sou · GTB396 · 2006-01-01 00:00:00 — Vad som är viktigt i sammanhanget är dock att den centrala försvarsmaktsledningen framgent har en tillräckligt kvalificerad stabsresurs i en kvalitativ mening samt att förvaltningsrutinerna inom och utom HKV är välfungerande. Den centrala ledningen bör dock som utredningen ovan anfört göras mindre än . Utredningen vill också framhålla att Försvarsstyrningsutred- ningen föreslår att Försvarsmakten skall arbeta mer decentraliserat inom olika funktioner. Detta får också konsekvenser för HKV:s storlek. Utredningen gör den sammantagna bedömningen att samman- slagningar, reduktioner och rationaliseringar bör kunna omfatta åtminstone 150–200 tjänster i förhållande till organisationen per . Andra områden som bör bli föremål för bespa- ringar är personalomkostnader och lokaler. En total kostnadsre- duktion om ca , i förhållande till den nya kostnadsnivå som gäller för organisationen per , bör kunna förde- las enligt följande: Minskade personalkostnader om ca 110– Minskade övriga driftskostnader om ca 60– Minskade lokalkostnader om netto ca . De minskade lokalkostnaderna förutsätter att nuvarande lokaler lämnas och att HKV lokaliseras tillsammans med Försvarets mate- rielverk i byggnaden . En sådan flytt är förknippad med vissa flytt- och investeringskostnader. Emellertid bedömer utred- ningen att det med en sådan lokalisering skapas goda pratiska för- utsättningar för samarbete och rationaliseringar mellan myndighe- terna samt möjligheter att dela på infrastruktur, utvecklingskostna- der för gemensamma ekonomiledningssystem m.m. samt drifts- kostnader i allmänhet. Utredningen ser det som angeläget att berörda myndigheter fortsättningsvis samverkar kring dessa frågor. Utredningen vill i detta sammanhang erinra att föreslår att det bildas ett organ för samverkan mellan försvarsmyndighe- terna, vilket kan utnyttjas för detta syfte. 2.2Forskning och utveckling m.m. 2.2.1Nuvarande verksamhet och organisation I detta kapitel behandlas sådan forskning, teknikutveckling och utveckling m.m. som utförs vid eller via Totalförsvarets forsk- ningsinstitut (FOI), Försvarshögskolan (FHS) eller (), avseende det militära försvarets och regering- ens behov. Finansiering av sådan verksamhet sker genom För- svarsmaktens anslag eller genom anslag direkt från regeringen till utföraren. För en beskrivning av hur beställning och styrning av forskning är organiserad hänvisas till (SOU 2004:41). De flöden av pengar som all forskning, teknikutveckling samt materielanknuten verksamhet omsatte 2004 framgår av tabellen nedan. Beställare är regeringen, Försvarsmakten och Försvarsmak- ten via FMV. Utförare är FOI, FHS, FMV, industrin samt univer- sitet och högskolor. För fullständighetens skull redovisas i tabellen även om medel som går till industrin samt universitet och högsko- lor men som enligt utredningens direktiv inte ingår i fortsatta över- väganden om ekonomiska reduktioner. I enlighet med denna av- gränsning omsatte FOI, FHS och FMV ca 1 på forskning (F), teknikutveckling (T) och utveckling (U) 2004. Tabell 2.6 Flöden av pengar för forskning och utveckling m.m. 2004 från anslag/beställare till utförare (mnkr) 6.1.1 (FM) 6.2.1 (FM) (U) från FMV till FOI 6.2.3 (FM) (F) till FOI, FHS (T) till (F) från FHS till (T) från FMV till FHS (T) från FMV till FOI (U/T) från FMV till FOI (T) från FMV till (U) från FMV till (F) från FOI till UoH 5:6 (RK) 6:9 (RK) De medel som inte vidarebefordras från FMV () avser arbetstid för FMV:s personal, konsulter samt omkostnader för teknikutveckling och utveckling inklusive styrning av externa upp- drag. Försvarsforskningens andel av statens samlade utgifter för FoU- ändamål uppgick enligt statistik 2004 till . Totalt årligt belopp för all forskning, teknikutveckling och utveckling inom försvaret varierar men kan uppskattas till . () bildades genom att dåvarande och Flygtekniska för- söksanstalten slogs ihop. Institutet har till uppgift att bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete för totalförsvaret och till stöd för nedrustning och internationell sä- kerhet. FOI får även i övrigt bedriva forskning, metod- och tek- nikutveckling samt utredningsarbete. Verksamheten skall bedrivas med beaktande av krav på relevans, integritet, vetenskaplig kvalitet och effektivitet. Utöver ovan ska FOI verka för att försvarsforskningen även nyttiggörs utanför totalförsvaret samt verka för samverkan mellan militär och civil forskning samt mellan nationell och internationell forskning. Myndigheten ska dessutom bedriva viss försvarsunder- rättelseverksamhet samt stödja svensk försvarsindustri genom ex- portfrämjande verksamhet. Instituets tyngdpunkt ligger inom naturvetenskaplig och teknisk tillämpad forskning. Den samhällsvetenskapliga forskningen utgör en mindre del och återfinns främst inom avdelningen för Försvars- analys. FOI har eftersträvat en tvärvetenskaplig prägel, varför re- spektive forskningsområde och projekt ofta innehåller forskare från de olika discipliner som finns representerade inom myndighe- ten. Institutets verksamhet indelas i tre verksamhetsgrenar. Verksam- hetsgren 1, Forskning och information om nedrustning och säker- hetspolitiska frågor (inom politikområdet Utrikes- och säkerhets- politik) bedrivs på uppdrag av UD. Verksamhetsgrenen indelas i kärnvapen, biologiska vapen, kemiska vapen samt övrigt stöd. Verksamhetsgren 1 omfattade 2004 eller av FOI:s omsättning. Verksamhetsgren 2, Forskning, kompetens- och resursutveck- ling för det militära försvaret (inom politikområdet Totalförsvar) indelas i flygteknisk kompetens och resursutveckling, forskning för regeringens behov, NBC-skyddsforskning samt uppdragsfinansie- rad verksamhet. Verksamhetsgren 2 omfattade 2004 eller av FOI:s omsättning. Verksamhetsgren 3, Forskning, kompetens- och resursutveck- ling för det civila försvaret och övrig verksamhet (inom politikom- rådet Totalförsvar) indelas i forskning för regeringens behov, NBC-skyddsforskning samt uppdragsfinansierad verksamhet. Verksamhetsgren 3 omfattade 2004 eller av FOI:s omsättning. För den interna samordningen och uppföljningen av produktio- nen indelas forskningen i ett antal forskningsområden som skär igenom den organisatoriska indelningen av myndigheten. Forsk- ningsområdena är: Analys av säkerhet och sårbarhet Operationsanalys, modellering och simulering Skydd mot NBC och andra farliga ämnen Ledning, informationsteknik och sensorer Människa och teknik. Av FOI:s verksamhet utgörs drygt hälften av tillämpad forskning och s.k. tidiga skeden av teknikutveckling och demonstration. Resterande andel utgörs av analyser, utredningar och expertstöd till andra myndigheter samt, i en begränsad utsträckning, provningar samt test- och försöksverksamhet. Ämnesmässigt är verksamheten en återspegling av forskningsområdena och innehåller bl.a. säker- hetspolitik, operationsanalys, ledning, sensorer, vapen och skydd, telekrig, humanforskning, flygteknik samt NBC och miljö. Motta- gare av forskningsresultat, finns inom Försvarsmakten (utom flygteknik), FMV och industrin (utom säkerhetspolitik) samt Re- geringskansliet (främst säkerhetspolitik, operationsanalys och NBC). FOI leds av en styrelse med fullt ansvar. Myndighetsledningen består av en generaldirektör och en överdirektör som stöds av sed- vanliga stabsfunktioner, ledningsgrupper m.m. Utöver den centrala ledningen var FOI 2004 organiserat i avdelningar enligt tabell 2.7. Av dessa är strategi- och marknadsavdelningen i huvudsak en stabsfunktion samt avdelningen för forskningsstöd en administra- tiv och teknisk stödfunktion. Övriga avdelningar är forskningsav- delningar. Avdelningen för vapen och är all verksamhet i och lokaliserad till nya lokaler i . Avdelningen för flygteknik har inordnats i avdelningen för systemteknik. Ekonomiskt utfall åren 1997–2004 m.m. för FOI De totala kostnaderna för FOI (1997–2000 FOI+FFA) har ut- vecklats enligt tabell 2.8 nedan. FOI:s (FOA+FFA) kostnader 1997–2004 (mnkr, löpande priser) Verksamheten har haft en relativt jämn årlig ökning under tidsperi- oden och den ackumulerade ökningen 1997–2004 uppgår till . Kostnadsslagens andel av totalkostnaden var relativt oförändrad , med undantag för lokalkostnader som steg från 11,8 till av totalkostnaden. Ökning av lokalkostnaderna hänförs till avsättningar med anledning av flytten från och Ursvik. Även om kostnadsmassan domineras av personalkostnader () uppgår övriga driftskostnader till eller av totalkostnaden. Av denna summa utgör tjänster och konsultkostnader 2004. Av detta belopp är ca forsknings- uppdrag till andra forskningsinstitut, universitet och högskolor samt det privata näringslivet. Härutöver är konsulttjäns- ter. Investeringarna uppgår totalt till varav maski- ner och tekniska anläggningar utgör samt datorer . Intäkterna från avgifter samt anslag för FOI framgår av tabell 2.9 nedan. Av tabellen framgår bl.a. att den andel av intäkterna som kommer från FM och FMV varit ungefär lika över tiden och ut- gjorde av omsättningen . Intäkter utanför försvars- sektorn visar på betydande variationer . Ansla- gen direkt från regeringen uppgick av omsättningen. Intäkter från kunder som inte är statliga myndigheter har sjunkit, både som andel av omsättningen och i absoluta tal och motsvarade av omsättningen . Tabell 2.9 Intäkter för FOI 1997–2004 (1997–2000 FFA+FOA) (mnkr löpande priser) Uppgifter avseende specificering av intäkter per kund 1997 för FOA och FFA är ej tillängliga. Den från regeringen direkt anslagsfinansierade verksamheten åter- finns inom avdelningarna för NBC-skydd, systemteknik (där även N- och den flygtekniska forskningen bedrivs) samt försvarsanalys. Den flygtekniska verksamheten har störst andel som inte är direkt statligt finansierad, ca eller . Även avdelningen för vapen och skydd har ett signifikant inslag av icke statligt finansie- rad verksamhet, ca eller . Övriga avdelningar finansi- erar endast en marginell del av sin verksamhet på detta sätt. Tabell 2.10 Medelantalet anställda inom (FOA+FFA) 1997–2004 Antalet anställda har varit relativt stabilt , med en ackumulerad ökning om 86 personer eller . Per- sonalkostnaderna har ökat betydligt (). Ett fåtal av de anställda är officerare. Antalet årsarbetskraf- ter 2004 var 1 227. Medelåldern på FOI är . I intervallet till fanns 2004 ca 400 personer, dvs. Utredningen har låtit genomföra en enkätundersökning av alla forskningsprojekt inom FOI överstigande /år, totalt ca 300 projekt omfattande ca . Syftet har varit att får en närmare kunskap om verksamhetens innehåll i sak och under vilka former den bedrivs. Undersökningen omfattar av FOI:s totala omsättning och av antalet projekt. Mängden beloppsmässigt mindre projekt inom FOI är alltså stor. Undersökningen har bl.a. omfattat projektens innehåll, typ av finansiering, beställare, grad av unikhet, spridning av resultat, pro- jektets tidshorisont samt samarbetspartners. Av undersökningen framgår bl.a. att: I av fallen bedöms projektets verksamhet som unik i värl- den och i av fallen bedöms projektets verksamhet som unik i . Resultaten från i stort sett alla projekt dokumenteras i skriftliga rapporter och av forskningsprojekten publiceras i någon form av vetenskapligt fora. Av projekten genomförs helt eller till del i internationellt samarbete. Sammanlagt hänförs av projekten till insatsorganisatio- nens behov, till behovet av långsiktig handlingsfrihet och till andra behov. Av samtliga projekt har medarbetare med formell forskar- utbildning. Ungefär hälften () av projekten har någon form av anknytning till försvarsindustrin medan andelen projekt som är finansierade av försvarsindustrin uppgår till . Nuvarande verksamhet och organisation vid Forskningen vid har som främsta syfte att stödja undervisningen vid skolan. Detta återspeglas i ett särskilt anslag från regeringen för vetenskaplig grund om ca , av- sett för ämnesutveckling samt för att tillgodose utbildningens forskningsanknytning. Härutöver finansierar regeringen även sam- hällsvetenskaplig forskning med inriktning mot säkerhetspolitik om ca . I övrigt bedriver FHS forskning på främst För- svarsmaktens men också FMV:s uppdrag. Utanför det militära för- svaret är den största beställaren. Forskningen uppgick sammanlagt till 2004. Utöver forskning bedriver FHS även verksamhet som består i utveckling och stöd m.m. (studie- och utredningsverksamhet samt administrativ stödverksamhet av olika slag) på uppdrag av främst Försvarsmakten. Verksamheten omsatte 2004 sammanlagt . Den ekonomiska utvecklingen vid FHS forsknings- och utveck- lingsverksamhet m.m. framgår av tabell 2.11. För FHS verksamhet i allmänhet hänvisas till kapitel 3.2. Tabell 2.11 Kostnadsutveckling för forskning samt utveckling och stöd m.m. vid FHS 1997–2004 (mnkr, löpande priser) har verksamheten i ekonomiska termer tredubblats. Ökningen beror på att annan verksamhet om ca (stöd m.m.) omklassificerats från verksamhetsgrenen utbildning till verksamhetsgrenen utveckling och stöd m.m. För- svarsmaktens dominerande ställning som beställare framgår av ta- bell 2.12. Tabell 2.12 Specifikation över beställare av FHS forskningsverksamhet m.m. 2004 (mnkr) Försvarshögskolans forskningspersonal består bl.a. av 21 professo- rer, 53 disputerade forskare samt 30 doktorander. Av forsknings- personalen har en övervägande majoritet, beroende på kategori, examen inom humaniora eller samhällsveten- skap inklusive juridik m.m. Ett mindre antal har examen inom naturvetenskap och teknik. Forskningen (och utbildningen) skall enligt myndighetens in- struktion främst bedrivas inom områdena säkerhets-, försvars- och utrikespolitik, internationella förhållanden, svenskt totalförsvar, ledarskap och ledningsvetenskap, krigsvetenskap, militärhistoria, militärteknik samt ekonomi och logistik med avseende på försva- ret. I ekonomiska termer är ledningsvetenskap det största ämnet, följt av svenskt totalförsvar och ledarskap. Utredningen har genomfört en enkätundersökning avseende forskningsprojekten på FHS motsvarande den som tidigare beskri- vits för FOI. Undersökningen har omfattat projekt överstigande 1 mnkr eller av FHS omsättning inom forskningsområdet. Av undersökningen framgår bl.a. att: Av forskningsprojekten bedöms vara unika i världen samt vara unika i . av projekten hänförs till insatsorganisationens behov samt långsiktig handlingsfrihet, enbart till insatsorganisa- tionens behov, till ämnesutveckling och utbildningens forskningsanknytning, till krishanteringssystemets behov, till regeringens behov samt till övriga behov. Samtliga forskningsprojekt har forskare med doktorsexamen. I är försvarsforskningen främst organiserad genom För- svarsmaktens tekniska forskningsanstalt (FTA). Myndigheten ly- der under Huvudstaben och dess chefsingenjör och omfattar ca 160 anställda varav antalet forskare är drygt 70. Den totala omsätt- ningen var ca . Huvuddelen av personalen är civil. FTA:s verksamhet inriktas på de områden där forskning inte bedrivs av andra finländska institut eller där särskild försvarsforskning be- döms vara nödvändig. Exempel på sådana områden är: militära tillämpningar av elektronik och informationsteknik. I är försvarsforskningen främst organiserad genom Forsva- rets forskningsinstitut (FFI). Myndigheten lyder under Forsvars- departementet och forskningens inriktas av ett forskningsråd. Myndigheten har ca 600 anställda varav ca 400 är forskare. Omsätt- ningen 2004 var ca . Verksamheten är till del anslagsfinan- sierad (långsiktig och strategiska forskningsområden) och till del uppdragsfinansierad av främst försvarsmakten. Forskningen är främst av teknisk och naturvetenskaplig karaktär och fokuserad på försvarets behov och ett nära samarbete med försvarsmakten, i sak men även personellt. Prioriterade forskningsområden är: Militär transformation (scenarier och strukturanalyser, kost- nadseffektivitet m.m.) Terrorism (analys, skydd av samhället, skydd mot massförstö- relsevapen) Införande av NBF (organisation, ledningssystem, sensorer, informationsoperationer m.m.) Militära operationer (stridsteknik, plattformar, skydd, logistik m.m.) Försvar och säkerhet i det norra närområdet (övervakning, krishantering, klimat m.m.). De totala samlade kostnaderna för FoU inom det norska försvaret ska reduceras med p.g.a. bortfall av stora nationella utvecklingsprojekt och större utnyttjande av internatio- nellt samarbete inom materielområdet. Försvarsforskningen i är organiserad i Forsvarets forsk- ningstjenst. Forsvarets forskningstjenst bedriver inte forskning och teknologiutveckling i egen regi och har ca 50 personer anställda. Inriktningen är att bistå försvarsministeriet och försvarsmakten i med forskningsbaserad rådgivning, stöd vid materielan- skaffning, utbildningsverksamhet samt att löpande följa och vär- dera utländska forskningsresultat. Verksamheten inriktas av ett forskningsråd och fokuseras på konkreta militära mål för det danska försvaret i tidshorisonten 2–. Forsvarets forsknings- tjenste kommer att inordnas som en avdelning i den nya försvarsgrensgemensamma Forsvarets materieltjenste. Prioriterade områden är: Sensorer och elektronisk krigföring (sensorer, signatur hos plattformar, motmedel m.m.) Nätverksbaserade operationer (ledningsstöd, människa system- interaktion, C2-arkitektur) Generell teknologiutveckling med särskilt intresse för försva- ret. Som ett resultat av det senaste försvarsbeslutet avser man att orga- nisera ett militärpolitiskt forskningsinstitut om ca tio personer. Utredningens förslag: Verksamheten vid FOI renodlas till naturvetenskaplig och teknisk forskning samt teknikutveckling. Verksamheten vid FHS renodlas till samhällsvetenskaplig och beteendevetenskaplig forskning. Ytterligare prioriteringar bör ske både i bredd och djup för forskning och teknikutveckling i jämförelse med verk- samhet vid FOI, FMV och FHS. Prioriteringarna bör avse såväl forskning och teknikutveckling som finansieras via Försvars- maktens anslag som forskning som finansieras direkt av reger- ingen. Försvarsmakten, FOI, FMV och FHS bör uppdras att fö- reslå lämplig fördelning vad gäller sakinnehåll och finansie- ringsformer. Fördelningen mellan anslagsfinansierad och avgiftsfinansierad forskning ändras och antalet forskningsutförare, bl.a. från uni- versitet och högskolor, bör öka. Ett särskilt råd knutet till FMV inrättas för styrning och fördel- ning av medel för teknikutveckling och teknisk forskning, främst inom det försvarsmaterielrelaterade området. Den ekonomiska omfattningen av forskning, teknikutveckling samt utveckling m.m. vid FOI och FHS, och som finansieras av Försvarsmakten, Försvarsmakten via FMV eller direkt från re- geringen, bör i förhållande till utfall reduceras med fördelat på på FOI och på FHS. Slutligen föreslås att byter namn till . Skälen för utredningens förslag Utredningen har tidigare beskrivit verksamheten vid FOI och FHS, dels vad gäller den ekonomiska och personella utvecklingen, dels vad gäller verksamhetens innehåll. Utredningen kan i det för- sta avseendet konstatera att bägge myndigheterna har haft en kraftig tillväxt, främst finansierad av och utförd på uppdrag av Försvarsmakten. I detta avseende har FOI och FHS, med något undantag, en särställning bland de myndigheter som utredningen behandlat, och i jämförelse med försvarssektorn och utgiftsområ- det som helhet. Detta återspeglas i att försvarsforskningen under beskrivits som särskilt betydelsefull för försvarets an- passningsförmåga och långsiktiga utvecklingsmöjligheter. En annan bidragande orsak är att nya forskningsintressanta områden till- kommit, inte minst vad gäller icke-militära hot. konstaterar utredningen att områden som historiskt varit viktiga för fortfarande utgör betydande verksamheter, inte minst i ekonomiska termer. Det gäller exempelvis NBC-forsk- ning och flygteknisk forskning inom FOI, som till betydande delar finansieras med anslag direkt från regeringen. Bredden i svensk för- svarsforskning är enligt utredningens bedömning därmed förhål- landevis stor. Såvitt utredningen kunnat inhämta har få forsknings- områden genomgått mer genomgripande nedprio- riteringar, även om exempel finns på delområden, däribland kärn- vapenforskning och fortifikatoriska skydd, som reducerats i om- fattning. För FHS har tillväxten i forsknings- och utvecklingsverksamhe- ten sammanfallit med en hög tillströmning av elever från För- svarsmakten och en strävan att bygga upp en akademisk och forsk- ningsanknuten utbildning som komplement till den militära stabs- utbildningen. Beträffande verksamhetens innehåll har utredningen intrycket av huvuddelen av verksamheten vid FOI och FHS håller en god klass, i vissa fall även i en internationell jämförelse. Den vetenskapliga nivån är i flera fall hög, och vissa av FOI:s verksamheter håller t.o.m. en ledande internationell nivå enligt de externa utvärderingar som myndigheten låtit göra. visar FOI:s kundundersök- ningar på att det finns en spridning i uppfattningarna om graden av relevans och nytta i verksamheten, se vidare (SOU 2004:41). Omkring en tredjedel av verksamheten vid FOI och närmare hälften av verksamhetsgrenen forskning vid FHS består emellertid av annan verksamhet än forskning. Här ryms istället utvecklingsin- satser, studier, utredningar, metod-, konsult- och tjänstemannastöd vid andra myndigheter etc. Den nordiska jämförelsen visar en stor spännvidd mellan ambi- tioner och resurser inom försvarsforskningen. I jämförelse med har ett relativt litet teknisk forskning. Den danska forskningsverksamheten är minst i den nor- diska jämförelsen och speglar ett annat förhållningssätt till för- svarsforskning än vad som varit rådande i . I handlar det om att följa forskning av intresse för försvaret, snarare än att vara forskningsutförare i egen kapacitet. I vissa länder, bl.a. , finns även civila teknikforskningsinstitut med omfattande verksamhet. i har i den nor- diska jämförelsen de mest likartade uppgifterna i jämförelse med FOI, dock med ett mer avgränsat fokus och på en väsentligt lägre ekonomisk nivå. Som framgår i det följande anser utredningen att det liksom i de nordiska länderna i övrigt vara motiverat med ett särskilt naturvetenskaplig och teknisk forskning för försvaret. Likaså att officersutbildningen stöds av till utbildningen knuten forskning. Detta förutsätter dock att verksamheterna prioriteras väsentligt hårdare än , och att ambitionsnivåerna på de olika forskningsområdena medvetet tillåts variera. Även efter de reduk- tioner som utredningen föreslår bedömer utredningen att de eko- nomiska resurser som satsas på försvarsforskningen i kommer att vara stora i en nordisk jämförelse, om än inte fullt lika stora som . Teknikutveckling m.m. inom ramen för en anpassad teknikförsörjningsstrategi Ett särskilt område inom forsknings- och utvecklingsverksamheten rör teknikutveckling och utveckling som är knuten till produkt- utveckling eller annan specifik utvecklingsverksamhet. Som fram- gick i tabell 2.6 i inledningen av detta kapitel omfattar dessa verk- samheter 2004 och styrs via FMV. rarna finns till stor del industrin, men även universitet och hög- skolor samt FOI. Försvarsmakten och FMV har på utredningens uppdrag utfört en studie av materielprocessen vilken redovisas senare i detta betän- kande. Som en del av studien har myndigheterna, i samråd med FOI, behandlat en anpassad teknikförsörjningsstrategi. Denna ska karaktäriseras av att man i högre utsträckning än tidigare utnyttjar befintlig forskning, forskning i internationell samverkan, civil forskning osv. Endast när det är särskilt påkallat ska det enligt strategin vara befogat med särskild forskning och teknikutveckling i svensk regi och, om ingen annan utförare finns, i statlig regi ge- nom FOI. Därmed ska besparingar och effektiviseringar kunna gö- ras inom hela materiel- och teknikförsörjningsprocessen.