sou · GTB394 · 2006-01-01 00:00:00 — Kunskapsläget för land- miljöerna i kust- och skärgårdsområden bedömer jag däremot vara i stort sett tillfredsställande. 1.En heltäckande digital bottentopografisk karta för havsmil- jön inom ekonomiska zon tas fram. Den bör för- utom topografi också visa bottentyp och om möjligt be- ståndsbildande organismer. Den bör så långt möjligt bygga på sammanställning av befintlig information, som bl.a. finns hos Försvarsmakten, , geologiska un- dersökning och Lantmäteriet, men sannolikt behöver om- fattande ny kartering genomföras. Den digitala kartan måste vara öppen för berörda aktörer att nyttja. 2.En nationell biologisk inventering av marin miljö i ett repre- sentativt urval områden genomförs. Den bottentopografiska kartan bör ge underlag för att välja områden. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt 3.Miljöövervakningen ses över i syfte att förbättra övervak- ningen av marin biologisk mångfald. Samordning med andra berörda länder runt gemensamma havsområden bör övervä- gas. Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård och skall ha en långsiktigt hållbar pro- duktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rek- reation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. 1.Skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden 2.Strategi för kulturarv och odlingslandskap 3.Åtgärdsprogram för hotade arter 5.Anpassning av uttaget av fisk 6.Begränsning av buller och andra störningar från båttrafik 7.Minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg 8.Åtgärdsprogram för god ytvattenstatus (föreslås av regeringen att (Miljökvalitetsmål och delmål är fastställda av ) Regeringen har gjort följande precisering av vad miljökvalitetsmålet bl.a. innebär i ett generationsperspektiv: -Hotade arter och stammar har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. -Gynnsam bevarandestatus upprätthålls för livsmiljöer för hotade, sällsynta och hänsynskrävande arter samt för naturligt före- kommande biotoper med bevarandevärde. -Kust- och skärgårdslandskapets naturskönhet, naturvärden, kul- turmiljövärden, biologiska mångfald och variation bibehålls genom ett varsamt brukande. -Fiske, sjöfart och annat nyttjande av hav och vattenområden, liksom bebyggelse och annan exploatering i kust- och skär- gårdsområden sker med hänsyn till vattenområdenas produk- tionsförmåga, biologiska mångfald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftslivet. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt -Låg bullernivå eftersträvas. -Kust- och skärgårdslandskapets byggnader och bebyggelsemiljöer med särskilda värden värnas och utvecklas. -Samtliga kustvatten har God ytvattenstatus med avseende på art- sammansättning samt kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). Regeringens bedömning av förutsättningarna att nå miljökvalitets- målet Hav i balans samt levande kust och skärgård är att det blir svårt inom en generation, även om ytterligare åtgärder vidtas. Mil- jön i haven är i hög utsträckning påverkad av övergödning och gif- ter, och möjligheterna att nå framsteg är därmed kopplade till ut- sikterna att uppnå även miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Ingen övergödning, vilket dock bedöms som svårt. Det finns även svårig- heter i de delar som direkt berör biologisk mångfald. Regeringen konstaterar att arbetet med att bilda naturreservat går alltför långsamt, bl.a. beroende på att erfarenheterna av att bilda naturre- servat i den miljön inte är lika utvecklade och omfattande som de är i landmiljön. Regeringen gör bedömningen att delmålet om åtgärdsprogram för hotade arter inte kommer att kunna nås inom utsatt tid, dvs. I skrivelsen En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173) anger regeringen kunskapsuppbyggnad som en av tio strategiska insatser för att uppnå hav i balans. Regeringens bedöm- ning i skrivelsen är att ett kunskaps- och planeringsunderlag för havet behöver tas fram, att det behövs en förbättrad miljöövervak- ning av havet, att det behövs en strategi för att bättre nå ut med information om havsmiljön till intresseorganisationer, skolor, barn och ungdomar och att samverkan med olika forskningsdiscipliner behöver stärkas. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt SOU 2005:94 Kvantifiering av målnivå: hur ser ett långsiktigt hållbart havsekosystem ut, när är kust och skärgård levande, vad Underlag för utveckling av bedömningsgrunder och klassificering av ekologisk status Metoder för hållbart nyttjande och hållbar förvaltning av Vilken biologisk mångfald finns i haven och hur föränd- För det fortsatta arbetet med miljökvalitetsmålet behövs bättre kunskap om vad målet innebär. För att kunna följa upp och utvär- dera hur det går med den biologiska mångfalden i havet behövs övervakning av habitat och arter. En god kunskap om havet som ett dynamiskt ekosystem med olika funktioner och med potential att leverera varor och tjänster är också viktig. Därutöver behövs krite- rier för bedömning av god ekologisk status (enligt ramdirektivet för vatten) och gynnsam bevarandestatus (enligt art- och habitatdi- rektivet). skall av skyddsvärda mil- jöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd. skall ytterligare fem, och därutöver ytterligare fjorton, områden vara skyddade som naturreservat och till- sammans utgöra ett representativt nätverk av naturtyper. Därutöver skall ett område med permanent fiskeförbud inrättas till 2006 för utvärdering till 2010 samt ytterligare tre områden med permanent fiskeförbud (kustnära och utsjöområden) inrättas till 2010 i vardera och för utvärdering till 2015. (Av regeringen föreslagen förändring av delmålet) SOU 2005:94 Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt Var finns de skyddsvärda områdena? Hur gå till väga för att åstadkomma ett långsiktigt skydd (hur t.ex. inrätta reservat och fiskefria områden)? Enhetlig klassificering av biotoper Vilka åtgärder har vidtagits och vilken effekt har de haft? För att öka takten i inrättandet av reservat krävs lägesbestämd, grundläggande kunskap om vad det finns för biologiska värden och var de finns. Behovet av marin bottentopografisk karta och inventeringar är stort. Enhetlig klassificering av biotoper är i det sammanhanget viktig. Det behövs även geografisk information om nyttjandet, t.ex. sjöfart, fritidsbåtar, trålfiske och muddring. Ett kartunderlag med denna kunskap samlad är ett bra verktyg för att identifiera och lösa resurskonflikter. Att inrätta reservat har visat sig vara en svår process med många motstående intressen. Kunskap behövs för att leda denna typ av processer, t.ex. hur en dialog kan skapas mellan olika grupper och hur konflikter hanteras. Det behövs också utveckling av förvaltningsmodeller för olika ty- per av kust och skärgård. skall en strategi finnas för hur kustens och skärgår- dens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas. (Av fastställt delmål) Identifiering av särskilt värdefulla miljöer Kartläggning av kulturlämningar av betydelse för biologisk mångfald under vattenytan Metoder för hållbart nyttjande Strategin tas fram av och ska vara klar . Sambanden mellan kulturmiljön och biologisk mångfald är starka i kustlandet och skärgården. De flesta områden har en lång historia av både fiske och jordbruk, och miljön är präglad av dessa aktiviteter. Många landlevande växter och djur, särskilt de som är hotade, är hävdberoende. Under vattenytan finns kulturlämningar Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt som kan ha betydelse för biologisk mångfald, bl.a. äldre vrak som utgör lekplatser för fisk. Det finns behov av att kartlägga under- vattensmiljön även ur denna aspekt. skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter och fiskstammar som har behov av riktade åt- gärder. (Av fastställt delmål) Rödlistebedömning av samtliga organismgrupper för att kunna avgöra vilka eventuellt ytterligare arter som Utvärdering av åtgärdsprogrammen och hur det går för programmens arter och livsmiljöer Delmålet kommer efter utgången av 2005, under förutsättning att regeringens förslag antas av , att ersättas av delmål 2 om minskad andel hotade arter under det föreslagna miljökvalitetsmå- let Ett rikt växt- och djurliv. Kunskapen om arter, inte minst ryggradslösa djur, är mycket bristfällig. Det finns ett stort behov av kunskap om dessa arter och deras förekomst. För att effektivisera och snabba på arbetet med åtgärdsprogram bör metoder utvecklas för att bedöma grupper av arter eller biotoper direkt. Det finns ca 6 000 arter i svenska vatten, varav vi har bristfällig eller ingen kunskap om . skall de årliga bifångsterna av däggdjur un- derstiga av respektive bestånd. Bifångsterna av sjöfåglar och ickemålarter skall inte ha mer än försumbara negativa effekter på populationerna eller ekosystemet. (Av regeringen föreslagen förändring av delmålet) Utveckling av selektiva fiskemetoder Övervakning av arter som är särskilt utsatta för bifångs- ter, t.ex. säl, fågel, tumlare Effekter på hotade arter och bestånd Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt Viktigt för att målet ska kunna nås är en fortsatt utveckling av se- lektiva fiskeredskap. Det behövs ökad kunskap för att uppskatta fisket bifångster och deras effekter på hotade arter och bestånd. Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, skall inte vara större än att det möjliggör en storlek och sammansättning på fiskbestånden som ger förutsättningar för att ekosystemets grundläggande sammansättning och funktion bibehålls. Bestånden skall ha återuppbyggts till nivåer betydligt över biologiskt säkra gränser. (Av regeringen föreslagen förändring av delmålet) Utveckling av nya styrmedel, t.ex. miljömärkning av fisk Utveckling av dynamiska modeller som möjliggör en bedömning av fiskets och andra verksamheters påverkan på både fisksamhällen och ekosystem i övrigt Övervakning av beståndsstorlekar och fångster Utvärdering av de genetiska effekterna av selektivt fiske Kunskapen om hur målet ska nås finns i stora drag. För att de mest utsatta fiskbestånden ska kunna återhämta sig krävs helt enkelt be- gränsningar eller stopp av fisket. I det operativa arbetet behövs god kunskap om styrmedel. Traditionellt har juridiska styrmedel i form av regleringar använts, men det kan även finnas anledning att för- djupa kunskapen om andra styrmedel, t.ex. miljömärkning. Det behövs en ökad förståelse av hur fisket och andra verksamheter på- verkar fisksamhällen och ekosystem i övrigt. För att målet ska kunna följas upp är det grundläggande att det sker en övervakning av beståndsstorlekar och fångster. Det internationella havsforsk- ningsrådet (ICES) har en viktig roll som vetenskaplig rådgivare till fiskeripolitiken, både i och i EU. Buller och andra störningar från båttrafik skall vara försumbara inom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden . (Av fastställt delmål) Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt SOU 2005:94 Vilka effekter har buller på den faunan (fåglar, däggdjur, fisk)? Delmålet har främst kommit till för att värna om tystnaden som en resurs för avkoppling, rekreation och friluftsliv. Det finns dock behov av att fördjupa kunskapen om vilka effekter buller och andra typer av störningar från båttrafik har på djur över och under havs- ytan. Tumlarens försvinnande ifrån är ett exempel på en trolig effekt av buller och störning. Delmål 7 handlar om utsläpp av olja och kemikalier från fartyg. Delmålet har, liksom många andra utsläppsmål, stor relevans för biologisk mångfald, men åtgärderna och den kunskap som behövs för att nå delmålet berör inte direkt biologisk mångfald. Därför be- handlas inte delmålet vidare här. Delmål 8, som kopplar miljökvalitetsmålet till ramdirektivet för vatten, föreslås av regeringen att utgå eftersom direktivets bestäm- melser har införlivats med svensk lagstiftning. Se kommentar under avsnitt 6.2 (Sjöar och vattendrag) om vattendirektivets betydelse. Vilken kunskap finns och vem tar fram den? Nationell miljöövervakning, programområde kust och hav Programmet är främst inriktat mot eutrofiering och miljögifter. Syftet är att ge underlag för beskrivning av storskalig påverkan. Vissa delprogram följer förändringar av vegetation och fauna. Insamlingen av makrofauna sker en gång i , i egentliga och i - . Provtagning av vegetationsklädda bottnar sker en gång inom tre områden vid () och inom ett område vid samt vid (). I ett särskilt delprogram följs be- Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt ståndsutvecklingen hos vikare, gråsäl och havsörn i Bottniska vi- ken, egentliga och – . Miljöövervak- ningen innehåller även månatlig insamling av växtplanktonprover. Utförare är universiteten, , , m.fl. I (Nationell inventering av landskapet), som är en del av programområde landskap, ingår övervakning av stränder. Uppgifter om strandtyp och strandvegetation (kärlväxter och grönalger) regi- streras. Nationell övervakning av fisk och fiske ansvarar för årliga övervakningsfisken som täcker de svenska havsområdena, både längs kusten och ute till havs. Fiskeri- verket genomför också omfattande inventeringar av lekmiljöer för fisk, där inventeringarna i vissa fall även inkluderar växtlighet och zooplankton. Kunskap om marin biologisk mångfald erhålls även genom analyser av genetisk variation hos fisk och inventeringar av utsjögrund. samlar dessutom in uppgifter om fångs- ter från yrkesfisket, vilka till en del även gäller bifångster. Sammanställning och analys av kustnära undervattensmiljöer () Kartunderlag (topografi, geologi m.m.) av varierande detaljerings- grad tas fram i ett gemensamt projekt av , och för kartläggning av kusthabitat. En klassificering av habitaten görs. Inventering av utsjöbankar pågår inför etablering av havsbaserad vindkraft. Det är ett uppdrag till som ska redovi- sas . har avsatts till naturinventer- ingar. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt Basinventering av 2000-områden och skyddade områden Basinventeringen av skyddade områden och Natura 2000-områden planeras av i samråd med länssty- relserna. Inventeringen i marin miljö inleddes . Se vidare i kapitel 4. Planerad uppföljning av Natura 2000 kommer att ge ytterligare underlag, också för mer generella bedömningar av miljötillståndet. Inventering av arter i Artdatabanken kommer 2006 att påbörja en systematisk inventer- ing av arter i . Betydande resurser kommer att krävas för att fylla de stora kunskapsluckorna. Kunskapsunderlag för bildande av reservat fördelar sammanlagt till länsstyrelserna för arbetet med bildande av ma- rint inriktade naturreservat. En stor del av dessa medel går till in- venteringar, karteringar och kunskapssammanställningar. Bevarandestrategi för kust- och skärgårdsområden gjorde en skärgårdsutred- ning som redovisades . Huvudrapport (5116) och övriga rapporter utgör ett kunskapsunderlag främst för bevarande av kustens och skärgårdens landmiljöer. Kunskaps- och planeringsunderlag för havet Det saknas ett heltäckande planeringsunderlag för havet med information om djup, bottentopografi, geologiska data och biolo- giska data. I den utsträckning sådan information redan finns för vissa områden är det hos Försvarsmakten, , geologiska undersökning (SGU) och Lantmäteriet. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt tionen är dock inte heltäckande. De mätningar som gör är t.ex. inriktade mot farleder. Informationen är dessutom i flera fall sekretessbelagd enligt lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation. Regeringen skriver i havsmiljöskrivelsen (skr. 2004/05:173) att det med tanke på dessa för samhället viktiga verksamheters stora behov av tillgång till sådana data bedömer re- geringen att det bör utredas om det bland den sekretessbelagda in- formationen finns data som kan göras mer tillgängliga. En sådan utredning är mycket angelägen för att skapa grundläggande förut- sättningar för att klara miljömålet. Det behövs detaljerade topografiska kartor för havsbottnarna som också visar information om bottenmaterial. Det finns goda erfarenheter av multibeamekolodning, som med ytterligare utveck- ling även kanske kan registrera beståndsbildande organismer. Det finns även ett stort behov av habitatkartering. För detta krävs stickprovsundersökningar med fjärrmanövrerade farkoster () med videokamera, eventuellt kompletterat med dykning i grundare områden. Med kunskap om djup och bottentopografi bör ett urval av högintressanta områden kunna göras i vilka habitatkartering i första hand genomförs. Resultaten av , som an- vänder tillgängliga data för att identifiera kusthabitat, bör givetvis också användas. miljöövervakning inriktad på biologisk mångfald Det nationella programmet innehåller inte i tillräcklig om- fattning variabler för en god uppföljning av biologisk mångfald. bör se över programmet så att det bättre svarar upp mot behoven i arbetet med biologisk mångfald. Exempelvis bör insamlingen av växtplanktonprover kompletteras med djur- plankton. Det är angeläget eftersom dessa utgör en viktig koppling mellan fisk och andra nivåer i näringskedjorna. Antal och geogra- fisk fördelning av provtagningspunkter behöver också ses över. Det är viktigt att övervakningen ges en stark koppling till forskningen. Med många utförare och ett flertal centrala verk och regionala ak- törer som beställare är samordningen mycket viktig, i allt från in- samling och datatekniska frågor till analys och presentation av re- sultaten. Den planerade uppföljningen av Natura 2000 bör även kunna ge underlag för en allmän bedömning av tillståndet för biologisk Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt En viktig förutsättning för detta är att tillräckliga resur- ser anslås både till basinventeringen och till den fortsatta uppfölj- ningen. Samordning med andra länder som delar hav med bör ske. Förutom den inventering som ArtDatabanken genomför i behövs det marinbiologiska inventeringar i , även om artrikedomen där är mindre. Ekosystemens dynamik och funktion ekosystem är av naturen kraftigt dynamiska. De kortlivade och tillfälliga planktonen utgör basen för de ekosystemen. Tillfälliga förändringar i strömriktning, väder och vind kan slå ut en produktion av planktonalger som är förutsättningen för årets re- krytering av nya fisklarver. En för stor planktonalgsblomning kan på motsvarande sätt sjunka till botten och med syrebrist slå undan födobasen för bottenlevande fiskar under en säsong, med fiskflykt och dålig rekrytering som följd. Ett bidragande problem är de ofta långa näringskedjorna där förändringar i mängden toppkonsumen- ter, framför allt stora fiskar, kan få oväntade och dramatiska kon- sekvenser på organismer i flera led. Det har gjorts riktade forskningsinsatser för att öka kunskapen om de ekosystemens dynamik och funktion, bl.a. av och Formas, men ytterligare insatser behövs sannolikt. Kunskapsläget avseende den biologiska mångfalden i våtmar- kerna är i stort sett tillfredställande. Våtmarker i fjällområdet är mindre kända genom att våtmarksinventeringen inte berört fjällen. Jag bedömer dock att den inte nu bör utökas till också täcka fjällen. Skälen till detta är att hotbilden sannolikt är mindre uttalad än inom andra ekosystem där behovet av mer storskaliga kunskapsuppbyggnadsinsatser är tydligare. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt marksinventeringen finns vissa brister avseende beskrivningen av våtmarkernas artinnehåll, samt olikheter i inventeringsmeto- dik. Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i land- skapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för fram- tiden. 1.Nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar 2.Skydd av våtmarker i myrskyddsplanen 3.Om skogsbilvägar och våtmarker 5.Åtgärdsprogram för hotade arter (Miljökvalitetsmål och delmål är fastställda av ) Regeringen har gjort följande precisering av vad miljökvalitets- målet bl.a. innebär i ett generationsperspektiv: I hela landet finns våtmarker av varierande slag, med bevarad biologisk mångfald och bevarade kulturhistoriska värden. Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraf- tiga populationer säkras. Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota eller utarma den biologiska mångfalden introduceras inte. Torvbrytning sker inte på platser med höga natur- eller kul- turvärden eller på ett sådant sätt att det leder till stora nega- tive effekter på den biologiska mångfalden. Våtmarker skyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter, vägbyggen och annan exploatering. Våtmarkernas värde för friluftsliv värnas. Regeringen har i miljömålspropositionen (2004/05:150) bedömt att arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålet fortskrider i rätt riktning men genomförandet går för långsamt i förhållande till vissa av de uppsatta delmålen. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt SOU 2005:94 Uppgifter från uppföljnings- och utvärderingsfasen Vilka är de värdefulla våtmarkerna och var finns de? Vilka metoder för bevarande och hållbart nyttjande är lämpliga för att de ekologiska och vattenhushållande funk- tionerna ska bibehållas? Utvärdering av om styrmedlen är de rätta för att nå de Uppföljning av styrmedlens effektivitet Objektvis uppföljning i tillräcklig omfattning för att ge underlag för bedömning av om den biologiska mångfalden bevaras Kunskapsbehoven hänger främst samman med behovet av att veta dels var de värdefulla våtmarkerna befinner sig i landskapet, dels hur dessas funktion upprätthålls. Är de områden som skyddas med olika styrmedel optimalt placerade i landskapet? Finns det brister för vissa våtmarkstyper? Hur påverkar landska- pets fragmentering våtmarkernas funktion i ekosystemet? En nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sump- skogar skall tas fram senast . (Av fastställt delmål) Var finns våtmarkerna och sumpskogarna? Vilka styrmedel kan användas för skydd och skötsel? Delmålet är en åtgärd. Kunskapsbehovet är främst kopplat till be- hovet av att veta var de värdefulla våtmarkerna finns, samt vilka skydds- och skötselåtgärder som krävs för att våtmarkernas funk- tion i landskapet ska kunna upprätthållas. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt Samtliga våtmarksområden i Myrskyddsplan för skall ha ett långsiktigt skydd . (Av fastställt delmål) Var finns de områden som ska skyddas? Hur ska skyddet och skötselplanerna utformas för att Kunskapsbehoven för att uppnå delmålet finns främst kopplade till det operativa arbetet och utpekandet av vilka områden som ingår i den nationella planen samt senare framtagna regionala strategier. skall skogsbilvägar inte byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller på annat sätt byggas så att dessa våtmarker påverkas negativt. (Av regeringen föreslagen förändring av delmålet) Var finns de aktuella våtmarkerna? Vilken påverkan ger en skogsbilväg på ett specifikt Vilka styrmedel kan nyttjas för att undvika att skogs- bilvägar byggs på olämpliga platser? Var byggs skogsbilvägarna? Påverkas de värdefulla våtmarkerna generellt? Kunskapsbehovet är främst kopplat till det operativa arbetet och behoven av att stoppa bygget av skogsbilvägar på de värdefulla våtmarkerna samt att följa upp effekterna av de skogsbilvägar som ändå byggs. I odlingslandskapet skall minst 12 000 ha våtmarker och småvatten anläggas eller återställas fram . (Av fastställt delmål) Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt SOU 2005:94 Vilka våtmarker ska återställas för att ge en optimal effekt för den biologiska mångfalden? Vilka metoder är bäst för att återställningsarbeten ska ge den eftersträvade effekten? Vilka resultat uppnås av de insatser som görs?