sou · GTB339 · 2006-01-01 00:00:00 — Jämställdheten, det kommunala självstyret eller den enskilda äganderätten bedöms inte heller påverkas av förslaget. Minskade prestationer inom det anslagsfinansierade området kommer att ha en viss påverkan på genomförandet av skogspolitiken och därmed även ha vissa miljö- mässiga konsekvenser. Det kan exempelvis handla om minskad tillsyn av generell miljöhänsyn. Råd för diskussioner om uppdragsverksamheten Rådets verksamhet bör finansieras inom ramen för ordinarie förvaltningsanslag. Jämställdheten, det kommunala själv- styret eller den enskilda äganderätten bedöms inte påverkas av förslaget. Förslaget har inte heller några miljömässiga konsekvenser eller negativa konsekvenser för små företag. De samhällsekono- miska konsekvenserna är svårbedömda, men kommer rådet sannolikt att bidra till att SVO:s trovärdighet ökar, vilket i sin tur för att myndighetens förutsättningar att föra ut skogs- politiken också ökar. Detta skulle i sin tur gagna samhällseko- nomin. 13.4Ny organisationsstruktur för SVO I betänkandets elfte kapitel föreslås att: och Skogsvårdsstyrelserna slås samman till den samlade statliga skogliga myndigheten . omvandlas till en styrelse med fullt ansvar. Skogsvårdsstyrelsernas styrelser ersätts av regionala råd med bred sammansättning. Konsekvenser av bildandet av en enmyndighet Bildandet av enmyndigheten kommer inte att innebära några större praktiska skillnader mot dagens situation. Initialt kommer förslaget dock att medföra vissa omställningskostnader. Det bedöms som rimligt att dessa kostnader belastar myndighetens förvaltningsanslag. I övrigt beror förslagets konsekvenser till stor del på i vilken utsträckning den nya myndigheten lyckas ta tillvara på de möjlig- heter som enmyndighetsmodellen bjuder när det gäller ökad effek- tivitet, enhetlighet, samordning av resurser m.m. Författningsmässigt kräver förslaget förändringar av myndig- hetens instruktion. Vilka dessa är framgår av författningsförslaget i början av detta betänkande. Därutöver krävs flera följdändringar i andra författningar där begreppen och skogsvårds- styrelsen byts ut mot . Arbetsrättsligt skulle bildandet av en ny gemensam myndighet vara att betrakta som övergång av verksamhet enligt 6 b § lagen om anställningsskydd.212 Detta innebär att all personal vid Skogsstyrel- sen och Skogsvårdsstyrelserna som inte avböjer detta får sina anställningsavtal överförda till den nya myndigheten. Konsekvenser av att göra om till en styrelse med fullt ansvar Att styrelse föreslås bli en styrelse med fullt ansvar har i första hand konsekvenser för den interna styrningen och ansvarsfördelningen inom den nya enmyndigheten. Det utökade ansvar som nyordningen innebär för styrelsen, väntas leda till att den tar ett mer aktivt ansvar för att utveckla myndighetens verk- samhet än vad som är fallet . Detta väntas i sin tur få positiva konsekvenser på det skogspolitiska området. Kostnaderna för nyordningen bedöms bli jämförbara med de kostnader som dagens styrelsearbete medför. Författningsmässigt krävs ändringar i SVO:s instruktion. Dessa framgår av författningsförslaget i början av detta betänkande. Utredningen gör bedömningen att förslagets ytterligare konsekvenser är begränsade. 212 SFS 1982:80. Skogsvårdsstyrelsernas styrelser ersätts av regionala råd med bred sammansättning De regionala råden kommer att ha en liknande funktion som skogsvårdsstyrelsernas styrelser som de ersätter. Konsekvenserna bedöms därför bli försumbara på samtliga områden som utred- ningen har att beakta. 13.5Skogliga åtgärder i det kommande landsbygds- utvecklingsprogrammet I betänkandets tolfte kapitel ges ett antal förslag på skogliga åtgärder som skulle kunna ingå i ett kommande landsbygds- utvecklingsprogram (LBU-program). Förslagen är av strategisk karaktär och hur de blir en del av det kommande nationella LBU- programmet är beroende av flera osäkra faktorer. Det gäller inte minst frågan om hur aktuell EU-förordning slutligen utformas och hur EU:s finansiering av programmet kommer att se ut. Utred- ningen finner det därför inte meningsfullt att göra några närmare konsekvensbedömningar eller kostnadsberäkningar av de mycket övergripande förslag som läggs. Utredningen hänvisar i stället till de beräkningar och konsekvensanalyser som kommer att redovisas i det uppdrag som har att se över de tekniska och administrativa konsekvenserna av förslaget till ny landsbygds- förordning. Beslut vid regeringssammanträde . En utredare tillkallas med uppdrag att utvärdera och se över skogs- politiken. Utvärderingen skall ta som utgångspunkt att grunderna för den gällande skogspolitiken ligger fast. Det innebär att skogs- politikens två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål, ligger fast. Ett hållbart skogsbruk skall bedrivas, och skogen och skogsnäringen kommer även i fortsättningen vara av ekonomisk, social, kulturell och ekologisk betydelse för . Regeringen bedömer att det är väsentligt att utvärdera hur väl målen för skogs- politiken har uppfyllts som den tillämpats. Det är först nu som det är möjligt att mera genomgripande utvärdera effekterna av skogspolitik. Grunderna för gällande skogspolitik lades fast av regering och riksdag 1993 (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252). Några av de viktigaste förändringarna jämfört med tidigare var att två jämställda mål för skogspolitiken fastställdes, ett produktionsmål och ett miljömål, och att detalj- regleringen inom skogspolitiken minskades. De flesta av de bidrag som tidigare funnits avskaffades. Skogsägarna fick frihet under ansvar att själva svara för att bedriva ett hållbart skogsbruk. Skogspolitiken har därefter utvärderats och redovisats till rege- ringen två gånger, 1997 och 2002. Med anledning av utvärdering föreslog regeringen mindre ändringar i skogsvårdslagen (1979:429), vilka också har genomförts (prop. 1997/97:158, bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). förordningen (1993:1096) gjordes också. En översyn av förvalt- ningen av de statligt ägda skogarna gjordes (SOU 2002:40). Resultaten av utvärdering redovisade regeringen till riks- dagen i skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39). I skrivelsen betonades att grunderna för dagens skogspolitik ligger fast. förordades en fördjupad, oberoende utvärdering och översyn av skogspolitiken. utvärdering av 15 miljömål (Miljömålen allas vårt ansvar) bedömde att målet Levande skogar kan vara svårt att nå med nu gällande beslut. Varken eller de två utvärderingarna av skogs- politik har haft några invändningar mot grunderna för skogspoli- tiken. Regeringen konstaterade i skrivelsen att dessa grunder, med jämställda mål och frihet under ansvar, bör ligga fast. framhöll regeringen att det är väsentligt att utvärdera hur väl målen för skogspolitiken kan uppfyllas som den tillämpats. De långa utvecklingstider som gäller för skog i gör att skogspolitiken skall vara framsynt. Det är först nu som det är möjligt att mera genomgripande utvärdera effekterna av skogspolitik. utvärdering pekade på svårigheterna att särskilja olika påverkansfaktorer, som skogspolitiska mål, lagstiftning, skatte- politik och EU-politik. Även denna fråga ansåg regeringen att det fanns anledning att uppmärksamma. Regeringen tillkallar en särskild utredare med uppgift att utvärdera och se över skogspolitiken så som den tillämpats , och lämna förslag till anpassningar och förbättrad målupp- fyllelse. Utvärderingen skall ta som utgångspunkt att grunderna för den gällande skogspolitiken ligger fast. Skogen och skogsnäringen skall vara ekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskt hållbar. Skogs- bruket är en självbärande näring och ekonomiska bidrag bör därför inte lämnas till normala åtgärder i ett hållbart skogsbruk. Utgångs- punkten innebär också att skogspolitikens två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål, ligger fast. Vad denna avvägning mellan skogspolitikens båda jämställda mål betyder vid genom- förandet av skogspolitiken skall belysas i ett bredare samhälls- perspektiv av utredaren. Inriktningen skall innebära ett hållbart förvaltande av naturresursen skog med bibehållen handlingsfrihet för framtiden. Statens respektive skogsnäringens ansvar för genom- förande av skogspolitiken skall förtydligas. Utredaren skall i första hand utgå från att det statliga åtagandet inte skall öka i omfattning. En viktig ambition bakom avregleringen och omläggningen av skogspolitiken 1993 var att mångfalden av brukningsmetoder skulle främjas, till gagn för landskapsbild, landsbygdsutveckling och bio- logisk mångfald. Utredaren skall bedöma hur väl produktions- och miljömålen har uppfyllts. Behov av vidareutveckling av mätinstru- ment för de skogspolitiska målen skall beskrivas. Eventuella mål- konflikter inom skogspolitiken och mellan skogspolitiken och andra politikområden skall belysas. De förändringar av skogsnäringens villkor som skett skall beaktas. Några av de faktorer som påverkat skogs- politiken och som av det skälet skall analyseras är EU-medlem- skapet, , internationell skogspolitik, skogsforsk- ningens villkor, miljö- och konsumentkrav, förändringar i privat- skogsbruket när allt flera skogsägare inte bor på och brukar sin fastighet samt den fortgående internationaliseringen av skogs- industrin och virkesmarknaden. Globalt och inom EU har mål om att utarmningen av biologisk mångfald skall upphöra 2010 antagits. Det långa tidsperspektiv som gäller för växande skog skall särskilt beaktas. Svårigheten att bedöma de långsiktiga effekterna av t.ex. nya regler för skogsskötsel gör att möjligheter till stor variation i formerna för brukandet bör vara norm. Utredaren skall särskilt uppmärksamma såväl effekterna av tidigare skogsbruks- metoder som pågående arbete och forskning kring nya metoder för skogsbruk. Även framtida klimatförändringar och klimatpolitikens påverkan på svenskt skogsbruk skall beaktas. Virkesförsörjningsfrågorna skall särskilt belysas, liksom det svenska skogsbrukets långsiktiga inriktning och utvecklingsmöjlig- heter på en internationell marknad med ökad konkurrens. De ökande och konkurrerande anspråken på råvaran skall också be- lysas. Utredaren skall beakta såväl rapporten trä i byggandet (Ds. 2004:01) som resultatet av det uppdrag om den svenska användningen av bioenergi i som lantbruks- universitet skall rapportera till regeringen . Utvärderingen skall inte begränsas till de faktorer som direkt påverkar skogen och skogsbruket, utan politiken skall utvärderas i ett vidare samhällsperspektiv. I arbetet skall beslut om en regional utvecklingspolitik med väl fungerande lokala arbets- marknadsregioner beaktas (prop. 2001/02:4, bet. NU4), liksom beslut om politik för global utveckling beaktas (prop. 2002/03:122, bet. Besluten innebär att målet att bidra till en hållbar regional och global utveckling gäller samtliga politik- områden. Utredaren skall också som en jämförelse visa hur några olika länder med liknande förutsättningar som har hanterat avvägningen mellan olika intressen i skogspolitiken. Skogsbrukets sektorsansvar för miljövård betonades särskilt i samband med det skogspolitiska beslutet . Ansvaret för miljön berör samhällets alla sektorer och många miljö-, natur- och kultur- miljövårdsfrågor kan bara hanteras genom förändring och utveck- ling inom de olika sektorerna. Sektorsansvaret behöver vidare- utvecklas med utgångspunkt i vad som lagts fast genom arbetet med miljökvalitetsmålen. Inte minst inom skogssektorn finns det värdefulla erfarenheter att ta till vara i den fortsatta utvecklingen. I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) aviserade regeringen en översyn av hur sektorsansvaret fungerat . Utredaren skall genomföra en sådan översyn för skogssektorn och redovisa möjlig fortsatt utveckling och förtydliganden. Hållbart nyttjande har en bred ansats, omfattande ekologiska, ekonomiska, sociala och kulturella aspekter. Utredaren skall diskutera gränserna för ett hållbart uttag utan tillförsel av t.ex. kvävegödsel. När det gäller biologisk mångfald skall utredaren, i linje med skrivelsen, utgå ifrån den definition som är fastlagd i FN:s konvention om biologisk mångfald och de riktlinjer om hållbart nyttjande som beslutats inom ramen för konventionen. Utredaren skall beskriva de frivilliga naturvårdsavsättningarnas kvalitet och lokalisering och den dokumentation som finns om dessa områden. Skogsnäringen är en basnäring i . Skogssektorns möjlighet att bidra till ökad tillväxt, välfärd och folkhälsa samt att stärka utvecklingen av det lokala näringslivet är en viktig utgångs- punkt för det skogspolitiska arbetet. Friluftsliv, fiske, jakt och turism är några viktiga former för nyttjande av skogsmark. Ut- redaren skall föreslå åtgärder och insatser som syftar till att lyfta fram och utveckla skogens och skogsbrukets förutsättningar inom de värdekedjor som skogen utgör basen för. Skogspolitikens medel är av rättslig, ekonomisk och administrativ art. Till de statliga åtagandena hör att tillhandahålla information, rådgivning och utbildning om gällande regelverk och lämpliga former för att bedriva ett hållbart skogsbruk. Staten har även åtagit sig att finansiera viss forskning, och att informera om nya rön och ny metodik. Staten skall även bedriva tillsyn av efterlevnaden av skogsvårdslagen och andra lagar som räknas som skogspolitiska medel. Staten är också en aktör i egenskap av markägare, bolags- ägare och konsument. Även de skogspolitiska medlen kan behöva justeras eller anpassas till ändrade förutsättningar. En grundläggande fråga för utredaren är att bedöma om medlen i sin nuvarande utformning räcker för att målen skall uppnås och om det finns möjligheter till effektivi- seringar. Statens roll respektive skogsnäringens eget ansvar för skogspolitikens medel behöver förtydligas. Formerna för finan- sieringen av statliga åtaganden inom ramen för skogspolitiken behöver ses över. I detta sammanhang skall utredaren särskilt beakta det låga utnyttjandet av möjligheterna till medfinan- siering från EU. För att det skall gå att bedöma om skogsvårdslagen har den utformning som krävs för att på avsett vis kunna bidra till att uppfylla skogspolitikens mål behöver lagen utvärderas. Även till- synen över skogsvårdslagens efterlevnad skall utvärderas av utreda- ren. I skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39) framhöll regeringen att det är av avgörande betydelse att informa- tion om dokumenterade natur- och kulturvärden finns tillgänglig vid planering av skogsbruksåtgärder. Regeringen aviserade också att det bör ske en utvärdering av om dessa s.k. skogs- och miljöredovisningar har fungerat som det är avsett. Utredaren skall därför även belysa i vilken utsträckning skogs- och miljöredovisningar har funnits tillgängliga i enlighet med lagstift- ningen samt om dessa har innehållit den information som detta verktyg syftar till att tillhandahålla. Utredaren skall även lämna förslag till hur detta eller andra lämpliga verktyg kan utvecklas, i syfte att bidra till en kostnadseffektiv uppfyllelse av olika miljö- och kulturmiljömål som rör skogen. Skogspolitikens mål baseras på att skogsbruket gör åtaganden utöver vad lagstiftningen kräver. Därför har statlig rådgivning och information en viktig roll för hur väl skogspolitikens mål uppfylls. Den senaste utvärderingen visar tydligt att insatser som röjning i ungskog och naturvårdshänsyn vid avverkning blir bättre med bra rådgivning. Verksamheten med information, rådgivning och utbild- ning skall därför utvärderas av utredaren som också skall lämna förslag till möjlig effektivisering. Gränsdragningen mellan det statliga åtagandet att stödja skogsbruket med rådgivning, informa- tion och utbildning och skogsägarnas eget ansvar för kunskaps- inhämtande om regelverk och de skogspolitiska målen skall också analyseras. Utredaren skall även studera alternativa möjligheter till finansiering av rådgivning, information och utbildning. I regeringens skrivelse Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39) uppmärksammades problemet med att röjning av ungskogar har minskat sedan skogsvårdslagens krav på gallring och röjning slopades 1993. Särskilda åtgärder för att minska arealen skog med akut röjningsbehov skall därför omfattas av utredarens förslag. I samma skrivelse uppmärksammade regeringen problemet med de stora klövviltstammarna och behovet av att hålla dessa på en acceptabel nivå, såväl från produktionssynpunkt som ur ett natur- vårdsperspektiv. Utredaren skall granska även denna fråga och lämna förslag på åtgärder. Skogsnäringen har ekonomiska, sociala, kulturella och ekologiska beröringspunkter med många vitt skilda delar av forskarsamhället. Såväl ur ett näringspolitiskt perspektiv som utifrån en bedömning av skogspolitikens möjligheter att bidra till att miljömålen uppfylls vore det värdefullt att kartlägga den hittillsvarande forskningens omfattning och inriktning, liksom att analysera dess betydelse för skogspolitiken och dess effekter på skogsnäringen, tillväxten, och som underlag för utformningen av relevanta miljökvalitetsmål. Exempelvis bör forskning om klimatförändringarnas betydelse för skogsnäringen beaktas. Utredaren skall göra denna kartläggningen och med den som grund lägga fram slutsatser för en framtida skogspolitik. I skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39) framhöll regeringen att det bör ske en fortsatt utveckling av alter- skogsbruksmetoder till trakthyggesbruk i syfte att bevara och utveckla skogens många värden. Utredaren skall dels se över hur sådana metoder tillämpas inom skogsbruket, dels lämna förslag till sådana metoder och hur de kan användas för att under- stödja möjligheterna till samverkan mellan olika sätt att nyttja skogen. Regeringen avser att lämna en miljömålsproposition till . Propositionen och synpunkter på miljö- kvalitetsmålet Levande skogar skall beaktas av utredaren. Han eller hon skall särskilt bedöma behov av ytterligare utvecklingsarbete om miljöhänsyn vid skogsbruk samt olika former för skydd av skog. I enlighet med miljökvalitetsmålet undantas stora arealer värdefull skogsmark från skogsbruk, såväl formella som frivilliga avsättningar. Nödvändig skötsel av kulturbetingade värden före- kommer endast i begränsad omfattning. Utredaren skall redovisa dels en bedömning av kostnaderna för att sköta såväl natur- som kulturbetingade värden, dels förslag till former för sådan skötsel. Utredaren skall vidare belysa vilka eventuella ytterligare åtgärder som krävs inom den svenska skogssektorn för att 2010-målet om att hejda utarmningen av biologisk mångfald skall kunna uppfyllas. organisation, roll och arbete för genom- förandet av skogspolitiken skall också utvärderas av utredaren. En översyn av effektivitet och måluppfyllelse skall också genomföras. Även långsiktiga behov av resurser för genomförandet av skogspolitiken skall belysas. Skogsvårdsorga- nisationens uppdragsverksamhet riktad till skogsbruket skall utvär- deras och dess effektivitet och ändamålsenlighet belysas. Utredaren skall samråda med en parlamentariskt tillsatt referens- grupp. Utredaren skall även samråda med: företrädare för organisationer och företag inom området, den parlamentariska kommitté som skall tillsättas med uppgift att ta fram en långsiktig strategi för lands- bygdsutveckling, såvitt avser konsekvenser för företag, En konsekvensbedömning skall göras för samtliga förslag. kon- sekvensbedömningen skall det ingå en redovisning av de samhälls- ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av förslagen samt av eventuella statsfinansiella effekter. Eventuell påverkan på skogs- ägarens äganderätt skall också redovisas. För de förslag som har statsfinansiella effekter skall utredaren föreslå finansiering. Uppdraget skall redovisas . (N 2004:12) (N 2004:12) skall lämna ett delbetänkande som avser utvärdering och översyn av . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2004:70) tillkallade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att utvärdera och se över skogspolitiken. Utred- ningen har antagit namnet och skall enligt direktiven vara slutförd . Regeringen har intresse av att den del av utvärderingen som avser görs mera skyndsamt. Utredningen om en strategi för hållbar landsbygdsutveckling (dir. 2004:87) skall enligt sina direktiv lämna en delrapport den om den strategiska inriktningen av nästa miljö- och landsbygdsprogram. I den mån har över- väganden eller förslag i denna del skall dessa samordnas med den utredningen. skall utöver sitt slutliga betänkande lämna ett delbetänkande som avser utvärdering och översyn av . Delbetänkandet skall redovisas .