7 Konsultens egen reflexion kring TPA Mycket talar för att införande av tredjepartstillträde till fjärrvärme- näten skulle vara en reform med långtgående konsekvenser och ett antal tekniska svårigheter. Det finns olika skäl som anförs för att införa TPA, t.ex. att det bidrar till ökad konkurrens i produktions- ledet. En aspekt av detta är möjligheten till ökat utnyttjande av industriell spillvärme och bättre betalt för industrin som tillhanda- håller spillvärmen. Om de resultat som framkommit inom ramen för denna förstudie är typiska för all industriell spillvärme i landet förefaller det som att problemen med spillvärme som inte nyttiggörs och/eller missnöje med värderingen av spillvärme är begränsade. Om då förhållanden kring industriell spillvärme är huvudskälet till att införa TPA kan slutsatsen vara att det är en reform som inte står i proportion till problemets storlek. Eftersom det ändå i specifika fall uppenbarligen finns problem och oenighet kring spillvärmeutnyttjande och spillvärmevärdering finns det dock skäl att på något sätt förbättra situationen. En idé kan då vara att inrätta ett råd som vid behov avgör ett skäligt spillvärmepris. Ett sådant råd skulle kunna vara sammansatt av en representant som utses av industrin, en representant som utses av fjärrvärmeföretagen, och en representant som utses av kundföreträdare samt en opartisk expert. För att ge rådet tyngd och ett tydligt mandat är det viktigt att parternas företrädare ställer sig bakom inrättandet av ett sådant råd. Detta råd skulle i det enskilda fallet ge en stark rekommendation, men rekommendationen skulle inte behöva vara juridiskt bindande. Fördelen med denna idé är att rådet skulle utgöra ett betydligt mindre ingrepp i regelsystemet kring fjärrvärme än TPA. Nack- delen med idén är att rådet inte kan bidra med vissa av de andra egenskaper som TPA förhoppningsvis skulle ge, t.ex. ökad kon- kurrens i produktionsledet och därmed sjunkande priser. (Om TPA skulle ge detta har vi ingen uppfattning om.) Bedömning av potential för högeffektiv kraftvärme i Definition av begreppet potential ......................................... Kraftvärmens roll inom svensk energiproduktion – en Kraftvärmepotential i anslutning till fjärrvärme ............ Potential för småskalig kraftvärme ............................. 5.3Hinder för brukarägd mikrokraftvärme med fossila Kraftvärmepotential inom industrin ............................ Appendix 1 – Känslighetsanalys avseende kraftvärmepotentialen i anslutning till fjärrvärme ......... (ÖPwC) har av Fjärrvärmeut- redningen fått i uppdrag att analysera och bedöma den ekonomiska potentialen för kraftvärme i . PwC har som underkonsult anlitat Fjärrvärmebyrån, vilka bistått med tekniska kunskaper och modell över svenska tätorters fjärrvärmesystem. Det har under arbetet noterats vissa oklarheter vad som avses med kraftvärmepotential. I denna rapport har beräkning av den framtida kraftvärmevolymen definierats på följande tre olika sätt: Faktiskt genomförd volym. Den tekniska potentialen avser den maximala volym kraftvärme som kan realiseras med känd teknik. Beräkningen tar begränsad eller ingen hänsyn till ekonomiska förutsättningar, utan är inriktad på att uppskatta den teoretiskt sett maximala potentialen för kraft- värme. Ett nästa steg i potentialuppskattningen är att underkasta beräk- ningarna ett antal ekonomiska och kommersiella krav. Därmed kommer den tekniska potentialen att reduceras på grund av att ett betydande antal projekt och investeringar inte möter de ekono- miska kriterier som definierats. De projekt och investeringar som återstår efter den ekonomiska prövningen benämns här den eko- nomiska potentialen. Den faktiskt genomförda volymen beror emellertid av i vilken utsträckning beslut om investering sker respektive fullföljs i alla de orter, där det finns en ekonomisk potential. Det kan finnas flera skäl till att bortfall sker, så att faktiskt genomförd volym är väsentligt lägre än den uppskattade ekonomiska potentialen. Föreliggande rapport analyserar den ekonomiska potentialen för kraftvärme i . fjärrvärmesystem är inte homogena med avseende på energitillförsel eller använd produktionsteknik. För att kunna göra en rimlig bedömning av den ekonomiska potentialen av ny kraft- värme inom fjärrvärmesystemen, har hänsyn tagits till befintlig energitillförsel och befintliga produktionsanläggningar. Lokal information om dagens fjärrvärmesystem återfinns i Svensk Fjärr- värmes årliga statistik om svenska fjärrvärmesystem. Baserat på bland annat denna statistik har Fjärrvärmebyrån tagit fram en ny simuleringsmodell över samtliga svenska tätorters invånarantal och fjärrvärmesystem. I modellen analyseras parallellt befintliga och nya fjärrvärmesystem i alla kommuner. ÖPwC har vidare- utvecklat modellen och genomfört ett antal olika simuleringar. I simuleringarna illustreras effekter av olika kombinationer av pris- utveckling, volymer och andra relevanta parametrar. Sannolika värdeintervall för relevanta parametrar har beräknats på grundval av översiktliga analyser av berörda marknader, befintliga utredningar och i samråd med kansli. Vidare åskådliggörs effekten av vissa förändrade marknadsförut- sättningar, bland annat elcertifikat, beskattning och handel med utsläppsrätter. Beräkning av potentialen för småskalig kraftvärme är baserade på en uppskattning av den del av värmemarknaden, inom vilken det ej finns någon potential för storskalig kraftvärme i anslutning till fjärrvärmesystem. Fjärrvärmebyråns modell har använts för beräk- ning av även denna potential. Beräkning av kraftvärmepotentialen inom industrin baseras främst på översiktliga internationella jämförelser. Modellen över den svenska fjärrvärmemarknaden har tjänat som underlag vid uppskattning av kraftvärmepotentialen , 2015 samt 2020. I diagrammet visas kraftvärmepotentialen i anslutning till fjärrvärmesystemen samt den historiska kraftvärmeproduk- tionen (mätt i elbalans brutto respektive netto). Historisk kraftvärmeproduktion brutto och netto för perioden 1970–2003 samt beräknad kraftvärmepotential , 2015 samt 2020 Brutto (enbart egen elproduktion) Netto (även inklusive egen Den teoretiskt sett ekonomiska kraftvärmepotentialen inom fjärr- värmesystemen har uppskattats till drygt , ca samt . Potentialen ligger dels i att det är lönsamt att byta ut befintlig värmeproduktion mot billigare biokraftvärmeproduktion (som är ekonomiskt gynnad av elcerti- fikat), dels i en volymtillväxt av fjärrvärmeunderlaget. av beräknad kraftvärmepotential finns i fjärrvärmesystem med kommunala ägare. I uppdraget ingick även att belysa effekterna av enskilda för- ändringar av vissa grundförutsättningar enligt följande: Koncessionsplikt införs mellan integrerbara system. Naturgasledning till och . CO2-skatten på kraftvärmeproduktion slopas. Handel med utsläppsrätter slopas. Den enskilt viktigaste förutsättningen för kraftvärmepotentialen är om elcertifikatsystemet slopas , eller om systemet fortsätter . Kraftvärmepotentialen faller från vid evigt elcertifikatsystem till vid slopat Vid evigt elcertifikatsystem har förändringar i övriga grundförutsättningar relativt begränsad påverkan på kraft- värmepotentialen. Emellertid, om elcertifikatsystemet slopas efter 2010 så blir kraftvärmepotentialen väsentligt mer känslig för förändringar i de andra grundförutsättningarna, såsom koncessionsplikt mellan integrerbara system, CO2-skatt och tilldelning av utsläppsrätter. Vid slopat certifikatsystem 2010 ökar kraftvärmepotentialen knappt om koncessionsplikt införs mellan integrerbara system. Om utöver koncessionsplikt även CO2-skatten slopas för kraftvärmeproduktion och nya anläggningar får fri tilldelning av utsläppsrätter, ökar kraftvärmepotentialen med totalt . Potential för småskalig kraftvärme Kraftvärmepotentialen inom småskalig och mellanskalig kraftvärme har beräknats utifrån det värmeunderlag som inte nås av konven- tionell kraftvärme, både i och utanför befintliga fjärrvärmesystem. Då utvecklingen av småskaliga kraftvärmeverk främst sker med fokus på naturgas som bränsle har tillgång till naturgas varit ett krav vid bedömning av potentialen. Potentialen uppgår till 0,5–. I digrammet nedan visas kraftvärmepotentialen inom industrin. Denna bedöms, baserat på internationella jämförelser, uppgå till 10–. SOU 2005:33 Bilaga 4 Figur 2 Kraftvärmeproduktion 1960–2003 samt kraftvärmepotential i industrin 2010–2020 Kraftvärmepotential i indus trin Vi har uppdragits att analysera den ekonomiska potentialen. Det kan således inte uteslutas, att de volymer som redovisas i denna rapport överskattar den volym kraftvärme som faktisk kommer att genomföras , respektive . Det ligger utom ramen för uppdraget att analysera faktorer som påverkar det faktiska genomförandet, vi belyser här endast översiktligt några möjliga faktorer: Osäkerhet avseende de långsiktiga förutsättningarna. Då en kraftvärmeinvestering innebär ekonomiskt åtagande på åtminstone , kan investeraren göra bedömningen att det finns betydande risk att investeringskalkylen förändras negativt . Stora investeringar relativt företagens storlek. Investering i kraftvärme innebär stor investeringsutgift relativt de kom- munala företagens omsättning. Ett alternativ är att man istället väljer investering i enbart värmeproduktion, som innebär ett lägre investeringsbelopp. Tillgång till respektive framtida förutsättningar och kon- kurrenskraft för insatsbränslen – i synnerhet biobränsle och naturgas. Osäkerhet om framtida elprisutveckling. En investering i kraft- värme innebär generellt sett en större riskexponering jämfört med värmeanläggning, varför en investerare kan komma att föredra det senare alternativet. Det tar från ett initialt beslut till dess ett verk är uppfört och driftsatt, exempelvis tid för miljö- prövning, förberedelser, upphandling och uppförande. Upp- skattade potentialer i denna rapport kan därmed ske senare än förväntat, eller t o m riskera att utebli. Sammanfattningsvis kan inte uteslutas att den verkligt genomförda investeringarna i kraftvärme kommer att understiga de ekonomiska potentialer som teoretiskt uppskattats i föreliggande rapport. Näringsminister förordnade Profes- till särskild utredare för utredningen på värmemarknaden (dir. 2002:160), Fjärrvärmeutred- ningen. Regeringen har lämnat ett tilläggsuppdrag (Dir. 2004:58) till . Utredaren skall lämna förslag till hur och rådets direktiv /8/EG (kraft- värmedirektivet) om främjande av kraftvärme på den inre marknaden på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG skall genomföras i . I uppdraget ingår att föreslå de författningsändringar som krävs för att genomföra vad som föreskrivs i artikel 5 i EG-direktivet om ursprungsgaranti för el från högeffektiv kraftvärme. En utgångs- punkt bör vara utformningen av lagen (2003:437) om ursprungs- garantier avseende förnybar el. Utredaren skall även analysera den svenska potentialen för högeffektiv kraftvärme enligt vad som före- skrivs i artikel 6 i EG-direktivet. I denna analys skall särskilt beaktas effekterna av ändrad energibeskattning avseende kraft- värme (, 2004), systemet för handel med utsläppsrätter (, 2005) samt ekonomisk potential för ytterligare expansion av fjärrvärmenäten. Så långt möjligt skall potentialen och eventuellt behov av regel- förändringar relaterat till mikrokraftvärme och mekanisk direkt- drift enligt direktivets artikel 3 a belysas. Utredaren skall vidare lämna förslag beträffande tillämpning av Bilaga III a i fråga om sär- skilda kriterier för att småskalig kraftvärme och mikrokraftvärme skall betraktas som högeffektiv. PricewaterhouseCoopers (PwC) har av fått i uppdrag att analysera och bedöma den svenska potentialen för högeffektiv1 kraftvärme inbegripet högeffektiv mikrokraftvärme enligt vad som föreskrivs i artikel 6 i EG-direktivet. Följande frågor skall besvaras: Potentialen för befintliga kraftvärmeverk enligt definitionen högeffektiv kraftvärme med bränslefördelning. Potentialen för nybyggnad och idrifttagning av högeffektiva kraftvärmeverk resp. 2015 och om möjligt 2020 med bränslefördelning. Potentialen för småskalig kraftvärme (< 1 MWel) och mikro- kraftvärme (< 50 kWel) utanför och innanför fjärrvärme- områden och dess påverkan på fjärrvärmen och elproduktionen. Vilken typ av kraftvärmeteknik som sannolikt bedöms användas (bilaga 1 dir 2004/8/EG). Ungefärlig kostnadsuppskattning för , 2015 respektive 2020 (bilaga IV dir 2004/8/EG). Osäkerheten i bedömningen – variera ingående parametrar i huvudalternativet – och de viktigaste faktorerna/parametrarna som kan påverka utfallet. Analysen skall illustrera effekter av förändringar i gällande marknadsförutsättningar. Sådana marknadsförutsättningar ut- görs av: –Att naturgas skulle bli tillgängligt i . –En förändrad energibeskattning av kraftvärme jämfört med gällande. –Elcertifikatsystemets fortlevnad efter 2010. –Systemet för handel med utsläppsrätter. –Införande av koncessionsplikt för integrationsledningar mellan närliggande nät. 1 Med högeffektiv kraftvärme avses en anläggning som ger en primärenergibesparing på jämfört med alternativ produktion av el och värme. I uppdraget ingår att i samråd med kansli fastlägga tekniska och ekonomiska parametrar. 1.3Definition av begreppet potential För undvikande av missförstånd ska inledningsvis klargöras vad som i denna rapport avses med kraftvärmepotential. Beräkning av den framtida kraftvärmevolymen kan något förenklat definieras på tre olika sätt: Faktiskt implementerad volym. Skillnaderna mellan dessa sätt att uppskatta kraftvärmevolymer illustreras nedan. Figur 3 Illustration av teknisk och ekonomisk potential samt implementerad volym Ill ustrai tion a v kraftvärme -poten tialer Den tekniska potentialen avser den maximala volym kraftvärme som kan realiseras med känd teknik. Beräkningen tar begränsad eller ingen hänsyn till ekonomiska förutsättningar, utan är inriktad på att uppskatta den teoretiskt sett maximala potentialen för kraft- värme. Ett nästa steg i potentialuppskattningen är att underkasta beräk- ningarna ett antal ekonomiska och kommersiella krav. Därmed kommer den tekniska potentialen att reduceras på grund av att ett betydande antal projekt och investeringar inte möter de ekono- miska kriterier som definierats. Ett sådant kriterium kan vara att avkastningen på investeringen måste motsvara den avkastning som är kommersiellt motiverad med hänsyn till verksamhetens förut- sättningar och risk. Det bör noteras att vanligen beräknas den eko- nomiska potentialen med någon form av förenklade antaganden, vilket således skapar viss osäkerhet i resultatet. Vidare görs vissa antaganden om tidsaspekten för när potentialen kan realiseras. De projekt och investeringar som återstår efter den ekonomiska pröv- ningen benämns här den ekonomiska potentialen. Den faktiskt genomförda volymen beror emellertid av i vilken utsträckning beslut om investering sker respektive fullföljs i alla de orter, där det finns en ekonomisk potential. Det kan finnas flera skäl till att bortfall sker, så att faktiskt genomförd volym är väsent- ligt lägre än den uppskattade ekonomiska potentialen, exempelvis: De som ska både fatta beslut och genomföra investering i kraft- värme kan göra en annorlunda samlad bedömning än vad som beräknats i den ekonomiska potentialen. Exempelvis kanske de framtida osäkerheterna i energibeskattning, elcertifikat, priser m.m. bedöms vara så stora att man väljer att avvakta eller helt avstå från att genomföra en investering. Andra skäl kan vara att företaget och/eller dess ägare anser att investeringens belopp är för stor för att kunna finansieras av den egna verksamheten. Genomförande och driftsättning senareläggs, exempelvis pga tillståndsprocess, leveransproblem av insatsvaror och anlägg- ning eller dylikt. Förutsättningarna för en enskild ort och/eller investering skiljer sig från de förenklade antaganden som gjorts vid beräk- ning av den ekonomiska potentialen. Vi har uppdragits av att analysera den eko- nomiska potentialen. Det innebär att det inte kan uteslutas att de volymer som redovisas i denna rapport kan visa sig överskatta den volym kraftvärme som faktisk kommer att genomföras , respektive . PwC har anlitat Fjärrvärmebyrån som underkonsult i detta upp- drag. Fjärrvärmebyrån har med sina djupa tekniska kunskaper och erfarenheter från fjärrvärmemarknaden i tagit fram en ny modell över samtliga svenska tätorters invånarantal och fjärrvärme- system. Beräkningarna av kraftvärmepotential i fjärrvärmesystem baseras på modell. Sannolika värdeintervall för relevanta parametrar har tagits fram på grundval av översiktliga analyser av berörda marknader, befintliga utredningar och i samråd med Fjärr- värmeutredningens kansli. Beräkningar av kraftvärmepotentialen har gjorts för olika nivåer på de relevanta parametrarna. Effekter på kraftvärmepotentialen av förändringar i marknadsförutsättningar har också åskådliggjorts. Beräkningarna av potentialen för småskalig kraftvärme är baserade på en uppskattning av den del av värmemarknaden, inom vilken det ej finns någon potential för storskalig kraftvärme i anslutning till fjärrvärmesystem. Beräkningarna av kraftvärmepotential inom industrin baseras främst på översiktliga internationella jämförelser. Det har ej funnits utrymme att genomföra detaljerade specifika och skräddarsydda analyser av varje lokalt fjärrvärmesystem i ; tid och budget för detta uppdrag har varit för begränsad. Detta har medfört att vi tillämpat ett schabloniserat förfarande avseende vår analys. PwC har inte haft möjlighet att inom ramarna för detta uppdrag granska riktigheten i offentligt tillgängligt material eller övrigt underlag. PwC kan inte och tar inte ansvar för t.ex. ofullständig- heter i underlaget och ej heller konsekvenser av detta. Olika metoder har använts för att bedöma kraftvärmepotentialen inom fjärrvärmesystem, i industrin samt småskalig kraftvärme. I kapitel 4–6 beskrivs respektive metods begränsningar. 2Kraftvärmens roll inom svensk energiproduktion – en historisk överblick De energikällor som använts för värmeproduktion för de svenska fjärrvärmenäten har varierat beroende på variationer i rådande marknadsförutsättningar. Detta gäller särskilt använd- ningen av kraftvärme och dess ställning på den svenska elmark- naden. Kraftvärme har historiskt haft en mindre betydelse i svensk kraftproduktion. Figuren nedan illustrerar den svenska kraftpro- duktionen . Figur 4 elproduktion mellan 1940–2003 Källa: med fjärrvärme i , . dominerades kraftproduktionen av vattenkraft, varvid värmekraft endast användes under torrår och som spetslast. kom kärnkraft och vattenkraft tillsammans att reducera utrymmet för kraftvärme i kraftbalansen. Detta var ett resultat av att gjorde ett val att satsa på kärn- kraft vilket ökade tillgången på el väsentligt. behövdes värmekraft för att upprätthålla kraftbalansen. Under dessa år användes både industriell kraftvärme och fjärrvärmeanknuten kraftvärme för att reducera behovet av kondenskraft. Industriell kraftvärme är främst kopplad till ångbehov inom pappers- och massaindustrin. De flesta kraftvärme- verken eldades med olja under dessa år. När flera kärnkraftverk togs i drift som oljepriset var högt efter oljekrisen /80 föll andelen kraftvärme i den svenska kraftbalansen till från att ha varit . varierade andelen kraftvärme beroende på tillgång på vattenkraft och efterfrågat elbehov. Många fjärrvärmeanknutna kraftvärmeverk övergick till koleld- ning för att reducera kostnaden för el- och värmeproduktion.