sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — curricular plan circulated at each institution, with familiarization meetings where faculties introduce students to the goals and objectives of the course. Archvist notified as to what archives materials will be need for second seminar and workshop. Student selection process begins Successful student applicants to the informed. Information meetings conducted with faculty at each institution. First part of the project begins at all schools and as these locally- based courses unfold, faculty and students begin to exchange information on a website devoted to the . Working at their home institutions, students carry out interdisciplinary rese- arch studios to visualize and realize recommendations that are creative, innovative, plausible, and demonstrate a high degree of technical resolution. Students present their completed projects and conclusions on line. First research seminar and workshop conducted at für angewandte Kunst, . At the conclusion of the seminar and workshop faculty remain in for one day to evaluate progress and recommend revisions to the curriculum and plan forward. Second research seminar and workshop conducted at , , , Crafts and Design, and , in . At the conclusion of the seminar and workshop faculty remain in for one day to evaluate progress and recommend revisions to the curriculum and plan forward. Third research seminar and workshop conducted at , ; evaluation and research visits inside refugee camps take place driven by participatory design that will depend on a high degree of refugee and local population involvement. Overall recommendations to UNHCR are agreed to, and individual projects assigned to each institution to complete by January 07. Inter-institutional plans are made for the exhibition, including a modular exhibition design, marketing, , and schedule. Exhibition opens in . It will to , and . är i vid mening en förlagsverksamhet. Vi ger ut lättlästa böcker, en lättläst nyhetstidning och har utvecklat en modell med läsombud för grupper med särskilda behov. Vi har även en tjänst med bearbetning av texter till lättlästa versioner samt kurser i att skriva lättläst. Mycket av det vi gör vänder sig till nya svenskar eller personer med en annan etniskt bakgrund. Under kommer vi att lyfta fram den sidan av verksamheten ytter- ligare. Här följer en kort sammanställning av aktiviteter m.m. samt möjliga samarbeten. Genom vårt bokförlag ger vi ut lättlästa böcker som både behandlar mångkulturella frågor och böcker som mycket väl kan läsas av nya svenskar. Studiecirklar, frukostmöten m.m. Förlaget har flera titlar som kan användas i studiecirklar m.m. för att diskutera mångfaldsfrågor. Författarna kan även medverka vid t.ex. frukostmöten och programkvällar på bibliotek, museer m.m. Exem- pel på böcker som kan användas i dessa sammanhang är följande. Barn i världen en serie med åtta titlar. Matlådan multikulti – tolv personer berättar om sin bakgrund och sina maträtter m.m. – tjejen från Tanto – herdepojken som blev president Jag, Mannen utan öde – lättläst version av roman Indianbyn på prärien Mitt nya land och – samesyskon från (ges ut ) På i planeras en mängd program kring . och – möjligt program i samarbete med Same- museet . Matlådan multikulti – möjligt program tillsammans med Inter- nationella . En fotoutställning kring Matlådan, möjligt samarbete med t.ex. Arbetets museum. Jag, – en utställning är planerad på Världskultur- museet. Vår lättlästa nyhetstidning 8 SIDOR kommer ut en gång i tryckt form men finns även tillgänglig som webbtidning och denna utgåva förnyas varje vardag. Under Mångkulturåret sätts fyra webbtidningar i gång under 8 SIDOR:s avdelning för Gästtidningar. Tidningarna kan uppdateras och bestå av maximalt sex texter och sex bilder. Texterna skrivs av externa skribenter och publiceras efter tidningsredak- tionens godkännande som en självständig redaktionell produkt. Publikationsmöjligheten erbjuds organisationer, personer m.m. som representerar någon grupp i samhället med annan etnisk bakgrund som sällan kommer till tals. Webbtidningarna ger en möjlighet att beskriva sin vardag, sin kultur m.m. Organisationen men läsombud syftar till att stimulera till läsning bland grupper med stora lässvårigheter och särskilda behov. Under Mångkulturåret finns planer på bl.a. läsecirklar m.m. Läsombud och läsecirklar m.m. Utbilda fler läsombud i samarbete med t.ex. ABF. Läsecirklar med lättlästa böcker och tidningar för bl.a. kvinno- grupper i invandrarområden. Mångfaldscirklar med lättlästa böcker för läsombud i äldre- och handikappomsorg. Kampanj för läs- ningen Boktober 2006 med inriktning på lättläst material Lättläst-tjänsten gör på uppdrag bl.a. lättlästa versioner av infor- mationsmaterial m.m. Kurser i att skriva lättläst anordnas regel- bundet. Mångkulturårets webbplats och övrig information bör enligt vår mening finnas tillgänglig i lättläst version. Organisationer och myndigheter som berörs av mångkultur- frågor bör enligt vår mening erbjuda lättläst information m.m. Ett läsprojekt med Lärcentrum i planeras – utbildning av undersköterskor med utländsk bakgrund. Frukostmöten för sfi- och sas-lärare planeras i Stockholms- området. Fortsatt samarbete med Nationellt centrum för undervisning i sfi och sas. Fortsatt samarbete med om kurser kring lätt- läst information inom bibliotek, teatrar och museer ser vi som en möjlighet. Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under har alltsedan starten genomströmmats och utvecklats av lärare och studenter från andra länder. Många dans- former har vuxit upp och är integrerade i den dagliga verksamheten genom utbyten av danskulturer och former. utbildning i Flamenco är t.ex. en av de 2 i hela världen som finns på högskolenivå. Karaktärsdans, en traditionell benämning på framför allt olika ryska och ungerska/slaviska danser, har länge varit ett träningsämne infört av en från invandrad lärare i Dans- högskolans barndom. Jazzdansens afrikanska rötter möter afrikanska invandrade dansares utveckling av såväl sceniska som folkliga dansformer. Det finns i den ordinarie verksamheten inslag av tydlig mång- kulturell karaktär. Detta medför att inte planerar några specifika åtgärder eller verksamheter utöver ovan redovisade aktiviteter. har genomfört en mängd olika projekt med medel från Delegationen för breddad rekryte- ring. har sökt och skapat nya kontaktytor, framför allt till den s.k. Streetkulturen. Genom dessa projekt har nya kate- gorier av ungdomar fått chansen att möta dansen och högskolan och högskolan har fått möta en ny kultur, streetdansen. Det har fört med sig ökad kunskap om olika kulturers syn på kropp, rörelse och dans. Det har i sin tur inneburit att mångkulturella frågor blir mer och mer en del av vardagen. Den nystartade högskoleutbildningen i nycirkus har också medfört en breddning av den etniska, språkliga och konstnärliga mångfal- den, som berikar samtliga utbildningar på . har även , som en del av internatio- naliseringsarbetet, samarbete med bl.a. . är svensk partner för ett 3 årigt samarbete med Moving into Dance, Mophatong, en utbildning och ett compani i , . pedagogutbildning gästas av dansare och pedagoger som kommer att arbeta med dels Afro fusion, en dansteknik där den traditionella dansen möter influenser från västerlandets danskulturer, och även med Edu-dance, en peda- gogisk modell för att integrera dans i skolans teoretiska undervis- ning med barn och ungdomar. Samarbetet forstsätter med lärare och studentutbyten och stöds av Kultur- rådets Sydafrikafond. deltar i projektet som stöds av SIDA. Det är ett samarbete mellan ett svenskt nätverk, , svenska dans- och teaterinstitutioner, och EATI, ett östafrikanskt liknande nätverk. Inom ramen för detta samarbete planerar dansarutbild- ningen vid att arbeta tillsammans med dansare från . pedagogutbildning har ett pågående utbyte med , och under läsåret 05/06 kommer att undervisa på en repertoarkurs. Det kommer att öppna för möjligheter att betrakta den europeiska danstraditionen utifrån ett land som ligger nära geografiskt, men trots det varit utanför den västerländska danstraditionen. Danspedagogutbildningen har fem gäststudenter från , , , vilket kan låta lite, men i grupper på 17 studenter har det stor betydelse för gruppsammansättningen och öppnar möjligheter till personliga kulturella möten. Nedanstående aktiviteter ingår i utbildningsutbud. 1.Sista delprojektet i Breddad rekrytering: En kurs för ungdomar från streetdanskulturen med scenkonstnärlig inriktning. I detta projekt kommer de studerande att tillsammans med Orion- teatern skapa en föreställning som sedan i teaterns regi kommer att turnera fr.o.m. . 2.Studenterna i åk 3 gör en skolturné: I mindre grupper förbere- der studenterna turnéer ute i landet, där barn och ungdomar får möjlighet att möta dansen, dels som scenkonst och dels dansa själva. Under dessa turnéer får barn och ungdomar som normalt inte möter dans möjlighet att göra detta. 3.Under Folkdansutbildningens andra år får dessa studenter möta internationell folkdans och ungersk folkdans. 4.Fortsatta kontakter med . planeras för studentutbyte med . 5.Kursen Många kulturers dans: Detta är en kurs som startade för att ge människor med kunskaper i framför allt andra kultur- ers (folk)dans, möjlighet till högskoleutbildning. Kursen har genomförts . skall behovet av denna kurs kartläggas, och enligt planerna startas nästa kurs ht 06. 6.Internationellt studentutbyte: Även kommer studenter från att delta i studentutbytes- program med andra länder. Detta innebär att det kommer studenter från andra länder till . Regeringen har uppdragit åt att rapportera om förberedelser för högskolans deltagande i . Stora delar av det, som Mångkulturåret önskar aktualisera, berörs redan inom andra uppdrag, som DI arbetar med. Sådana områden är internationalisering, breddad rekrytering och likabehandling. Målen för Mångkulturåret flyttar perspektivet men belyser områ- den, som i flera fall redan är föremål för stort intresse på hög- skolan. DI kommer att inrätta en särskild arbetsgrupp med lärare, personal och studenter som idégivare för hur Mångkultur- året kan sätta spår i skolans verksamhet. Högskolan disponerar inga medel till annat än utbildning och konstnärligt utvecklings- arbete. Förutsättningen för skolans engagemang i Mångkulturåret är därför, att dessa inriktningar giftes ihop med ordinarie verksam- het. I DI:s verksamhet är detta en avsevärd planeringsuppgift. Vi förutser därför att de tyngsta bidragen kommer att kunna presteras 06. Inom ramen för arbetet med breddad rekrytering har redan avse- värd uppmärksamhet ägnats åt att stärka den etniska mångfalden bland skolans studenter. DI:s studenter antas efter prov, intervjuer och workshops. Fr.a. skolans jämställdhetsarbete har bidragit till att förändra automatiska kvalitetskriterier i dessa processer. Detta har varit ett långsamt och pågående förändringsarbete, som rör vid kärnan i vår verksamhet. Jämställdhetsdiskussionen har kraftigt förändrat hur skolan betraktar möjliga kvaliteter. Vi ser fram emot att Mångkulturåret på motsvarande sätt kommer att för- ändra våra kriterier och medvetenhet. Jämställdhetsarbetet är där- vidlag en ledstjärna för hur detta kan gå till. I arbetet med breddad rekrytering har DI bl.a. kontakt med gymnasier i invandrartäta områden som och för att stimulera ungdomar där, att våga eftersträva de utbildningar, som DI erbjuder. planeras en studieresa för studenterna runt Nazismen under ledning av professorerna . Inom radioutbildningen finns det arbete lektor har med unga romer, för att ge dem kunskap om mediet och möjlighet att vidga sina kontaktytor utanför de mer traditionella kanaler som den romska kulturen har. Ett samarbete med Cineafrica och planeras inom insti- tutionen för Dokumentärfilm, Radio och TV. De skolgemensamma s.k. professorsföreläsningarna kommer att rymma inslag, som anknyter till Mångkulturåret. Det finns ett intensivt utbyte mellan världens filmskolor, fr.a. genom organisationen , som organiserar sådana utbild- ningar i hela världen. Inom detta sammanhang deltar DI aktivt. Kontakter har tagits med i om att inleda ett utbyte inom ramen för den bilaterala biståndsöverenskommelse, som finns mellan och . Teaterinstitutionen driver ett regelbundet utbyte med Teaterakademien i . Goda kontakter finns också med afrikansk teater, bl.a. teater- skolan i . DI:s största satsning på internationell samverkan gäller det sam- arbete man haft med Sida med inriktning på scen- konsten i . Studenter ur tre årskullar har gjort stu- die/kontaktresor till , och . Ett av många resultat är ett samarbete mellan en dramatikerstudent på DI och unga, kvinnliga egyptiska dramatiker. Projektet har också varit engagerat i konkret teaterutbyte, där regisserat i (med gästspel i Sve- rige) och som fortsatt i bl.a. den palestinska gruppen AlHarahs uppsättning på teater liksom uppsättning av hemlighet på . DI planerar under2006 att vidga projektet i med ett forskningsprojekt. Mångkulturåret kommer att finna ett antal uttryck i DI:s verksam- het 2006. De större elevövningar och produktioner, som skolans studenter planerar att genomföra kommer att ta färg av satsningen. Att beskriva exakt hur vore dessvärre att föregripa den konstnärliga process, som fr.a. bör vara studenternas. Forum för levande historia Forum för levande historia är en myndighet som har uppdraget att – med utgångspunkt i Förintelsen – arbeta med frågor som rör tolerans, demokrati och mänskliga rättigheter. Myndigheten är en kunskaps- och kulturinstitution som arbetar konkret och lång- siktigt med att fördjupa kunskapen om brott mot mänskligheten. Intolerans, brott mot de mänskliga rättigheterna och kränk- ningar av alla människors lika värde och rättigheter inträffar i det svenska samhället. Brott mot mänskligheten, det grövsta övergreppet mot dessa principer, begås runt om i världen . Genom att belysa dessa brott, i historien och i samtiden, vill vi påverka framtiden. Vi lär oss se mönster. Vi tvingas till reflexion kring frågor som rättvisa, identitet och personligt ansvar. Vi frågar oss hur det var möjligt och varför det är möjligt. Varför vi kan ge upp oss själva och våra värderingar och utföra ofattbara grymheter mot andra? Vi ska nå ut till unga och gamla över hela landet och vi måste göra det på ett sätt som får människor att lyssna, förstå och agera. Därför rör vi oss i gränslandet mellan kultur och kunskap – ibland fokuserar vi på den känslomässiga förståelsen, ibland på den teore- tiska kunskapen. För oss är båda lika viktiga. Arbetet sker i sam- arbete med organisationer, föreningar, institutioner och andra myndigheter. Det övergripande målet är att stärka människors vilja att verka för allas lika värde. Enligt kulturministern är kunskap makt och likaså är kultur makt, men makten att uttrycka sig är inte allas. Målet är att så många som möjligt ska få höras, synas o närvara i kulturen och i samhället! Ingen ska behöva se sig själv som ett undantag, ingen ska känna sig utesluten. Flera av de kulturarbetare som talade på dialogkonferensen i betonade att vi måste ta reda på vad publiken verkligen öns- kar. Kulturen ska inte vara en isolerad spelplats skild från dagens samhälle. Därför måste vi söka nya gränsöverskridande samarbeten, och se till att involvera de etniska grupperna. Enligt regleringsbrevet 2005 är Forum för levande historias övergripande mål att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Genom detta finns ett mångkulturperspek- tiv per definition, om alla är lika värda finns inte ett vi och dom. I uppdraget ingår även att främja konstnärlig och kulturell utveckling samt etablera gränsöverskridande arbetsmetoder i syfte att nå grupper av besökare som traditionellt inte tar del av aktiviteter av detta slag. Forum för levande historia arbetar med frågor som handlar om kategorisering och sortering och samarbetar över både etniska gränser och minoritetsgränser. Uppdraget innebär att , om möjligt, stärka den demokratiska samhällsutvecklingen. Några exempel på verksamhet som Forum för levande historia bedriver: Romer – en glömd offergrupp. Ett prioriterat tema . I finns det cirka 50 000 personer med romskt/resande ursprung. Syftet med projektet är att lyfta fram deras gemen- samma historia. Bland annat har antologin folk getts ut. I den beskrivs nazisternas folkmord Porjamos, på romerna under men även förtrycket och dis- krimineringen av romer/ zigenare/ resande i fram till . Ytterligare berättelser av äldre romer och resande om deras liv i kommer att samlas in i ett separat dokumentationsprojekt, för att dessa historier ska finnas bevarade. Projektet genomförs i nära samarbete med romska- och resandeorganisationer. Konferenser för att stärka lokalsamhällets kunskap om romernas historia och villkor arran- geras också. A queer was here. genomförs ett HBT-projekt för att öka kunskapen om vår historia utanför den heterosexuella och om förtryck av HBT-personer under olika perioder. Projektet innehåller bland annat en antologi, en granskning av hur medier skildrar HBT-personer och en inventering av forsk- ning på området. En annan del i rpoejketet utvecklar metoder som ungdomsorganisationer kan använda i sitt arbete mot homofobi. fanns också FLHs rosa taxi, Queer cab, på olika ungdomsfestivaler och evenemang runt om i landet. Queer cab erbjöd gratis skjuts på ett villkor - att man gick med på att få en minilektion om homofobi och normer. och genomförs ett nationellt filmprojekt på temat tolerans. Projektet vänder sig inledningsvis till skolungdomar och lärare på 16 orter i landet i ett samarbete med nio regionala resurscentra för film och video samt i och ett flertal nationella organisationer. Syftet är att genom filmupplevelser och eget filmskapande få ungdomar att reflektera över sina egna värderingar kring Vi och dom och genom detta skapa ett forum där frågor om tolerans och närliggande frågor såsom moraliska värderingar, etik och fördomar tas upp till diskussion och lever vidare även efter projektets slut. kommer en projektwebb finnas med mer information på . genomfördes en pilot, där en klass från vardera och Spånga- skolan deltog. I har samtliga elever utomsvensk bakgrund, i Spångaskolan ungefär en tredjedel. presenterades en undersökning av unga människors inställning till antisemitism, islamofobi, homofobi och invandrare. Arbetet med att sprida kunskapen om dessa tendenser i det svenska samhället har skett genom lärar- seminarier, fördjupningsmaterial och en utställning med konst- installationer framtagna av konstnärer i samarbete med ungdo- mar runt om i . Förslag på Nyckelord för FLH:s arbete med MOTOR -att konsekvent och medvetet arbeta utifrån ett mång- kulturellt perspektiv, och undvika att tänka i ett vi och dom när vi väljer samarbetspartners, personal och målgrupp. -att öka tillgängligheten och kunskapen om FLH hos den utomsvenska gruppen, så att de ser FLH som en självklar sam- arbetspart. Att vilja katalysera deras idéer! MOD -att inte vara rädd för eventuella problem, ex språksvårig- heter eller att kvalitén inte ska vara tillräckligt bra. Ambivalens slukar förtjänsterna och skapar en ambivalensmur. Våga satsa på okända samarbetspartners eller projekt. NYFIKENHET – att aktivt leta och medverka till att nya kontakter knyts och blir till samarbeten. Att lyssna och fråga människorna i , både svenskar, utomsvenskar och de som tillhör minoriteterna vad de vill ha. Man kan definiera kultur som olika former av estetisk eller intellektuell verksamhet, men begreppet kultur innefattar också materiell kultur, värderingar och normer med mera. Kultur, oavsett definition, är det som ger oss identitet och stolt- het. Därför är det grundläggande att ha kunskap om sitt eget ursprung, sin egen kultur. För vem berättar historierna, om man själv inte kan? Eller för den delen, släpps fram? Grunden för FLH måste vara att bedriva en utåtriktad verksam- het, där vi frågar vad vi kan göra för publiken/ målgruppen, som är alla barn och ungdomar i , och vuxna i deras närhet . Se vilka behoven är och arbeta utifrån dessa, i kombination med vårt upp- drag. Detta innebär att vi måste se över både organisationen, reperto- aren och publiken. Forum för levande historia kommer, förutom att bedriva verksamheten som bygger på regleringsbrevets uppdrag, att verka för följande: 1.FLH:s personal ska arbeta mångkulturmedvetet, dvs. välja kon- sulter, samarbetspartners och projekt i enlighet med detta. För att nå dit skall interna seminarier hållas och interna styrdoku- ment ses över för att främja en sådan utveckling. 2.Vid nyrekrytering skall större mångfald eftersträvas. Frågan skall tas upp inom ledningsgruppen samt med de fackliga orga- nisationerna. 3.Myndigheten skall verka för en större mångfald i sin egen styr- else, genom att framföra önskemål om detta till Kultur- departementet. 4.Myndigheten skall i sitt arbete med olika målgrupper analysera det mångkulturella perspektivet. Detta skall ske inom ramen för det arbete med målgruppsundersökningar som sker . Externa relationer har två aktiviteter som är av intresse för Under ett flertal år har tillsammans med , , folkhögskolan och intresseorgani- sationer i arrangerat en serie föreläsningar under namnet Kulturmöten i . Målgrupp för föreläsningarna är en bred allmänhet boende i stadsdelen med omnejd. Arrange- syftar till att föra och de boende i närmare varandra. Forskare får möta allmänheten, skapa nya nät- verk och inspireras som allmänheten får ta del av aktuell forskning och kunskap inom . Kulturmötena arrangeras i . Föreläsningarna hålls på kvällstid för att underlätta för allmänheten att närvara. Ett av föreläsningstillfällena ingår i det årliga evene- manget vecka, som syftar till att öppna för en bredare allmänhet. Föreläsarna till Kulturmöten i hämtas från samtliga fakulteter och förläsningarna skall ha ett mångkulturellt perspektiv. Ämnena för föreläsningarna tas fram i en arbetsgrupp där personer som är yrkesverksamma i stadsdelen samt engagerade personer inom olika frivilligorganisa- tioner i deltar. I stadsdelen , som är en av staden förorter, bor människor från många olika länder och kulturer. I stadsdelen är det kulturella avståndet stort mellan medborgarna och den akademiska universitetsvärlden. Arrangemanget Kulturmöten avser att minska det kulturella avståndet och underlätta för Bergsjöborna att studera, forska eller tillgodogöra sig kunskaperna vid . Några av de ämnen som har avhandlats vid Kultur- mötena är: Röda stugor och jämlikhet – om det typiskt svenska, Samarbete och konflikthantering, Varför flyttar svenskarna från ?, Ung, invandrare och kär i fel person, islams nya ansikte – nya strömningar inom , Humor som konfliktlösning, Hur blir man svensk. planerar vi att arrangera kulturmöten i samma ut- sträckning som , vilket innebär sex kulturmöten mellan univer- sitetet och de boende i stadsdelen . Det finns önskemål från flera andra av stadsdelar att arrangera kulturmöten även i deras stadsdelar. I samband med att genomför vecka arrangeras också en föreläsning i under namnet Stadsdelsprogrammet i . Även denna verksamhet har pågått under . Arrangemanget på omfattar en föreläsning med efterföljande diskussioner mellan publiken och föreläsaren. Mellan föreläsningen och diskussionen presenterar studenter från Världsmusikprogrammet sin utbildning samt genomför en kortare konsert. Tanken är att även denna verk- samhet ska fortsätta , 2006. Liksom Kulturmötena i syftar Stadsdelsprogrammet i till att minska avståndet mellan allmänheten i stadsdelen och . Föreläsningsämnen tas fram i samarbete med en referensgrupp bestående av medlemmar i frivilligorganisa- tioner i . Aktiviteter i universitets regi under mångkulturåret och vid univer- sitet planerar ett dialogseminarium om begreppet mångfald. Semi- nariet skall ta sin utgångspunkt i rapporten – fördjupat samtal om integration och ses som ett inlägg i diskussionen kring etablering av en tankesmedja i . plane- ras till och vänder sig i första hand till verksamma vid .