sou · GTB366d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Frågan om mäns våld bör integreras i andra delar av jäm- ställdhetspolitiken. Frågor om mäns våld och mäns omsorg bör samordnas i större utsträckning. Arbetet inom de olika delmålen rörande våld respektive omsorg/obetalt hemarbete bör ha som gemensam målsättning att män ska ta större ansvar, både för om- sorg/obetalt hemarbete och för konsekvenser av sitt våldsutövande där det förekommer. Samhället måste upptäcka och med verkningsfulla insatser ingripa mot våld inom familjen på ett tidigare stadium än vad som görs . Samhället måste också öka kraven på våldsamma fäder att de tar ansvar för sina handlingar och förändrar sitt beteende. En ökad medvetenhet och kunskap om de övergrepp som vissa män begår får inte leda till att arbetet för att få män som grupp att ta större del i arbetet med hem och barn försvagas. Istället bör detta arbete kompletteras med en medvetenhet om att våldsutövande män kan använda sina rättigheter på ett sätt som skadar kvinnor och barn. Skyddet för utsatta kvinnor och barn måste förbättras. För att nå dit krävs ökad kunskap om hur myndigheter hanterar dessa fall och på vilka sätt skyddet för utsatta kvinnor och barn kan stärkas. Reformarbetet bör i detta sammanhang inriktas på frågor om vårdnad, boende och umgänge, inte på föräldraförsäkringen. Vi ställer oss bakom BO:s bedömning att möjligheterna bör ses över att införa möjlighet till tidsbegränsade domar i mål om vårdnad, boende och umgänge, särskilt när det har förekommit våld inom familjen eller när det finns misstankar om detta. Syftet är att i dessa fall öka bruket av ensam vårdnad och övervakat umgänge, för att därigenom öka tryggheten för utsatta liksom att öka kraven på våldsamma föräldrar att förändra sitt beteende. Ensam vårdnad och övervakat umgänge ska gälla tills det är säkerställt att någon annan form är trygg nog både för barnet och för den andra föräldern. De starka och outtalade samband mellan föreställ- ningar om barns bästa, det goda moderskapet och familjen som social miljö är enligt vår bedömning ett hinder för effektivt genom- förande av jämställdhetspolitiken vad gäller mäns obetalda hem- arbete och omsorgsansvar. Arbetet med att öka mäns uttag av föräldraledighet bör i större utsträckning betona mäns ansvar som Obetalt hemarbete och pappapolitik föräldrar och i mindre utsträckning formulera föräldraledigheten som ett fritt valt erbjudande för män. Kvotering är det styrmedel som har påverkat mäns uttag av föräldraförsäkring mest och det är ett effektivt medel för att markera mäns ansvar. Vi lägger inget för- slag om föräldraförsäkringen eftersom frågan utreds av en annan kommitté. Men vår bedömning är att en ökad kvotering och en individualisering bör ske. Problemet med hur män kan fås att öka sina insatser med hem och barn kan dock inte lösas utan att kvinnors villkor i arbetslivet förbättras. Mäns uttag av föräldraför- säkring är intimt förknippat med kvinnors villkor i arbetslivet. Därför krävs en dubbel strategi: föräldraförsäkringen måste föränd- ras som kvinnors arbetsliv måste förbättras. Obetalt hemarbete och pappapolitik , , (1997) Hemmet, barnen och makten. Förhandlingar om arbete och pengar i familjen. Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och eko- nomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:139. , , , , , och , . (1997) Kvinnors och mäns löner - förvärvs- avbrottens betydelse. I , Inga och Wadensjö, (red.) Kvinnors och mäns löner - varför så olika? Rapport till Utred- ningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:136. W., , , , och , . (1999) Career Interruptions and Subsequent earning: A . I , Vol. XXXIV, Nr. 2, s. 294-311. , , (2004) Barn som bevittnat våld mot mamma – en studie om kvinnor och barn som vistas på Kvinnojourer i . (2005) När tryggheten står på spel. Bekkengen, (1996) Mäns föräldraledighet – en kunskaps- översikt. Bekkengen, (2002) Man får välja – om föräldraskap och för- äldraledighet i arbetsliv och familjeliv. , , (2004) Ingen annan på jobbet har ju varit pappaledig Papporna, deras arbetsplatser och deras pappaledighetsuttag. I Familj och arbete – vardagsliv i förändring. CEDAW-Nätverket (2004) Kvinnors rättigheter – en , journalister och beslutsfattare. Dir. 2002:89 Vårdnad, boende och umgänge. Dir. 2004:167 Tilläggsdirektiv till vårdnadskommitté (Ju 2002:09). Dir. 2005:35 Tilläggsdirektiv till vårdnadskommitté (Ju 2002:09). Dir 2004:44 Översyn av föräldraförsäkringen. Obetalt hemarbete och pappapolitik 1995:2 Pappagruppens slutrapport. Arbetsgruppen (S 1993:C) om papporna, barnen och arbetslivet. , , , , (2004) Sharing Responsibility? Short- and Long-term Effects of Daddy- Month Reform. () Working paper 3/2004. , (2001) Unprotected by the Swedish welfare state revisited: Assessing a decade of reforms for battered women. 24, nr. 1, s. 39-52. , (1999) Accompanied by guilt. Modern mother- hood the Swedish way. , (2001) I sällskap med skulden. Om den moderna mammans vardag. , (2005) Världens bästa pappa? Om mäns relatio- ner och strävan efter att göra rätt. , (2001a) Barn kan skyddas från våldsamma fäder. , (2001b) Om vårdnad, boende och umgänge. I Metell, m.fl. Barn som ser pappa slå. , (2003a) I skuggan av Pappa. Familjerätten och han- teringen av mäns våld. , (2003b) Barn vars pappa misshandlar mamma. I , , (red.) Våldsutsatta kvinnor – samhällets ansvar. , (2004) har granskat socialsekrete- rares syn på mäns våld i vårdnadsärenden. Kvinnotryck nr 2, . , (2005a) Det är ännu tyst om när fäders närvaro skapar problem. Kvinnotryck nr 2, . , (2005b) Kommentar på kunskapssammanställning- arna författade av och . Opublice- rat underlag för . Obetalt hemarbete och pappapolitik , (2005c) Ansvarstagande och förändring från våld- samma pappor, tack! , , (2004a) Rationellt för familjen, dyrt för alla. I , (red.) för en delad föräldraförsäkring. , , (2004b) Mellan princip och praktik. En rapport om föräldraförsäkringen. , , (2004) Kvinnor och mäns karriärvägar på den svenska arbetsmarknaden, i , (red.) Den könsuppdelade arbetsmarknaden SOU 2004:43. , , , , (2003) En jämställd föräldraförsäkring? SOU 2003:36, Bilaga 12 till Lång- tidsutredningen. (1999) Vårdnad om barn. Faktablad Ju 99.11. , (2002) Göra pappa med barn. Den svenska pappa- politiken 1960–1995. , (2005) Pappaledighet som jämställdhetsprojekt. Om den svenska pappaledighetens politiska historia. I Forskar- rapporter till Jämställdhetspolitiska utredningen 2005:66. betänkande 1997/98:LU12 Vårdnad, boende och umgänge. LO (2003) Anställningsformer och arbetstider 2003. , (red.) (2004a) Vems valfrihet? för en delad föräldraförsäkring. : Agora & HTF. , (2004b) En biologisk fotboja. I , (red.) (2004a) Vems valfrihet? för en delad föräldra- försäkring. : Agora & HTF. Nationellt råd för kvinnofrid (2002) Se till mig som liten är - när pappa slår mamma. Nermo, , (2004) Makt att förhandla – makarnas relativa resurser, hushållsarbetet och konflikter. Familj och arbete – vardagsliv i förändring. Obetalt hemarbete och pappapolitik Nordborg, (1997) Om juridikens kön. I Nordborg, (red.) Makt & kön. Tretton bidrag till feministisk kun- skap. Nordborg, (2002) ? Rättens möjligheter att skydda barn: straffrättsligt respektive vid vårdnad eller um- gänge. I , , , , . (red.) Kön och våld i . Rapport från en konferens i Köge, , 23–s. 183-200. : Nord- iska , TemaNord 2002:545. , (2004) Framsteg och fallgrop. I , (red.) för en delad föräldraförsäkring. : Agora & HTF. , (2004) Barnets bästa som slagträ. I , (red.) för en delad föräldraför- säkring. : Agora & HTF. , (2003) Vårdnadstvister. En rättssociologisk studie av tingsrätts funktion vid handläggning av vårdnadskonflikter med utgångspunkt från barnets bästa. : , Studies in Sociology of 16. Regeringens proposition 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge. (2004) Flexibel föräldrapenning – hur mam- mor och pappor använder föräldraförsäkringen och hur länge de är föräldralediga. RFV analyserar 2004:14. ROKS (2001) Om problem med vårdnadslagen. Remissvar på översyn av vårdnadsreform. , (1999) Gender and Social-Democratic Welfare States. I , (red.) SCB (2000) Barn och deras familjer 1999. Demografiska rapporter 2000:2. SCB (2003a) Barn och deras familjer 2001. Del 1: Tabeller. Demo- grafiska rapporter 2003:1.1. SCB (2003b) Barn och deras familjer 2001. Del 2: Texter och dia- gram. Demografiska rapporter 2003:1.2. Obetalt hemarbete och pappapolitik SCB (2003c) Tid för vardagsliv. Kvinnors och mäns tidsanvändning 1990/91 och 2000/01. Levnadsförhållanden rapport nr. SCB (2004) Barn och deras familjer 2003. Demografiska rapporter 2004:3. SKR (2005) Barn på kvinnojour. En handbok från SKR. : Premiss förlag. (2000) Samarbetssamtal – socialt arbete med föräld- rar. (2002) Att enas kring barnen med samhällets hjälp – Samarbetssamtal när det förekommit våld i relationen. (2004) Glimtar av barn från vårdnads-, boende- och ungängesdomar 1999 respektive 2002. (2005) När mamma blir slagen. Att hjälpa barn som levt med våld i familjen. SOU 1996:3 Fritid i förändring. Om kön och fördelning av fritids- resurser. SOU 1997:116 Barnets bästa i främsta rummet. FN:s konvention om barnets rättigheter i . SOU 2001:72 Barnmisshandel. Att förebygga och åtgärda. Slutbetän- kande av Kommittén mot barnmisshandel. SOU 2001:10 Barn i homosexuella familjer. Betänkande från Kom- mittén om barn i homosexuella familjer. Stafford, F. P. och , M. (1996) Time Out for Child Care: Signalling and Rebound Effects for Men and Women. I Labour vol. 10, nr. 3, s. 609-629. Underlag års vårdnadskommitté (2005) i form av manus till delar av betänkandet –. Betänkandet publicerades med titeln: Vårdnad – Boende Barnets bästa, föräldrars ansvar. Betänkande av vårdnadskommitté SOU 2005:43. Vi har inte haft möjlighet att kontrollera om manus stämmer överens på alla punkter med den tryckta versionen. Obetalt hemarbete och pappapolitik Underlag från föräldraförsäkringsutredningen (2005) i form av opublicerade underlagsrapporter och olika typer av samman- ställningar som ligger till grund för utredning- ens arbete. har ett centralt mål för den svenska jämställdhets- politiken varit att kvinnor och män ska dela lika på det obetalda arbetet med hem och barn, liksom att både kvinnor och män ska kunna förena detta obetalda arbete med förvärvsarbete. Det obe- talda arbete som omsorgen om en äldre make/maka eller gamla för- äldrar innebär har däremot inte uppmärksammats inom jämställd- hetspolitiken.1 har offentlig barnomsorg setts som en viktig förutsättning för att kvinnor ska kunna förvärvsarbeta på lika vill- kor som män. Utbyggnaden av den offentliga barnomsorgen har drivits som en jämställdhetspolitisk fråga. En allt större andel barn har fått barnomsorg och råder i princip full behovstäckning. Den offentliga äldreomsorgens utbyggnad har däremot inte drivits som en jämställdhetspolitisk fråga. Jämställdhetspolitiken har inte uppmärksammat äldreomsorg som ett sätt att göra det möjligt för både kvinnor och män att delta på lika villkor i arbetslivet.2 Den kraftiga expansionen av äldreomsorgen har vänts till en näst intill lika kraftig nedgång. Både antalet och andelen äldre som får offentlig omsorg har minskat.3 Utbyggnaden av den offentliga omsorgen har ur ett historiskt perspektiv inneburit att det offentliga har övertagit en del av främst kvinnors obetalda omsorgsarbete inom familjen. Kvinnor har fått ökade möjligheter till förvärvsarbete och egen försörjning. I detta kapitel söker vi svar på frågan vad 1990-talets ekonomiska kris har inneburit för den offentligt finansierade omsorgen och i förläng- 1Med undantag av det som påtalas i not 2. 2Detta påtalas av den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005 (SOU 2003:91, s 520). De nämner ett undantag, jämställdhets- och socialförsäkringsministrarnas informella ministermöte . Det enda undantag som vi har funnit är ett stycke i Prop. 1987/88:105, s. 7. 3Szebehely (2005a). ningen för kvinnors och mäns obetalda omsorgsarbete. Har det offentliga dragit sig tillbaka och därmed lämnat över en del av det ansvar och arbete som man en gång övertog? Har det med andra ord skett ett återförande av offentligt ansvar till kvinnor, vilket har inneburit en ökning av deras obetalda omsorgsarbete inom famil- jen? I så fall, har motsvarande utveckling skett för män? Och vad kan ett sådant eventuellt återförande av offentligt ansvar innebära för kvinnors respektive mäns möjligheter att förvärvsarbeta och försörja sig? Och vilka konsekvenser kan detta ha för deras hälsa? Detta kapitel inleds med en bakgrund där vi redogör för olika sätt att se på det obetalda arbetet inom familjen, en modell för olika sätt att organisera och finansiera omsorgsarbetet i samhället samt en historisk tillbakablick i ämnet. Därefter redogörs för äldre- omsorgens och barnomsorgens utveckling sedan början av 1990- talet. Kapitlet avslutas med slutsatser, diskussion och förslag till fortsatt arbete. Olika sätt att se på arbete inom familjen Vi tänker oss vanligtvis arbete som lönearbete på arbetsmarknaden. Men inom familjen sker också olika former av arbete som till största delen är obetalt, det som brukar kallas för hemarbete. Det rör sig om hushållsarbete som att städa, tvätta, diska och laga mat. Det kan också handla om att mata, trösta och tvätta sina barn, sin äldre partner eller sina gamla föräldrar. En annan arbetsuppgift är inköp och underhållsarbete. Den stora tidsanvändningsundersökning som görs av SCB visar att kvinnor arbetar minst4 lika mycket som män, men män arbetar till största delen betalt medan kvinnors arbete är mer jämnt för- delat mellan betalt förvärvsarbete och obetalt hemarbete. Sam- mantaget utför kvinnor av det obetalda hemarbetet och män . Kvinnor ägnar dubbelt så mycket tid som män åt hushållsarbete, vilket är den mest tidskrävande delen av det obe- talda hemarbetet. Den enda typ av obetalt hemarbete som till största delen utförs av män är underhållsarbete.5 4Sättet att mäta arbete i denna studie underskattar hemarbetet i relation till förvärvsarbetet, vilket innebär att kvinnors och mäns sammanlagda arbete inte kan jämföras rakt av. Se vidare SCB (2003). Resultatet av denna studie redogörs för mer ingående i kapitlet om pappapolitik. Istället för att utgå från arbetsuppgifterna, kan hemarbetet beskrivas genom att utgå från relationen mellan den som utför arbetet och den som tar emot det eller drar nytta av det. En viktig dimension i denna relation är vilken förmåga mottagaren har att utföra arbetsuppgifterna själv. Ur ett sådant perspektiv kan hem- arbetet, enligt sociologen viktiga distinktion, delas in i omsorgsarbete och personlig service. Omsorgsarbete definieras som omsorgen om de personer som inte eller bara med stora svårigheter kan klara sig på egen hand, till skillnad från personlig service där mottagaren själv kan klara av sysslorna.6 Omsorgsarbete utförs med andra ord för små barn, långvarigt sjuka, funktions- hindrade och skröpliga äldre. (I detta kapitel begränsar vi oss huvudsakligen till små barn och skröpliga äldre, dvs. de som i kraft av sin ålder inte kan klara sig själva. Barn och vuxna som lider av långvarig sjukdom eller funktionshinder faller utanför avgräns- ningen, men i det normala åldrandet kan både sjukdom och funk- tionsnedsättning sägas ingå.) De arbetsuppgifter som ingår i omsorgsarbete och personlig service kan vara desamma, t.ex. matlagning, städning, underhålls- arbete och hjälp att tvätta sig. Omsorgsarbete karaktäriseras till skillnad från social service av ett beroende från mottagarens sida, eftersom han/hon inte kan klara sig själv, vilket innebär ett särskilt ansvar och särskilda skyldigheter för den som ger omsorg. Större delen av omsorgsarbetet utförs för familjemedlemmar, anhöriga och andra närstående. Med anhöriga menar vi både familj och släktskap, medan närstående är ett vidare begrepp som om- fattar såväl familj och släktskap som grannar och vänner.7 De känslomässiga banden är grunden till att ta ansvar för och utföra omsorgsarbete för varandra. Det kan vara svårt att dra en tydlig gräns mellan familjen och övriga närstående ur detta perspektiv. Därför kommer vi ibland att använda begreppen familj och anhö- riga som synonymer och ibland i vid mening så att övriga när- stående inkluderas. Vi använder begrepp som anhörigomsorg, anhörigvård och anhörigas hjälpinsatser för att beteckna samma sak, nämligen anhörigas omsorgsarbete. Det typiska mönstret är att yngre och medelålders kvinnor tar hand om sina barn och gamla föräldrar, medan äldre kvinnor vårdar sin sambo, make eller partner. Poängen med att skilja omsorgs- arbetet från den personliga servicen är att det är en del av omsorgs- 6Wærness (1983). 7Motsvarande definitioner finns i Prop. 1996/97:124. arbetet som historiskt sett har flyttat från familjen till att bli ett offentligt åtagande. Våra politiska målsättningar säger att omsorgs- arbetet, men inte den personliga servicen, ska vara ett offentligt ansvar som ges efter behov och inte efter betalningsförmåga.8 Vissa delar av omsorgsarbetet är lättare att se som ett arbete än andra. För att beskriva omsorgsarbetets innehåll kan man skilja mellan de fysiska, de emotionella och de intellektuella delarna av arbetet. Det fysiska omsorgsarbetet utgörs av de praktiska arbets- uppgifterna, som innebär hjälp med hemmet och kroppen. Den emotionella omsorgen är både krävande och givande och brukar av de flesta inte uppfattas som ett arbete, t.ex. att trösta eller se till. Det gäller även den intellektuella omsorgen, som innebär att orga- nisera och planera arbetet, bl.a. att få ihop det omsorgspussel som gäller vem som ska utföra vilken omsorg och när den ska utföras.9 Omsorgsarbetets emotionella innehåll är ett värde i sig, något som gör detta arbete till en meningsfull och meningsskapande akti- vitet. Men de känslomässiga banden kan, särskilt i samverkan med samhällets könsnormer och brist på tid och ork, också innebära att omsorgsarbetet upplevs som ett tvång, något man inte frivilligt vill eller förmår ge. Anhöriga och närstående, särskilt kvinnor, kan pressas att ge mer omsorg än vad de egentligen önskar eller för- mår.10 Det dubbelbottnade i omsorgen, att omsorg och kärlek är både givande och tärande, har lyfts fram i statsvetaren teoribildning. Hon menar att kvinnors tendens att i kärleksrelationer frivilligt ge kärlekskraft till män utan att få i samma mån tillbaka är en del i mekanismerna bakom kvinnors underordning i samhället i stort.11 En modell för omsorgsarbete: vem utför och vem betalar? Forskarna har utvecklat en modell för att belysa omsorgsarbetets organisering och skilda villkor i samhället. Omsorgsarbete kan, i likhet med andra typer av arbete, organiseras av fyra olika sfärer i samhället: familj och övriga när- stående, offentlig sektor, marknaden och frivilligsektorn. Liksom andra typer av arbete kan omsorgsarbetet vara betalt eller obetalt 8Se t.ex. Prop. 1987/88:176. 9Szebehely (2004b). 10Mossberg Sand (2000), (2001), (2004). 11Jónasdóttir (2003). och ses ur tre olika perspektiv: den som utför tjänsten/arbetar, den som betalar och den som önskar/behöver. Det finns intressemot- sättningar mellan de tre olika perspektiven. De olika sfärerna ger olika villkor för arbetet och de fungerar på olika sätt för den som önskar eller behöver något.12 Eftersom omsorgsarbetet utförs för personer som inte kan ut- föra sysslorna själva och är beroende av att sysslorna blir gjorda för att överleva, är omsorgsarbetet inte konjunkturberoende i vanlig mening. Hur mycket omsorgsarbete som behövs i ett samhälle är snarare beroende av födelsetal, sjuklighet och livslängd liksom normer och politiska målsättningar om vilken livskvalitet som barn, äldre, funktionshindrade och sjuka har rätt till. Poängen med denna modell är att det omsorgsarbete som inte utförs inom offentlig sektor i princip måste utföras inom någon annan sfär för att de be- hövande ska kunna bibehålla sin livskvalitet och levnadsnivå. Även om de flesta forskare menar att det inte finns några enkla kompen- satoriska samband mellan olika omsorgsformer, dvs. att när till- gången till exempelvis offentlig omsorg minskar så ökar automa- tiskt anhörigomsorgen, så finns det omsorgsuppgifter som inte kan förbli ogjorda utan att människor far illa. Genom historien har det skett en överföring av omsorgsarbete mellan familjen/de närstående, marknaden, den offentliga sektorn och frivilligsektorn. Även om lejonparten av omsorgsarbetet av anhöriga är obetalt, kan olika former av ekonomisk ersättning utgå för delar av detta arbete. De olika typerna av ersättning skiljer sig i konstruktionen och ger olika villkor för anhörigomsorgen. När det gäller barn finns föräldrapenningen, som ger ekonomisk kompensation för inkomstbortfall vid vård av barn. En liknande konstruktion har närståendepenningen, en statligt och lagligt reglerad inkomst- relaterad ersättningsform vid kortvarig vård av en döende anhörig. Den som vårdar en äldre eller funktionshindrad anhörig eller när- stående som inte klarar sig på egen hand har i vissa fall möjlighet att anställas av kommunen som s.k. anställd närståendevårdare eller personlig assistent, vilket ger samma rättigheter som andra anställda i form av bl.a. semester och pension. En indirekt form av kompen- sation som gäller omsorgen om äldre är det kommunala anhörig- bidraget som ges till den vårdbehövande, som i sin tur förutsätts ge pengarna till den som vårdar, men det finns ingen skyldighet att 12 Stark & (1997, 2001). Detta bidrag kan jämföras med barnbidraget, som kan ses som en viss ersättning för omsorgen om barn eller som en hjälp att betala de ökade kostnader som följer av att skaffa barn. , professor i socialt arbete, har vidareutvecklat och modell för att kunna diskutera vem som utför omsorgsarbetet åtskiljt från vem som betalar. I modellen kombineras två frågor: vem utför omsorgsarbetet och vem betalar? På den ena axeln urskiljs de fyra utförarna anhöriga (vilket kan inklu- dera närstående), det offentliga (vilket motsvaras av stat, kommun och landsting), marknaden och frivilligsektorn. På den andra axeln finns tre alternativ för omsorgsarbetets finansiering: obetalt arbete, offentligt finansierat arbete (genom skattemedel) och privat finansie- ring, antingen av individen själv (av egna tillgångar eller genom en privat försäkring) eller av någon annan (t.ex. en familjemedlem). De flesta omsorgsbehövande människor får hjälp från flera av modellens celler. De här olika bitarna i det s.k. omsorgspusslet passar inte alltid ihop, särskilt inte för människor med stora omsorgsbehov. Ansvaret för att täcka upp och samordna de olika pusselbitarna kan anhöriga tvingas att ta ansvar för.14 13Stark & (2001), Szebehely (2005a). För en beskrivning av villkoren för liksom forskning och statistiska uppgifter om olika former av ekonomiskt stöd till anhöriga som vårdar äldre i dagens , se Szebehely (2005a). 14Szebehely (2005a). Figur 9.1 Omsorg om äldre människor: vem utför och vem betalar? Vem Offentlig betalar? Källa: Szebehely (2005a). I detta kapitel ligger fokus på de tre mörkt gråtonade cellerna: cell 1 som är anhörigas omsorgsinsatser utförda utan betalning, cell 2 som är anhörigas omsorgsinsatser utförda med offentlig finansie- ring och cell 5 som är det offentligt finansierade och offentligt utförda omsorgsarbetet. En ökande del av den offentligt finansie- rade omsorgsarbetet utförs i privat regi15 (cell 8), men i detta sammanhang kommer vi inte att skilja på offentliga och privata utförare av offentligt finansierad äldreomsorg. Den ljust gråtonade rutan (cell 3) omfattar anhörigomsorg som betalas privat, antingen svart eller vitt, av den hjälpbehövande eller någon annan.16 Grän- serna mellan modellens olika rutor är flytande, inte minst gränsen mellan oavlönad och offentligt finansierad anhörigomsorg (cell 1 och 2). 15Se Trydegård (2001, s 116) och (2004a). 16Enligt en lokal svensk studie tycks detta vara relativt vanligt (2000). Från familj till offentlig omsorg och tillbaka igen?