sou · GTB337 · 2006-01-01 00:00:00 — När framför allt de länsrätter år 20062 till följd av den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden kommer att efterfråga rättstolkar blir bristen än mer markant i och . Det är knappast troligt att man kan lösa behovet av tolkar genom att tolkar från reser till och . Vi återkommer till problematiken kring restider i vårt betänkande. Vi har bl.a. därför gjort bedömningen att man behöver minst en rättstolk i så gott som samtliga auktorisations- språk vid vardera av de tre aktuella länen. I tabellen nedan har vi gjort en försiktig beräkning av behovet av rättstolkar dels i länsrätterna, dels sammanlagt för rättsväsendet. Om man ser till enbart behoven i länsrätten finns det en akut brist på rättstolkar i albanska, arabiska, kurmandji, kantonesiska, make- donska, portugisiska, rikskinesiska, ryska, somaliska och tigrinska. I några av dessa språk saknas helt rättstolkar, exempelvis i soma- liska och kurmandji. De auktorisationsspråk där det finns störst behov av rättstolkar sammanlagt är arabiska, ryska och bosniska/kroatiska/serbiska. 2 Med länsrätterna avser vi de länsrätter där de kommande överprövningarna av beslut ska ske enligt regeringsbeslut Ju2004/9859/DOM . Brist respektive tillgång på rättstolkar Bosniska/kroatiska/serbiska * I somali finns det ingen möjlighet att avlägga provet för speciell kompetens som rättstolk. Tolkspråk där det saknas auktorisation Många som söker asyl kan inte få någon auktorise- rad tolk på sitt språk och de allra flesta språken talas bara av ett mindre antal asylsökande. Detta gäller framför allt ett hundratal språk som talas av mellan en till trettio asylsökande, enligt en för- teckning från , se bilaga 1. Totalt sett rörde det sig om 8 000 asylsökande som talade språk där det endast fanns icke auktoriserade kontakttolkar att tillgå. Det finns tolkar till så gott som samtliga språk som talas av de asylsökande. Det är ytterst sällan som exempelvis inte kan finna någon tolk till ett språk. En av de större tolkförmed- lingarna har uppgivit att man kan erbjuda tolkar i 175 språk. Den svåra frågan är hur pass kompetent den icke auktoriserade tolken är och hur kvalificerad den tolkning är som utförs. Tolkförmedling- arna garanterar att deras tolkar genomgått grundutbildningen. Några förmedlingar testar också tolkarnas kompetens. De språk som är mest förekommande är , azerbadjanska, armeniska, georgiska, mongoliska och dari där det tolkas under minst , se tabell 3 i bilaga 3. I dessa språk, och flera andra, vore det önskvärt att det fanns auktoriserade tolkar med speciell kompetens som rättstolk. Flertalet av tolkarna inom de s.k. små tolkspråken har kvalifikationer som motsvarar de auktoriserades. I brist på möjligheten till auktorisation bör man överväga andra möjligheter att fastställa dessa tolkars kompetens. I betänkandet återkommer vi till möjligheterna att införa tvåspråkig- hetstest och någon form av omdöme/betyg efter genomgången grundutbildningen för tolkar. Tolkar som tolkar i såväl auktorisationsspråk som icke auktoriseringsbara språk I vårt betänkande kommer vi mer i detalj att redovisa resultaten av våra enkätundersökningar, som bl.a. beskriver kontakttolkarnas utbildningsbakgrund. Här berör vi bara kort några av resultaten från den enkätundersökning som vände sig till de auktoriserade tolkarna. Vi frågade bl.a. tolkarna om de hade ett annat modersmål än det språk de var auktoriserade i, och om de tolkade i fler språk än sitt auktorisationsspråk. Bland de auktoriserade tolkarna som besvarat enkäten finns det flera som har som modersmål ett språk där det inte är möjligt att få auktorisation och som utför tolkningar på detta språk, exempelvis tolkar med auktorisation i arabiska men med assyriska som modersmål. Fler exempel på detta är tolkar med auktorisation i persiska som även tolkar på dari eller azerbadjanska samt auktoriserade tolkar i tigrinja som även tolkar på amhariska. Såväl dari som azerbadjanska är språk som kommer att efter- frågas inom överprövningarna i länsrätterna. Eftersom vi inte fått svar från samtliga auktoriserade tolkar är det svårt att säga hur stort antal det finns bland dem att även på ett kompetent sätt tolka mel- lan de efterfrågade små tolkspråken och svenska. Motsvarande situation råder säkert bland de icke auktoriserade tolkarna som tolkar i språk där det finns möjlighet att auktorisera sig. Om man kan få ett antal av dessa att skaffa sig auktorisation i de språk där det är möjligt, kan man få ytterligare ett större antal kompetenta tolkar inom de övriga icke auktoriseringsbara språken. Kontakttolkarnas utbildningsbehov – åtgärder som krävs på kort sikt Av TÖI:s årsredovisning framgår att 3 207 personer del- tagit i kontakttolkutbildning inom folkbildningen, varav 1 925 i folkhögskolekurser och 1 282 i cirkelverksamhet. Vid har 24 kontakttolkar i arabiska utbildats under . Kontakttolkutbildningens övergripande syfte är att medverka till att tillgodose behovet av fullgod tolkservice i samhället mellan den som inte behärskar det svenska språket och myndigheter, service- organ och organisationer. I praktiken syftar utbildningen till att tolken efter slutförd utbildning ska klara Kammarkollegiets aukto- risationsprov. Det har visat sig att alltför få klarar provet. godkändes av 709 i auktorisations- provet. Det innebär att under dessa år har ca 30 tolkar blivit auktoriserade. ansökte 123 personer och ansökte 61 personer om att genomgå auktorisationsprov. Hur många av dem som blir auktoriserade innevarande år är ännu inte klart. Tänkbara förklaringar till att så få klarar auktorisationsprovet är bl.a. att de som anmält sig hade för dåliga förkunskaper för att till- godogöra sig utbildningen, att de deltagit i utbild- ningen eller att de inte fått tolkträning i sitt eget språk. Andra för- klaringar kan vara att det brister i rekryteringsförfarandet eller att de inte deltagit i någon tolkutbildning. Ett annat problem när det gäller auktorisation är att det saknas behöriga examinatorer i många språk som talas av de personer som söker sig till som flyktingar eller kommer hit av någon annan anledning. Auktorisationen utförs av Kammarkollegiet. De examinatorer som anlitas måste vara oberoende och opartiska samt ha dokumenterad språklig kompetens. Examinatorerna måste behärska både svenska och det främmande språket på en mycket hög nivå. Det kan vara svårt att finna kompetenta personer i de språk som talas av ett fåtal personer i och där det heller inte finns akademisk undervisning i språket vid något nordiskt universitet. Vi ser inte någon möjlighet att snabbt åstad- komma att många fler språk blir tillgängliga för auktorisation. Utredningen avser att återkomma i betänkandet med ställnings- taganden och förslag i denna fråga. Förkunskapskrav och omdömen i kontakttolkutbildningen Något som måste beskrivas som ett problem med tolkutbildningen inom folkbildningen är att det saknas formella förkunskapskrav för att antas till utbildningen. Den som genomgått utbildningen får heller inte betyg eller motsvarande som visar hur personen ifråga har tillgodogjort sig studierna. Försöksverksamhet med krav på förkunskaper och omdömen i kontakttolkutbildningen TÖI initierade en försöksverksamhet för att utreda möjligheter och förutsättningar att införa förkunskapskrav, aktiv studievägledning och betyg/omdömen i kontakttolkutbildningen. Projektet leds av två folkhögskolelärare och sker i samarbete med TÖI. Planering skedde och försöksverksamhet pågår på Katrinebergs och folkhögskolor. utvidgas försöksverksamheten till flera utbildnings- anordnare enligt projektets planer för att ev. genomföras helt 2006. Försöksverksamheten inleds med att en sökande fyller i ett inträdesprov, som laddas hem från respektive skolas hemsida och bifogas ansökan till introduktionskurs. Under introduktionskursen genomförs skriftlig och muntlig språktest som kompletteras med en samhällstest. Resultatet av testerna avgör om deltagaren blir antagen till fortsatt utbildning. Under grundkurserna genomförs kunskapstester i samband med realiaundervisningen. Dessutom bedömer språkhandledare och kursledare under och i samband med språkhandledningen deltagarnas lämplighet som tolk, dvs. deras förmåga att genomföra tolkningsövningar. Den som inte blir god- känd på en grundkurs tillåts inte fortsätta utbildningen. Införande av kunskapskrav och omdömen i kontakttolkutbildningen Utbildningen till kontakttolk vid folkhögskolor och studieförbund kräver som tidigare redovisats inga formella förkunskaper. Man kan fråga sig om det är rimligt att inte ställa krav på viss kunskapsnivå när det gäller utbildning till kontakttolk. Om man ser tolkservice som ett samhälleligt ansvar kan man diskutera om det inte också bör vara ett nationellt samhällsansvar att de personer som antas till kontakttolkutbildning har en viss kunskapsnivå både när det gäller realiakunskaper och kunskaper i modersmålet och svenska språket. Det handlar om kvalitetssäkring och att garantera likvärdighet i utbildningen oavsett var och av vem den genomförs. Efter avslutad kurs i folkhögskolor och studieförbund sätts inte betyg. Deltagaren får intyg på att de deltagit i utbildningen om de närvarat av tiden. Intyget är tudelat och visar om deltagaren genomgått även momentet med språkhand- ledda tolk- och terminologiövningar. Avsaknad av examination eller betyg efter slutförd utbildning medför en stor osäkerhet om vilken kompetens den som genomgått utbildningen har. Frågan är om det bör införas slutprov och examination efter slutförd utbild- ning. En sådan ordning skulle garantera önskvärd kvalitet och likvärdighet i utbildningen oberoende av utbildningsanordnare. Vi kommer att så långt möjligt följa försöksverksamheten vid Katrinebergs och folkhögskolor rörande deras arbete med krav på förkunskaper och kunskapstester efter slutförda kurser. Vi avser att återkomma i betänkandet med ställningstaganden och förslag rörande krav på förkunskaper till kontakttolkutbildning och prov/examination efter slutförd utbildning. En viktig fråga blir att belysa om och hur detta kan kombineras med folkbildningens frihet och självständighet bl.a. när det gäller att besluta om förkunskaper och bedöma vilka som kan antas till en utbildning. Tvåspråkighetstest enligt norsk modell Utredningen har tagit del av tvåspråkighetstest för tolkar som syftar till att kvalitetssäkra tolkverksamheten och garantera tolkanvändare rättssäkerhet. Utlendingsdirektoratet (UDI) i har tagit fram och ansvarar för denna språktest som infördes . Alla som önskar uppdrag som tolk i asylärenden och som inte har dokumenterad tolkkompetens måste genomgå testet med godkänt resultat. Utredningen avser att undersöka möjligheten att överföra det norska testet till svenska förhållanden. Införandet av ett liknande obligatoriskt test i kräver en grundlig analys och över- väganden. Särskilda kurser i asyltolkning – vidtagna åtgärder Som ett resultat av överläggningar mellan den särskilde utredaren och TÖI har TÖI i samverkan med utbildnings- anordnarna inom folkbildningen omdisponerat och omprioriterat kursutbudet för att koncentrera en del av resurserna på kurser i juridik och asyltolkning. Enligt TÖI innehåller därmed av utbudet som planeras 2005 kurser i asyltolkning och juridik, vilket är en markant ökning jämfört . Som jäm- förelse kan nämnas att 2002 hade av kursutbudet juri- disk inriktning. Dessa kurser leder till ett ökat antal tolkar med kompetens i asyltolkning. Kurserna i juridik kan även utgöra grund för tolkar som vill skaffa sig speciell kompetens som rättstolk. Av TÖI:s kursprogram framgår att fem folkhögskolor och sex studieförbundsavdelningar erbjuder särskilda kurser i asyltolkning . Av TÖI:s årsredovisning 2003 framgår att man i sam- verkan med har utbildat 18 lärare inom asyltolkning. Specialkurser för auktoriserade tolkar i rättstolkning – två alternativa möjligheter för tolkar att snabbutbildas Det finns behov av att öka antalet rättstolkar när den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden införs . Vi föreslår därför att 60–70 auktoriserade tolkar erbjuds vidare- utbildning till rättstolk. Vilka språk som ska prioriteras bör analyseras i samverkan mellan TÖI och aktuella utbildningsanordnare. Följande språk kan exempelvis vara aktuella: arabiska, kurmandji, makedonska, portu- gisiska, ryska, somaliska, sorani. Romergrupper bör erbjudas utbildning i rumänska, bulgariska och albanska. För att kunna rekrytera tillräckligt antal deltagare föreslår vi alternativa utbildningar som tolkarna kan välja mellan, antingen på folkhögskola eller i studieförbund. Inom ramen för den föreslagna dimensioneringen kan antalet deltagare i respektive utbildning komma att ändras beroende på vilken variant tolkarna väljer. Utbildningssatsningen bör leda fram till att minst 50 deltagare bedöms klara provet för rättstolk. 30 auktoriserade tolkar, ca 5 språk 10 poäng, motsvarande juridisk grundkurs Terminologi- och rollspelsövningar inkl. simultantolkning i läro- studion på Studiebesök i domstolar () Internetkunskap och informationssökning Utlänningslagen under en termin, varav juridisk introduk- tionskurs () 30-40 auktoriserade tolkar, ca 5-10 språk, riksrekrytering. Omfattning, innehåll, uppläggning (2 cirklar) varvad med distansutbildning och hem- studier. , varav och rollspels- övningar. Lärostudio och domstolsbesök (). Extra lärarresurs under språkhandledning. Planering av utbildningarna – utbildningsanordnare TÖI får i uppdrag att planera kurserna. Rekrytering av deltagare bör kunna ske dels genom tolkförmed- lingar som har kännedom om auktoriserade tolkar, dels genom att TÖI och de utbildningsanordnare som ska genomföra utbildningen marknadsför och sprider information om den planerade utbild- ningen. Utbildningen bör vara riksrekryterande. Tidplan – särskilt prov för rättstolkar Utbildningarna bör starta . Kammarkollegiets särskilda prov för att bli godkänd som rättstolk genomförs som regel . Enligt underhandsbesked från Kammarkollegiet finns möjlighet att anordna ett särskilt prov för rättstolkar , alternativt tidigt . Extra medel måste dock tillföras Kammarkollegiet för en sådan insats. (Kostnadsberäkning se bilaga 4.) Vidareutbildning av kontakttolkar – preparandkurser inför auktorisationsprov Det råder som tidigare redovisats brist på auktoriserade tolkar på både kort och något . Detta framhålls av tolkförmedling- arna och andra beställare av tolkuppdrag. Vi har också redovisat uppgifter om att knappt en tredjedel av alla tolktimmar totalt i utförs av auktoriserade tolkar. Vi föreslår därför att 100 icke auktoriserade tolkar som genom- gått grundutbildningen i folkbildningen erbjuds vidareutbildning våren/som syftar till att de ska klara auktorisa- tionsprovet . Vilka språk som ska prioriteras bör ske i samverkan mellan TÖI och aktuella utbildningsanordnare. öka rekryteringsunderlaget föreslår vi att även denna utbildning ska förläggas till både folkhögskola och studieförbund. Utbildningen kan även vara aktuell för att utbilda tolkar i små tolkspråk, t.ex. azerbadjanska, armeniska, georgiska, som det inte finns möjlighet att bli auktoriserad i. För dessa deltagare är det viktigt att ett omdöme ges som talar om vilken kompetens utbildningen har lett till. Vi är dock medvetna om att en del språk är så små att det kan vara svårt att hitta både deltagare och lärare till en sådan utbildning liksom även läromedel. 100 tolkar, ca 8 språk. Folkhögskolekurs , 4 språk 25 deltagare, riksrekrytering. Följande språk kan exempelvis vara aktuella: albanska, estniska, litauiska, portugisiska, rumänska, somaliska, tigrinja. 25 deltagare per studiecirkel, 3 cirklar, 4 språk, (, , , riksrekrytering). Några av följande språk kan exempelvis vara aktuella: arabiska, sorani, kurmandji, ryska, somaliska, estniska, lettiska, portugisiska, spanska, persiska. (Gemensamt för både folkhögskola och studieförbund) Repetition sjukvård . Kurser i social-, försäkrings- och arbetsmarknadstolkning samt juridikens grunder för tolkar, sammanlagt . Uppdrag ges till TÖI att i samråd med ansvariga utbildnings- anordnare planera utbildningen. Rekrytering av deltagare bör kunna ske dels genom tolkförmed- lingar som har kännedom om verksamma tolkar som genomgått grundutbildningen i folkbildningen, dels genom att TÖI och den/de utbildningsanordnare som ska genomföra utbildningen marknadsför och sprider information om den planerade utbild- ningen. Utbildningen bör vara riksrekryterande. Utbildningen bör starta . Kammarkollegiet har enligt underhandsbesked förklarat sig ha möjlighet att anpassa tid- punkt och språk för auktorisationsprov, i de språk där det är möj- ligt, för dem som deltagit i utbildningen. Extra medel måste dock tillföras Kammarkollegiet för en sådan insats. (Kostnadsberäkning se bilaga 4.) För att lyckas med de extraordinära utbildningsinsatserna bedömer vi att det krävs särskilda åtgärder och resurser för rekrytering och studievägledning. Genom en utökad samverkan mellan tolkförmedlingar, TÖI och den/de utbildningsanordnare som ska genomföra de extra utbild- ningsinsatserna 2005 bör tillräckligt antal deltagare kunna rekryte- ras till de föreslagna utbildningarna. En sådan samlad information och marknadsföring i rekryteringssyfte kan kräva att extra medel tillförs TÖI och aktuella utbildningsanordnare. Vi har inte underlag att precisera hur mycket en sådan insats kan kräva i extra medel, men bedömer kostnaden som blygsam i förhållande till kostnaderna för de föreslagna utbildningssatsningarna. (Kostnadsbedömning se bilaga 4.) Vi föreslår att studievägledning bör förekomma under utbild- ningen. Inför starten av utbildningen är det viktigt att deltagaren har möjlighet att diskutera sina förutsättningar att delta i utbild- ningen och hur deltagaren föreställer sig utbildningen osv. Under varje delkurs bör enskilda samtal föras med deltagarna om vilka ev. svårigheter som deltagaren möter, vilka insatser som krävs, om deltagaren behöver komplettera t.ex. sina allmänkunskaper om eller sina kunskaper i svenska språket. tagarna bör även föras utifrån ett övergripande perspektiv om framtiden som tolk, den blivande yrkesrollen, förväntningar m.m. Det är viktigt att betona att vägledningen är en process som bör pågå under hela utbildningen och att samtalen bör ha en sådan karaktär att deltagaren själv formulerar målen för sin utbildning. För att upprätthålla kontinuiteten i dessa samtal och skapa ett för- troende mellan deltagaren och vägledaren är det viktigt att det är samma person/vägledare som deltagaren möter under hela proces- sen. En person som vägledare och administratör bör därför finnas tillgänglig hos respektive utbildningsanordnare under utbildningen. (Kostnader för studievägledning redovisas i bilaga 4.) Utredningen avser att återkomma i sitt betänkande med ställ- ningstaganden och förslag rörande behovet och vikten av aktiv rekrytering och studievägledning för deltagarna i en framtida reformerad utbildning till kontakttolk. Kostnader för föreslagna utbildningsinsatser redovisas i bilaga 4. Förteckning över asylsökandes modersmål perioden till PERSISKA (FARSI) /FULA/FULFULDE KUYU/KIKUYU/GIKUYU Bilaga 3 SOU 2005:37 Modersmål Antal Modersmål Antal Auktorisationer enligt Kammarkollegiets förteckning 2004 Auktorisationer fördelade på språk och län Bosn/kroat/serb SpråkAlbanskaArabiska Bosn/kroat/serb Engelska Estniska FinskaFranskaGrekiskaItalienska Kantonesiska Lettiska Persiska Polska Portugisiska Rikskinesiska Ryska Spanska Sydkurdiska Tigrinska Tjeckiska Turkiska TyskaSummaBilaga 3 Rättstolkar fördelade på språk och län, 2004 * Övriga län: arabiska (1), albanska (1), finska (1), persiska (1) och finska (2) och spanska (1). Sjukvårdstolkar fördelade på språk och län, 2004 Bosn/kroat/serb * Övriga län: albanska (1), ryska (1) och finska (1) samt rumänska (1). I denna bilaga har vi tagit fram en modell för att beräkna antalet tolktimmar för auktoriserade tolkar med rättstolkskompetens inom rättsväsendet. Med rättsväsende avser vi här endast polis- myndighet, tingsrätt och länsrätt. Vi har även tagit med de offent- liga biträdenas behov av tolkar vid asylutredningarna vid Migra- tionsverket. Vi har inte beräknat tolktimmar vid kammarrätt, hov- rätt, eller specialdomstolarna. Det antal tolktimmar vi får fram i beräkningen används därefter för att göra en uppskattning av behovet av rättstolkar. Beräkningen gäller hela landet och tar inte någon hänsyn till var i landet det finns rättstolkar eller var länsrätter, tingsrätter m.m. finns. Vi gör inte heller någon uppskattning av eventuella restider, uppgifterna avser tolkade timmar. Kommentarer till modellen finns i exemplet på uträkning. Antal asylsökande med språk Y = Antal tolktimmar för de offentliga biträdena i asylutrednings- processen Avgår: antal direktavvisade eller avskrivna Summa asylsökande som får avslag Omräkning av antal personer till antal ärenden Antal beslut som kan komma att överklagas Avgår: ärenden som faller under omprövningsregeln Avgår: ärenden som är s.k. ogrundade fall Summa ärenden som leder till muntlig förhandling Beräkning av antal timmar per ärende = Antal tolktimmar i länsrätten Tillkommer antalet tolktimmar vid polismyndigheten och tingsrätten i språk Y Summa tolktimmar dividerat med årsarbetstid = antal tolkar som behövs Avgår: Antal rättstolkar Summa: tillgång/brist på tolkar. Uppgifterna om antal asylsökande och antal direktavvisade eller avskrivna har inhämtats från och gäller . Vi har inte räknat om dessa siffror till helårssiffror. Som uträkningsexempel har vi tagit de asylsökande som talar ryska. I den nya ärendehanteringen vid , som införs , kommer de offentliga biträdena att få en större roll. var det som beställde tolk till asylutred- ningen. I fortsättningen kommer de offentliga biträdena att ta en större och mer aktiv del i asylutredningarna och därmed kommer de också att beställa tolkar, i första hand rättstolkar. Vi räknar med att de har behov av per person i asylutredningarna. Vi tar inte med behov av tolkar i vår beräkning eftersom verket inte frågar efter auktoriserade tolkar med rätts- tolkskompetens utan enbart auktoriserade tolkar. Vi har inte heller tagit med alla språk som förekommer vid asyl- utredningarna. Beräkningarna har gjorts för auktorisationsspråken samt för språken där vi beräknat att det finns ett samlat behov av tolkning . (Se tabell 3 nedan.) Exempel på uträkning – antalet tolktimmar i ryska Per har 3 056 rysktalande ansökt om asyl – det ger ca i ryska. Summa antal tolktimmar i ryska för de offentliga biträdena vid = 6 000. Antalet förväntade tolktimmar vid länsrätterna Av 3 056 rysktalande som ansökt om asyl har 1 162 av olika skäl skrivits av. De resterande 1 894 har fått avslag på sin asylansökan. Alla som fått avslag kommer inte att överklaga beslutet. Det är uppfattning att kommer att över- klaga till länsrätten, här cirka 1 500 personer. På räknas varje person som ett ärende även om det handlar om en familj. Vid (och framöver vid länsrätten) räknas ärenden inte per person, en familj är ett ärende. Vi har därför räknat om antalet personer till antal ärenden. Som underlag har vi använt statistik3 där ett ärende i genomsnitt omfattar 1,8 personer. De 1 500 personerna kommer alltså att motsvara ca 850 ärenden. Vid länsrätten kommer inte alla ärenden att leda till muntliga förhandlingar. En del av dem, uppskattningsvis , faller under en ny föreslagen, i förhållande till 27 § Förvaltningslagen, vidgad omprövningsregel, och uppskattningsvis kommer att betecknas som ogrundade fall4. Av de reste- rande 570 ärendena, kan komma att behandlas vid muntliga förhandlingar. Vi beräknar att varje förhandling kommer att pågå i genomsnitt . Summa antal tolktimmar i ryska vid länsrätten: . Antal tolktimmar i tingsrätten och vid polismyndigheten Vi har inhämtat uppgifter från två förmedlingar om antalet tolk- uppdrag och språk vid tingsrätten i . Samtliga uppgifter gäller perioden till siste .