sou · GTB347 · 2006-01-01 00:00:00 — Med syfte att belysa de strategiska val som SKB har gjort under processens gång, och att därmed sätta FUD-program 2004 i ett mer begripligt sammanhang, bör FUD-programmet i fortsätt- ningen utökas med en bakgrundsbeskrivning, som belyser förut- sättningar, innehåll och prioriteringar samt motiven för över- vägandena och ställningstagandena i de tidigare FUD-pro- grammen. En sådan beskrivning bör, enligt KASAM, presenteras senast i samband med inlämnandet av FUD-program 2007. SKB bör tydligare än uppskatta och redovisa osäkerheten i säkerhetsanalysens olika delar. Säkerhetsanalysens utgångs- punkter och metodik måste beskrivas och motiveras på ett tydligt sätt och det behövs en genomarbetad metod för val av scenarier. Säkerheten vid ett eventuellt återtagande av det förvarade materialet måste också belysas. Det är dessutom viktigt att uppmärksamma beslutsunderlagets begriplighet, för en större krets än experterna inom kärnavfalls- området, vid utformningen av säkerhetsanalyserna. Genom att utveckla dessa analyser skulle man kunna öka förståelsen för riskerna med ett djupförvar jämfört med andra risker i samhället. Med hänsyn till allmänhetens och kommunernas behov av insyn och förståelse, i samband med prövningsprocessen för det slut- liga omhändertagandet av det använda kärnbränslet, anser KASAM att både SKB och myndigheterna behöver publicera pedagogiska beskrivningar av de komplicerade säkerhets- analyserna. 2.2.2.11 Allvarliga händelser samt skyddsåtgärder Möjligheterna att kunna förutse olyckor, sabotage och terror- handlingar i samband med transporter och annan hantering av använt kärnbränsle fordrar särskild uppmärksamhet. Sådana uppgifter utgör en förutsättning för effektiva skyddsåtgärder. Behovet av att uppmärksamma även mycket osannolika händel- ser avgörs av de beräknade konsekvensernas omfattning vid en inträffad händelse. KASAM förutsätter att dessa risker samt behovet av skyddsåtgärder blir väl belysta i samband med de säkerhetsanalyser och miljökonsekvensbeskrivningar som kommer att ingå i ansökningshandlingarna om tillstånd för en inkapslingsanläggning och ett slutförvar för använt kärnbränsle. KASAM bedömde i samband med granskningen av FUD- program 2001 att föreföll alltför optimistisk för att garantera god kvalitet på allt det arbete som behöver göras. KASAM gör fortfarande samma bedömning och anser att det är kravet på hög kvalitet på beslutsunderlaget som skall styra forsknings- och utvecklingsarbetet, inte en viss antagen tidsplan för beslutsprocessen. 2.2.2.13Samlad prövning av inkapslingsanläggning och slutförvar KASAM ser positivt på SKB:s ändrade tidsplan () för samråd och ansökningar m.m. samt betonar att en inkapslings- anläggning och ett slutförvar för använt kärnbränsle bör tillåtlighets-/tillståndsprövas (enligt kärntekniklagen och miljö- balken) i ett sammanhang, eftersom dessa anläggningar utgör två delar i ett och samma avfallssystem. Vidare anser KASAM att det för dessa prövningar bör upprättas en enda, samordnad miljö- konsekvensbeskrivning. 2.2.2.14 Rivning av kärntekniska anläggningar Det finns anledning att rikta kritik mot att rivningsfrågorna inte har givits större uppmärksamhet i FUD-program 2004, framför allt i frågor om beräkningar av kostnaderna för rivning av kärn- kraftverken. Dessa frågor har fått ökad aktualitet genom rege- ringens beslut om att rätten att driva kärn- kraftreaktorn för att utvinna kärnenergi skall upp- höra att gälla vid utgången av . Det finns också mer övergripande aspekter på rivning som kräver fördjupade studier . Med hänsyn till frågan om behovet av en miljökonsekvensbedömning menar KASAM att regeringen bör ta initiativ till en mer ingående belysning av de miljöpolitiska, energipolitiska och rättsliga frågorna i samband avvecklingen av kärnkraften i . 2.2.2.15 Behov av oberoende forskning KASAM ansåg vid granskningen av FUD-program 2001 att humanistiska och samhällsvetenskapliga frågor, med betydelse för slutförvaring av kärnavfall, borde få ökad uppmärksamhet och ser nu med tillfredsställelse att SKB har initierat ett samhällsforskningsprogram som en del av FUD-program 2004. För forskningens trovärdighet är det dock av stor vikt att det inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga kunskaps- området även finns forskning, som finansieras av andra än kärn- kraftindustrin. Det är viktigt att regeringen avsätter medel så att fristående forskare har ekonomiska förutsättningar att ta initiativ till forskning, som har betydelse för granskningen av industrins förslag, samt till forskning om beslutsprocesserna i samband med sådana granskningar. Behovet av forskning, som är fristående från kärnkraft- industrin inklusive SKB, gäller även inom teknik och naturveten- skap. 2.2.2.16Behov av kompetens inom strålskydds- och kärnsäkerhetsområdena KASAM känner oro för att den pågående nedskärningen av resurser inom ämnesområden, såsom strålningsfysik/radiofysik, reaktorfysik, kärnkemi, radioekologi och strålningsbiologi, kommer att leda till att det inom strålskydds- och kärnsäkerhets- områdena inte kommer att finnas tillgång till den kompetens som kommer att behövas. Som exempel inom strålskydds- området noterar KASAM att flera universitet har lagt ner institutioner som verkat inom området. Det finns i praktiken inte heller något forskningsorgan som ger medel för grund- läggande strålskyddsforskning. Med en tynande forskning kommer strålskyddet i att bli lidande och kompetensen sjunker. pekade en statlig utredning i betänkandet Långsiktig strålskyddsforskning (SOU 1994:40) på att strål- skyddsforskningen befann sig i ett allvarligt läge. Utredningen mottogs positivt av remissinstanserna, men resulterade inte i att några ytterligare medel anslogs. Situationen är ännu allvarligare. 2.2.2.17 Vetenskaplig bredd i kommande FUD-program KASAM vill avslutningsvis betona att kommande redovisningar av FUD-program bör ha en stor vetenskaplig bredd för att kunna motsvara kärntekniklagens krav på allsidighet men också för att tillgodose krav på beslutsunderlaget, inklusive miljökonsekvensbeskrivningen, vid prövning enligt 17 och 9 kapitlen i . 3SKB:s program och handlingsplan SKB:s forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall i inleddes . Förändringar i lagstiftningen, myndigheternas krav och den allmänna uppfattningen om betydelsen av miljö- och samhälls- frågor har ändrat förutsättningarna för detta program. SKB (och även lagstiftningen) hade från början en tydlig in- riktning på de tekniska lösningarna – bolaget skulle klara en helt säker slutförvaring. har miljöfrågorna ökat i betydelse; miljölagstiftningen har skärpts och miljökonsekvens- beskrivningar (MKB) och tillståndsprövningar har blivit allt viktigare instrument. På detta sätt har många frågor fått upp- märksamhet, inte bara enskilda tekniska frågeställningar utan också viktiga principiella frågor, som t.ex. alternativredovisning av val av metod och plats. SKB ändrade sin strategi (efter svårig- heter i programmet) och gick från en teknisk/geologisk plats- valsprocess (syftande till vad som nästan kan kallas bästa plats) till en demokratiskt förankrad process (syftande till en accepte- rad plats med tillräcklig säkerhet). Programmet har alltså vuxit fram med gradvis förändrade uppfattningar om miljö och samhälle, men även med förändringar i tekniken samt insikter om samspelet mellan dessa frågor. Som en följd av denna utveckling har även lagstiftningen ändrats. SKB:s program och handlingsplan Det svenska kärnavfallsprogrammet närmar sig nu den tid- punkt då SKB kommer att ge in ansökningar om att få uppföra och driva anläggningar för hantering och slutligt omhänder- tagande av använt kärnbränsle och annat kärnavfall från kärn- kraftverken, förutom att bolaget återkommande redovisar de FUD-program som kärntekniklagen kräver. Det kan antas att ansökningarna kommer att grundas på det s.k. KBS-3 konceptet. SKB:s FUD-program 2004 har fokus på frågor om inkapsling av det använda kärnbränslet och utgör ett underlag för den ansökan om tillstånd för en inkapslingsanläggning som SKB planerar att ge in . FUD-program 2007 kommer enligt SKB att ha fokus på geologi och val av plats för ett slutförvar för det använda kärnbränslet. Programmet kommer därmed att utgöra ett underlag för ansökningar om tillstånd för ett slut- förvar som SKB planerar att ge in . Nya FUD-program kommer även fortsättningsvis att upprättas . En inkapslingsanläggning och ett slutförvar för använt kärn- bränsle enligt KBS-3 konceptet fordrar tillstånd enligt både kärn- tekniklagen och . Regeringen prövar frågor om till- stånd enligt kärntekniklagen och frågor om tillåtlighet enligt 17 kap. för anläggningar på angivna platser. Bered- ningen av prövningsärenden enligt kärntekniklagen sker vid SKI medan beredningen för tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. miljö- balken samt beredningen och tillståndsprövningen enligt 9 kap. sker vid miljödomstolen. och dess MKB-bestämmelser i 6 kap. utgör en viktig grund för utformningen av samråds- och prövnings- processen. Kraven i på innehållet i miljökonsekvens- beskrivningar är relativt breda och för att kunna uppfylla dessa krav kan man utgå från att utredningar och viss forskning kommer att behövas. FUD-program 2004 tar, utöver den mycket omfattande natur- vetenskapliga och tekniska redovisningen, i allmänna ordalag upp behoven i MKB-processen och behovet av samhällsvetenskapliga studier. SKB:s program och handlingsplan 3.2KASAM:s överväganden och bedömning En viktig fråga är hur väl FUD-program 2004 motsvarar lagstift- ningens krav. Detta berörs på olika sätt i programmet. KASAM:s kommentarer i det följande är i huvudsak hän- förliga till kap. 1-3, inklusive bilaga A, i FUD-program 2004. 3.2.1Kärnavfallssystemet (kap. 1 i FUD-program 2004) Kapitel 1 i FUD-program 2004 innehåller en översiktlig beskriv- ning av det svenska kärnavfallssystemet med dess tekniska och naturvetenskapliga delar och funktion. Bakgrund saknas om på vilket sätt som kärnavfallssystemet, utöver att vara ett tekniskt avancerat projekt, även utgör en hälsoskydds- och miljöfråga samt en samhällsfråga. Detta belyses dock i någon mån i bilaga A där olika överväganden, säkerhetsprinciper etc. för slutförvaret för använt kärnbränsle redovisas. För att bidra till kunskapsöverföring, kontinuitet och tydlig- het i den långa planerings- och prövningsprocess som FUD- programmet ingår i anser KASAM att programmet i fortsätt- ningen behöver kompletteras med en särskild redovisning, som belyser förutsättningar, innehåll och prioriteringar i de tidigare FUD-programmen samt därmed bakgrunden till de frågor och ställningstaganden, som är aktuella. En sådan tillbakablick med motiveringar för de överväganden och ställningstaganden, som gjorts i tidigare skeden, skulle kunna ge bättre möjligheter att avgöra på vilka grunder FUD-programmets inriktning vilar i relation till ett slutförvar för använt kärnbränsle som samhälls- och miljöfråga i och om programmet motsvarar de krav som gäller enligt lagstiftningen. KASAM anser att en sådan bak- grundsbeskrivning bör göras, t.ex. i en särskild rapport, senast i samband med inlämnandet av FUD-program 2007. En upp- daterad, översiktlig sammanfattning av en sådan bakgrunds- beskrivning bör även ingå i varje kommande FUD-program. SKB:s program och handlingsplan 3.2.2Handlingsplan (kap. 2 samt bilaga A i FUD-program 2004) Kapitel 2 i FUD-program 2004, tillsammans med bilaga A, visar planeringen för kärnbränslesystemet och för systemet för omhändertagande av låg- och medelaktivt radioaktivt avfall. Handlingsplanen har enligt SKB tagits fram för att ge underlag för myndigheterna att bedöma vilka kommande granskningar de behöver genomföra och för att de skall kunna bedöma hur SKB skall uppnå målet för en säker slutförvaring av kärnavfallet. Detta är alltså ett kapitel där SKB:s olika antaganden om teknik, ekonomi, ansökningar och prövningsprocedurer etc. läggs fram. Det bör här noteras att SKB, efter det att FUD-program 2004 lades fram, diskussionsvis har redovisat förslag till en modifi- erad handlingsplan, som innebär ändrade antaganden om tid- punkter för inlämnande av ansökningar och tider för prövning av dessa. KASAM har utgått från dessa nya förutsättningar vid bedömningen av FUD-programmet. Med hänsyn till de diskussioner som SKB har initierat med bl.a. KASAM och de medverkande i den pågående samrådsprocessen enligt , gör KASAM följande bedömning. Enligt KASAM är det sakligt motiverat, med hänsyn till miljö- balkens krav på bästa möjliga teknik, att inkapslingsanläggningen och slutförvaret för använt kärnbränsle tillståndsprövas i ett sammanhang, eftersom dessa anläggningar utgör två delar i ett och samma avfallssystem, baserat på tekniska och naturliga barriärer i samverkan. Behovet av samordning mellan prövning- arna av inkapslingsanläggningen och slutförvaret följer också av 16 kap. 7 § , som anger följande: Vid prövningen enligt denna balk skall hänsyn tas till andra verksamheter eller särskilda anläggningar som kan antas bli behövliga för att verksamheten skall kunna utnyttjas på ett ändamålsenligt sätt. SKB:s program och handlingsplan KASAM ser därför positivt på SKB:s ändrade förslag till tidsplan för prövningsprocessen. Det är också motiverat att prövningarna enligt olika lagstift- ningar, främst och kärntekniklagen, sker samordnat och i ett sammanhang. 1997/98:90, om följdlagstiftning till m.m., anges (se s. 270-271) bl.a. följande i fråga om samordning mellan prövning enligt och kärn- tekniklagen: Är ärendet av det slaget att regeringen skall pröva tillåtligheten enligt 17 kap. skall miljödomstolen efter beredning av ärendet överlämna det till regeringen för prövning. Det kan förutsättas att miljödomstolens handläggning enligt sker parallellt med en beredning hos SKI av tillståndsärendet enligt kärntekniklagen. Tillåtlighetsprövning enligt och tillståndsprövning bör därvid samordnas så att miljödomstolen har tillgång till expertmyndigheternas granskningsrapporter i kärntekniklagärendet vid sin behandling av tillåtlighetsprövningen enligt . Även regeringens slutliga beredning och beslut enligt de båda lagarna bör ske sam- ordnat. Efter att tillåtlighetsprövningen enligt har slutförts hos regeringen lämnas ärendet åter till miljödomstolen om det krävs tillstånd enligt och då prövas alla ut- släpp och störningar från anläggningen. Som redan framhållits har SKB, efter det att FUD-program 2004 gavs in, initierat en diskussion med bl.a. KASAM om en ändrad tidsplan för inlämnandet av ansökningar för de planerade anläggningarna och redovisat en förväntad tidsplan för besluts- processen. SKB:s modifierade handlingsplan för besluts- processen innebär i huvudsak följande. Ansökningar om tillstånd enligt för såväl in- kapslingsanläggning som slutförvar för använt kärnbränsle inges . Ansökningar om tillstånd enligt kärntekniklagen ges in 2006 (och kompletteras ) och 2008. I samband med diskussionen om den modifierade handlings- planen har SKB även anfört att SKB är överens med samråds- parterna om att prövningen av de olika anläggningsdelarna i SKB:s program och handlingsplan KBS-3 systemet bör baseras på ett material som är så komplett, samlat och lättöverskådligt som möjligt. Både kärntekniklagen och ställer krav på att ansökan skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning, som skall upp- rättas efter samråd enligt 6 kap. , dvs. med berörda statliga myndigheter, kommuner, allmänheten och organisatio- ner. SKB har i de fortsatta diskussionerna om en modifierad handlingsplan för prövningarna uppgivit att bolaget avser att lämna en miljökonsekvensbeskrivning, som blir gemensam för de båda anläggningarna (en inkapslingsanläggning och ett slut- förvar för använt kärnbränsle) och prövningarna enligt båda dessa lagstiftningar. KASAM anser att det är av stor vikt att det upprättas en enda, samordnad miljökonsekvensbeskrivning inför regeringens tillåt- lighets-/tillståndsprövningar, vilka förutsätts ske samordnat. Detta motiveras av behovet av att få en överblick över de sammanlagda konsekvenserna av en inkapslingsanläggning och ett slutförvar för använt kärnbränsle tillsammans med övriga aktiviteter i samband med byggande och drift av dessa verksam- heter. Det motiveras också av behovet av samordning mellan prövningarna enligt de olika lagstiftningarna och mellan pröv- ningarna av inkapslingsanläggningen och slutförvaret. Detta skulle även tillgodose behovet av allmän insyn och överskådlig- het avseende hela den komplexa slutförvarsfrågan, i ett skede då ansökningshandlingarna inklusive miljökonsekvensbeskrivning- en är kompletterade av SKB och sålunda kan kungöras av berörd myndighet, inför de fortsatta beredningarna och prövningarna. SKB:s program och handlingsplan 3.2.2.3SKB:s ansökan för inkapslingsanläggningen Mot denna bakgrund ser KASAM positivt på SKB:s ändrade för- slag till tidsplan för prövningsprocessen. Förslaget innebär att SKB i ett tidigt skede () kommer att lämna in en ansökan (inklusive miljökonsekvensbeskrivning) enbart för en inkaps- lingsanläggning och enbart enligt kärntekniklagen samt att denna preliminära ansökan (liksom den tillhörande miljökonsekvens- beskrivningen) kommer att kompletteras . Denna utveckling av ansökan och miljökonsekvensbeskrivningen kommer då att ske i samband med att SKB fortsätter det utökade samrådet enligt 6 kap. 5 § och att SKI, förutom att delta i det utökade samrådet, även granskar den av SKB in- lämnade preliminära ansökan, som underlag för en slutlig an- sökan i ett senare skede. Myndighetens granskning av den av SKB inlämnade preliminära ansökan kan då närmast få karak- tären av en fördjupad del av samrådsprocessen till gagn för såväl innehållet i SKB:s slutliga ansökan med miljökonsekvensbeskriv- ning som SKI:s senare beredning av de kompletta ansöknings- handlingarna. Ett av syftena med FUD-programmet är att ge underlag för framtida ansökningar enligt och kärntekniklagen. En viktig fråga är då i vilken omfattning som redovisningen i FUD- program 2004 motsvarar kraven på innehållet i ansökningarna enligt dessa lagstiftningar. Resultaten från de senaste samråden enligt 6 kap. och dessas eventuella inverkan på innehållet i FUD-programmet kunde t.ex. ha diskuterats. SKB har genomfört samråd (med berörda enligt 6 kap. 5 § ) som underlag för de s.k. omfattnings- och avgränsningsrapporterna (för miljökonsekvensbeskrivningen för en inkapslingsanläggning och ett slutförvar för använt kärn- bränsle i Forsmark eller Simpevarp/Laxemar) men anger inte om SKB:s program och handlingsplan denna preliminära avgränsning har inverkat på FUD- programmet eller hur man har beaktat resultaten i relation till behoven i FUD-programmet. Det är rimligt att anta att arbetet med att upprätta miljö- konsekvensbeskrivningen kan föranleda behov av kortare forsk- ningsprojekt utöver de stora tekniska FUD-projekt som SKB bedriver. Bolaget säger också i samband med den samhällsveten- skapliga insatsen att dessa forskningsresultat skall bidra till inne- hållet i miljökonsekvensbeskrivningen, men det återstår för SKB att visa hur detta kan ske, t.ex. i någon första skiss av innehållet i den kommande miljökonsekvensbeskrivningen. KASAM har ingen formell roll som part i processen för samråd enligt och prövning av tillståndsansökningarna en- ligt och kärntekniklagen. Som framgår av rege- ringens direktiv är KASAM:s huvuduppgifter att granska SKB:s FUD-program, att publicera kunskapslägesrapporter om de frågor som KASAM finner aktuella i den pågående processen och att uppmuntra till en fördjupad diskussion om dessa frågor, t.ex. i form av seminarier. Enligt KASAM:s bedömning är det därför nödvändigt att KASAM bevakar det underlag som ges in i anslutning till ansökningarna för att kunna fullgöra sina upp- gifter. Detta innebär att KASAM behöver göra delvis nya insatser. Detta får ses som en naturlig följd av den nya mer intensiva fas som föregår de viktiga beslut som behöver tas, inte minst av regeringen (beslut om ansökningarna men även beslut om FUD-programmen). Det finns många syften angivna i de olika kapitlen i FUD- program 2004 och det är svårt att överblicka och att värdera SKB:s program och handlingsplan I bilaga A finns ett särskilt avsnitt om säkerhet, som naturligtvis är en central fråga i detta sammanhang. SKB anger att det yttersta syftet är att åstadkomma ett säkert förvar för använt kärnbränsle. SKB redovisar ett antal säkerhetsprinciper som vägledning i arbetet för att åstadkomma långsiktig säkerhet, vilket är utmärkt att man tydliggör. Några frågor med anledning av säkerhetsprinciperna är följande: Vad avser SKB när bolaget talar om snabba, genomgripande och oförutsägbara samhällsförändringar, som man bör tänka på i samband med slutförvarets säkerhet? Är det något av de samhällsvetenskapliga projekten som fokuserar detta? Är detta en viktig fråga för FUD-programmet och för miljö- konsekvensbeskrivningen? SKB talar bara om själva djupförvaret i de punkter som tas upp; men hur är det med säkerheten kring inkapslings- anläggning och transporter och hur är riskerna för olyckor, sabotage och terrorism? Är det rimligt att också ta dessa i beaktande? Två säkerhetsrapporter skall tas fram nämligen SR-Can (SKB:s säkerhetsanalys som underlag till ansökan om att bygga en inkapslingsanläggning; SKB har lämnat en preliminär säkerhetsredovisning som belyser den metodik SKB avser att använda vid kommande säker- hetsanalyser) och SR-site (SKB:s säkerhetsanalys som under- lag till ansökan om att bygga ett djupförvar). SKB uppger emellertid inte vad som avses ingå i t.ex. SR-site. SKB säger att den övergripande systemanalysen skall ta hän- syn till missöden och störningar; men vilka sådana kan inträffa och är det möjligt att bedöma om alla är beaktade? Dessa frågor återges inte i bilagan och man får i de inledande kapitlen inte veta om de är viktiga att beakta i FUD- programmet. SKB säger att miljökonsekvensbeskrivningen skall visa att djupförvarsprojektet kan genomföras med acceptabla konse- kvenser för människor och miljön och på annat ställe säger man att miljökraven skall uppfyllas. Vad menas här med SKB:s program och handlingsplan acceptabla, vem avgör det och hur skall det visas? Det hade varit rimligt med en diskussion kring dessa överväganden och hur de har betydelse för utformningen av FUD-pro- grammet. Motsvarande gäller för de miljökrav man hänvisar till. SKB kommer att redovisa fakta om vad projektet kan tillföra samhället, men kommer att överlåta värderandet till andra enligt uppgift i bilaga A. Det är klokt tänkt men valet av vilka fakta som presenteras är också ett sätt att välja vilken bild man vill pre- sentera. För den öppna MKB-processens skull hade det varit bra om de sammanlagda kunskapsbehoven inför upprättandet av an- sökningarna och utformningen av anläggningarna hade lagts fram som bakgrund till valet av inriktning i FUD-program 2004. KASAM konstaterar sammanfattningsvis att innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen bör vara en viktig utgångspunkt för att motivera olika delar av FUD-programmet. Kunskaps- behovet för miljökonsekvensbeskrivningen bör därför redovisas utförligt. Det är också en viktig uppgift för SKB att argumentera för FUD-programmets fortsatta inriktning med utgångspunkt i detta kunskapsbehov samt målsättningen om en öppen MKB- process och därmed goda förutsättningar för förståelse och acceptans för FUD-programmet. 3.2.2.7Övriga frågor i bilaga A Vilka frihetsgrader för vägval kommer att finnas i olika skeden av samråds- och prövningsprocessen? SKB hävdar att tillräcklig tid måste avsättas för att ta fram solida beslutsunderlag, men det finns inga resonemang om man uppnått detta med sin planering av FUD-programmet eller om det finns frågor, som är extra kritiska med tanke på tidsaspekten. Kommande beslutsprocesser är väl definierade, enligt SKB, men bolaget säger inget om vad man menar med detta uttalande och om det har någon betydelse för FUD-programmets inriktning.