sou · GTB357d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Dessa rör bl.a. fördelningspolitiska konsekvenser, administrativa kostnader liksom förekomsten av politiska önskemål om styrning på olika områden. Med tanke på att det primära syftet med mervärdesskatten är att finansiera samhälleliga åtaganden torde dock samhällsekonomiska kostnader, liksom möjligheterna till praktisk och effektiv uppbörd av skatt och bevarade momsbaser, väga tungt i en samlad bedöm- ning. Av betydelse för vilken fördelningspolitisk hänsyn som bör tas vid utformningen är dels hur effektivt momssystemet bedöms vara som fördelningspolitiskt instrument, dels vilka andra instru- ment som finns tillgängliga för att hantera fördelningspolitiska av- vägningar. Utredningen har med hjälp av den beskrivna analysmodellen be- räknat de samhällsekonomiska kostnadseffekterna, uttryckt som skillnader i konsumentöverskott mellan två jämviktslägen med olika momsstruktur. Inledningsvis analyserades de vinster som ett uttag baserat på teorin om optimal beskattning skulle kunna medföra. Dessa beräk- nades uppgå till ca på årsbasis eller av privat konsumtion. Olika svårigheter med en momsstruktur byggd på principen om optimal beskattning, bl.a. bristande förenlighet med gällande EG- regler, har medfört att utredningen undersökt ett neutralt moms- uttag. Alternativet innebär en enda enhetlig mervärdesskattesats. Mervärdesskatten påverkar då inte längre de prisrelationer som råder mellan momspliktiga varor och tjänster på marknaden, däremot påverkas prisrelationerna relativt de varor och tjänster som är undantagna från skatteplikt. Utredningen har även översiktligt studerat vilka konsekvenserna skulle bli om det nuvarande området för reducerade skattesatser utvidgades till att gälla alla de områden där lågmoms föreslås bli tillåten enligt nuvarande diskussion inom EU. Detta får betraktas som ett extremt exempel. I en sådan situation skulle den samhälls- ekonomiska kostnaden mätt som förlorat konsumentöverskott uppgå till jämfört med dagsläget och en BNP-förlust skulle uppstå på . Finansieringsbe- hovet i denna situation uppgår till och normal- Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell skattesatsen skulle behöva höjas till åtminstone , något som är fullständigt orealistiskt. Finansieringsproblemet är dock en realitet om utvecklingen successivt fortsätter i riktning mot att allt fler områden blir föremål för reducerade skattesatser. Sannolikt skulle ineffektivare skattebaser än moms i så fall behöva utnyttjas i ökande utsträckning för att finansiera de offentliga utgifterna, vilket skulle medföra samhällsekonomiska nettokostnader. Av såväl statsfinansiella som samhällsekonomiska skäl förefaller det därför angeläget att motverka en situation där momsbaserna riskerar att successivt urgröpas. Detta är troligen enklast att åstad- komma i en situation där inga reducerade skattesatser förekommer, alternativt väl avgränsbara och väl motiverade reducerade skatte- satser kan åstadkommas. I ett alternativ med likformigt mervärdesskatteuttag finns enligt modellanalysen vissa effektivitetsvinster att hämta, även om dessa enligt beräkningarna blir betydligt mindre än i fallet med optimala skattesatser. De relativprisförändringar som sker ger effekter på den privata konsumtionens sammansättning. De nya konsum- tionsmöjligheter som hushållen därigenom får kommer de att vär- dera marginellt högre . Ökningen är av storleksord- ningen av total konsumtion. Detta motsvarar en situation där konsumentpriserna ligger knappt 0,1 pro- cent lägre än de annars skulle göra. Momsuttagets samhällsekono- miska kostnader beräknas sålunda minska, om än marginellt. De fördelningspolitiska kostnaderna, vid övergång till enhetlig moms, skulle öka något (dvs. skillnaden i ekonomisk standard mellan hus- håll i decilgrupp 3 och 10 skulle kunna öka , se tabell 12.2). Utredningen har även som en teoretiskt intressant jämförelse beräknat effekterna av en övergång till ett fullständigt likformigt momsuttag, som alltså även omfattar de varor och tjänster som inte är skattepliktiga. Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell Tabell 12.2 Storleksordningen på de årliga effekterna, jämfört med dagsläget, som skulle uppstå vid en övergång till olika momssystem Omfattning, procent av -1,2 -0,7 mentnytta, procent av Effekter på skillnad i ekonomisk standard avser förändring av skillnad mellan hushåll i decilgrupp 3 och 10 Källa: Egna beräkningar Inslag av subventioner skulle i vissa fall kunna begränsa pris- genomslaget. I den mån som prisgenomslaget begränsas skulle ett införande av likformig moms kunna reducera de samhällsekono- miska kostnaderna ytterligare. Effekterna från imperfekt konkur- rens är mer komplicerade, eftersom en eventuell begräsning av prisgenomslaget kan medföra såväl ökade som minskade kostnader, beroende om mervärdesskatten höjs eller sänks inom ett område där prisgenomslaget påverkas av de efterfråge- och utbudsför- hållanden som råder. Om prisgenomslaget begränsas inom områden där momsen höjs och där enligt modellanalysen de största konsumentförlusterna uppkommer (varugrupperna 1,11 och 16) så minskar, allt annat lika, de samhällsekonomiska kostnaderna mer än vad som ges av modellen. Den totala konsumtionsvolymen enligt modellanalysen förblir opåverkad, under förutsättning att de offentliga finanserna inte tillåts förstärkas av ökade punktskatter och mindre offentliga bi- drag. Då uppkommer inte heller någon effekt på BNP och syssel- sättning. Däremot kommer produktionsstrukturen i ekonomin i viss mån att påverkas som en effekt av förändrat konsumtions- mönster. I vissa branscher kommer produktionen att öka och i andra att minska. Dessa förändringar av produktionsstrukturen väntas dock ungefär ta ut varandra även i landets åtta huvud- regioner, vilket tyder på att mellan dessa kommer inga fördelnings- effekter att uppstå. 14 Positivt tal betyder ökad skillnad i ekonomisk standard Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell En budgetneutral övergång till en likformig moms väntas inte påverka hushållens genomsnittliga köpkraft. Momsförändringarna beräknas medföra måttliga prissänkningar på lång sikt på de flesta konsumtionsvaror och tjänster som det blir relativt kraf- tiga höjningar av de långsiktiga jämviktspriserna på vissa varor som har reducerade skattesatser. Dessa kalkylerade prisföränd- ringar kan något öka skillnaderna i hushållens ekonomiska stan- dard, givet att de också slår igenom som verkliga prisförändringar. Mellan de stora hushållsgrupperna i ekonomin väntas ökningen bli . Fördelningseffekterna beskrivs ytterligare i kapitel 15.