sou · GTB3103d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Tandvård (barn t.o.m. ) Totalt offentligfinansiellt över- / Införandet av ett försörjningskrav innebär att anknytningspersonen skall kunna stå för vissa kostnader för den anhörige. (Eller i vissa fall att den anhöriga själv skall klara sin försörjning.) Detta gäller vissa levnadsomkostnader såsom mat och husrum. ten är tänkt att gälla eller längre i vissa alternativ. Effekterna av detta för anhöriginvandrare får antas små. En anhöriginvandrare som under sin första tid i blir försörjd kommer att bidra till de offentliga inkomsterna genom sin konsumtion (indirekta skatter). kommer anknytningspersonens konsumtion att minska i motsvarande grad då den personen avstår konsumtionsutrymme till sin eller sina anhöriga. Slutligen antas att kommunernas kostnader för försörjningsstöd blir betydligt lägre för gruppen tillkommande anhöriginvandrare om ett försörjningskrav införs. Sammantaget bedöms dock de sammantagna effekterna på nettokostnaden bli små och vi väljer därför att utgå ifrån en typkalkyl – som gäller för båda alternativen med och utan försörjningskrav. Det enda som skiljer är, som beskrivits ovan, hanteringskostnad som förväntas öka om ett försörjningskrav införs. De samlade effekterna av ett försörjningskrav förväntas trots ovan- stående resonemang bli märkbara. Ett införande förväntas minska främst antalet beviljade uppehållstillstånd. Detta har noggrannare be- skrivits i avsnitt 2. I kalkylen påverkar detta således Förväntat antal uppehållstillstånd för de olika alternativen. Således kommer typkalkylen att användas för att beräkna samhällets intäkter och kostnader för de tre olika alternativ som skall kostnads- beräknas. Varje alternativ innehåller dessutom två varianter: med eller utan försörjningskrav. Sammantaget görs därför sex beräkningar som var och en har en unik uppsättning med förväntat antal beviljade uppehållstillstånd. De sex kalkylerna återges i sin helhet i bilagorna 4 a–f. I tabellen nedan sammanfattas det övergripande resultatet av de sex kalkylerna. Även den förväntade årliga kostnaden efter ett införande av respektive förslag framgår. Kalkylen visar på ett årligt underskott på efter ett införande av An- hörigkommitténs förslag utan försörjningskrav. Motsvarande beräk- ning med försörjningskrav innebär att det förväntade årliga under- skottet minskar till . Dessa två beräkningar framgår i bi- laga 5 a–b och bygger på förväntat antal till följd av ett ackumulerat behov av anhöriginvandring. Förutsättningarna framgår närmare i kapitel 2. De resterande fyra beräkningarna avseende förväntade effekter är beräknade i relation till Anhörig- kommitténs förslag med respektive utan försörjningskrav. Familje- återföreningsdirektivets förslag har bedömts vara en delmängd av förslag. I linje med detta har Familjeåterföre- ningsdirektivet, utan försörjningskrav, beräknats till av beräk- nat belopp för förslag. Resterande avser således alternativet Kommittédirektiv 2004:171. Sammanställning totalt årligt offentligfinansiellt underskott Underskott (Mkr) År 1 - 3 förslag, utan försörjningskrav förslag, med försörjningskrav Familjeåterföreningsdirektivet, utan försörjningskrav Familjeåterföreningsdirektivet, med försörjningskrav Kommittédirektivet 2004:171, utan försörjningskrav Kommittédirektivet 2004:171, med försörjningskrav En bedömning om vad som kan förväntas ske skall en- ligt uppdragsbeskrivningen lämnas. En simulering har genomförts som grund för denna beräkning. Beräkningen har avgränsats till förslag utan försörjningskrav. Hänsyn har dock tagits till den kraftiga ökning av antalet beviljade uppehållstillstånd som förväntas till följd av ett ackumulerat behov. I simuleringsmodellen, se bilaga 6, har vi (med undantag ) antagit att det varaktiga antalet tillkommande an- höriginvandrare blir 815 enligt tidigare beräkning och åldersfördel- ning. I simuleringsmodellen flyttar vi upp redan bosatta anhörigin- vandrare till nästa åldersgrupp med ökat antal år samt tillför nya anhöriginvandrare. Totalt sett bedöms enligt våra beräkningar 13 645 anhörigtillstånd beviljas ytterligare om förslag införs utan försörjningskrav. Vi använder därefter samma kalkyl som tidigare för att beräkna det offentligfinansiella under- skottet. Underskottet beräknas –2025 samman- taget uppgå till . Beräkningen framgår i bilaga 7. I det fall ett försörjningskrav införs är det rimligt att anta att detta underskott minskar betydligt. Vi utgår ifrån att relationen mellan alternativen utan och med försörjningskrav avseende förslag enligt tabellen ovan kan användas för att uppskatta även storleks- ordningen . I tabellen ovan utgör underskottet i alterna- tivet med försörjningskrav av underskottet i alternativet utan försörjningskrav (-43/-65 = ). Med detta som utgångspunkt kan det ackumulerade underskottet –2025 för förslag med försörjningskrav uppskattas till ca . De genomförda beräkningarna innehåller en betydande osäkerhet. I flera fall saknas faktamässiga underlag för beräkningarna och erfaren- hetsmässiga bedömningar har därför behövt göras. Genomgående har vi försökt att få hjälp och stöd med denna typ av bedömningar från sakkunniga, främst inom . Även om beräkningarna i många fall presenteras som exakta tal måste uppgifterna om bedömt antal uppehållstillstånd och kostnader beräknade utifrån detta tas som grova riktvärden. Eftersom de tre alternativ som berörs i denna rapport till stor del avser anhöriginvandrare i de övre åldersgrupperna är det inte för- vånande att beräkningarna indikerar offentligfinansiella underskott. Införandet av försörjningskrav förväntas minska antalet beviljade uppehållstillstånd. Minskningen förväntas dock till stor del i de produktiva åldrarna vilket gör att det offentligfinansiella under- skottet inte uppvisar några dramatiska minskningar när ett försörj- ningskrav införs. Ett ackumulerat behov av anhöriginvandring förväntas finnas. Effekterna av detta bedöms bli påtagliga efter ett införande av nya regler. förslag utan försörjningskrav innebär ett förväntat offentligfinansiellt underskott på . Därefter minskar det årliga underskottet till ca . Beräkning av sjukvårdskostnad per invånare för olika åldersgrupper Kalkylen bygger på ett officiellt material från . I kolumnen 2002 nedan framgår regionens kostnad per person för hälso- och sjukvård. Relationen mellan dessa åldersgruppers percapita-kostnad anses spegla fördelningen även på riksplanet. Detta är ett av skälen till att materialet även används som en komponent i beräkningarna av den nationella kostnadsutjämningen mellan landstingen. har beräknat den samlade kostnaden för hälso- och sjukvård (exkl tandvård) till /invånare. I beräkningen från är motsvarande kostnad /invånare. Vi har räknat upp "skåneberäkningen" med relationen 14 853 / 11 077 för att anpassa materialet till riksdata 2003. Slutligen har vi anpassat åldersklasserna till vår egen åldersgruppering. Det sistnämnda har främst skett genom att beräkna medelvärdet för flera åldersgrupper i det mer finindelade "skånematerialet". Kr/person vägt Slutlig beräkning av kostnad per invånare för de åldersgrupper vi valt att använda Se.VästmanlandochBlekinge,,föromstruktureringskostnaderrymsHär1) .2.1tabellvidare .446kontounderpensionsutbetalningarochränteintäkterinternarymsHär2) .färdtjänstingårtrafikförnettokostnaderlandstingslänsStockholmsI3) .landstingenmellanjämförbarheltinteärverksamhetpolitiskförKostnaden4) (mkr)2003översiktNettokostnadE2Tabell och , , för omstruktureringskostnader ryms Här 1) .2.1 tabell vidare .446 konto under pensionsutbetalningar och ränteintäkter interna ryms Här 2) .färdtjänst ingår trafik för nettokostnader landstings läns I 3) .landstingen mellan jämförbar helt inte är verksamhet politisk för Kostnaden 4) (kr/inv)2003 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper förslag, utan försörjningskrav Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -51 260 622 -18 667 420 underskott (Mkr) Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper förslag, med försörjningskrav Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -11 139 721 -11 316 815 -2 406 491 1 466 004 -42 046 941 -15 371 622 underskott (Mkr) Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper Familjeåterföreningsdirektivet, utan försörjningskrav Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -35 882 435 -13 067 194 underskott (Mkr) Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper Familjeåterföreningsdirektivet, med försörjningskrav Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -10 298 995 -10 435 379 -2 846 807 -27 293 977 -9 995 891 underskott (Mkr) Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper Kommittédirektivet 2004:171, utan försörjningskrav Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -15 378 187 -5 600 226 underskott (Mkr) Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper Kommittédirektivet 2004:171, med försörjningskrav Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -14 752 964 -5 375 731 underskott (Mkr) Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper förslag, utan försörjningskrav (år 1 - 3) Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -136 719 949 -49 679 548 underskott (Mkr) Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper förslag, med försörjningskrav (år 1 - 3) Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -11 139 721 -11 316 815 2 465 799 4 192 571 -115 169 901 -41 897 419 underskott (Mkr) SOU 2005:103 Bilaga 5 Ackumulerat antal beviljade uppehållstillstånd 2006–2025 Ackumulerat antal beviljade uppehållstillstånd 2006–2025 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper Anhörigkommittens förslag, utan försörjningskrav - Ackumulerat 2006 - 2025 Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -3 382 281 -9 012 339 -2 321 252 -932 358 211 -601 447 617 underskott (Mkr) Beräkningar hänförliga till kapitel 12 Beräkningar utan hänsyn till intäkter år 1–3 Bilaga 6 SOU 2005:103 Beräkningar hänförliga till kapitel 13 Ensamstående föräldrar som är sista länken Ökning (320) Ökning 1–3 (640) Föräldrapar som är sista länken Ökning i antal (470) Ökning 1–3 (940) Totalberäkningar utan hänsyn till intäkter SOU 2005:103 Bilaga 6 Ökat antal år 1–3 Kostnadseffekt år 1–3 Beräkning utan intäkter år 1–3 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. 82.Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. 83.Kärnavfall – kostnader och finansiering. 84.En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. 85.Tillsyn på försäkringsområdet. 86.Ägaransvar vid trafikbrott. Premiepensionssparande på rätt kurs. 88.Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. 89.Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. 91.Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . 92.Styrningen av insatsförsvaret. 93.Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi –en samlad förvaltning med politisk styrning. 94.Kunskap för biologisk mångfald –inventera mera eller återvinn kunskapen? 95.Nyttiggörande av högskole- uppfinningar. 96.En effektiv förvaltning för insats- försvaret. 97.När en räcker. Mastdelning för miljön. 98.Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. 100.På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. 101.Utan timplan – för målinriktat lärande. 102.Utan timplan – forskning och ut- värdering. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Förslag till informations- säkerhetspolitik. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. [71] Styrningen av insatsförsvaret. En effektiv förvaltning för insatsförsvaret. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Tillsyn på försäkringsområdet. Premiepensionssparande på rätt kurs. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. Uppdragsarkeologi i tiden. [80] Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . Nyttiggörande av högskoleuppfinningar. Utan timplan – för målinriktat lärande. Utan timplan – forskning och utvärdering. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Kärnavfall – kostnader och finansiering. [83] Kunskap för biologisk mångfald – inventera mera eller återvinn kunskapen? Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen. [72] Ägaransvar vid trafikbrott. Bevakning av kollektivavtals efterlevnad. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi – en samlad förvaltning med politisk styrning. När en räcker. Mastdelning för miljön.