sou · GTB387d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Om informationen uppfattas som ett stöd i en beslutssituation upplevs den sannolikt också som mer relevant för pensionsspararen och kan då på ett bättre sätt bidra till de effekter som eftersträvas. Enligt utredningen skall beslutsstödet vara inriktat på att ge pen- sionsspararnas en helhetsbild av sin pension. Pensionsspararna skall som stöd för sina beslut få mer individanpassad information som på ett bättre sätt än ger ett helhetsperspektiv på den allmänna pensionen och sådant beslutsunderlag att pensionsspararen utifrån sin riskprofil och totala pension upplever att han eller hon kan göra välgrundade val och byten av fonder. Syftet bör också vara att skapa förståelse för sparande och innebörden av att pen- sionsspararen har det finansiella ansvaret för sina placeringar. Målet bör vara att pensionsspararna är medvetna om fondinnehavets be- tydelse för den slutliga pensionen och i vilken utsträckning de regelbundet bör se över fonderna samt, utifrån detta, de risker som är förknippade med innehavet. Principen bör således vara att samtliga pensionssparare skall er- bjudas ett beslutstöd. Beslutsstödet kan ses som en beslutsprocess som består av en sekvens av varandra beroende beslut, se kapitel 3 som närmare beskriver denna process och pensionsspararnas förut- sättningar att hantera den. En rimlig ordning bör vara att den pen- sionssparare som vill avstå från hela eller delar av vägledningen kan göra det genom att aktivt avbryta processen. För vissa pensionsspa- rare kan det nämligen räcka med att få hjälp med att välja vilken fondtyp premiepensionsmedlen skall placeras i innan de väljer fritt på fondtorget. Andra pensionssparare kan därutöver behöva få hjälp med att bestämma riskprofil och därmed få ett förslag på till- gångsfördelning. De pensionssparare som kvarstår genom hela beslutsprocessen skall slutligen ställas inför ett val mellan ett be- gränsat antal breda och kostnadseffektiva fonder, vilket innebär att de vägleds till en väldiversifierad fondportfölj som förvaltas till låga avgifter. Beslutsstödet bör upplysa om att de allra flesta pensions- sparare gör klokt i att följa den vägledning som lämnas och att det innebär en risk för den pensionssparare som inte anser sig ha till- räckliga kunskaper eller engagemang att avsluta processen innan det slutliga valet av fond gjorts. PPM:s arbete med att utforma ett beslutsstöd Arbetet med att utveckla ett beslutsstöd har redan påbörjats av PPM. bedrivs ett arbete som syftar till att utveckla ett webbaserat interaktivt verktyg, den s.k. Placeringsmodellen, som skall underlätta fondvalet för pensionsspararna. Placeringsmodellen innebär i korthet att pensionsspararna får ta ställning till vilken risknivå som passar dem. Risknivån illustreras genom den spridning i framtida premiepensionsutfall som valet av olika fondportföljer medför. Därefter får spararna ett förslag på fördelning mellan olika fondkategorier. Pensionsspararen ansvarar slutligen själv för valet av de enskilda fonderna. Utredningen bedömer att arbetet med Placeringsmodellen är ett bra första steg mot att utforma ett sådant slags beslutsstöd som utredningen förordar. Enligt utredningen bör Placeringsmodellen utvecklas t.ex. så att samtliga målgruppers behov tillgodoses och att ett helhetsperspektiv på den allmänna pensionen tas. En nuvarande begränsning med Placeringsmodellen är att den är inriktad på den process som föregår själva fondvalet. Enligt utredningen är det viktigt att pensionsspararna också får stöd vid fondvalet och fram- för allt vid utvärderingen och uppföljningen av gjorda fondval. Ett annat område som bör prioriteras är att erbjuda vägledning till de pensionssparare som inte har tillgång till Internet. En utveckling av fondkatalogen kan här bli nödvändig. Även frågan om på vilket sätt PPM:s kundservice kan spela en roll i detta bör övervägas, se kapi- tel 10. 11.3.1Förvaltningsform och val av fondtyp Som framgått fattas beslut inom kapitalförvaltning på tre olika ni- våer. Beträffande förvaltningen av premiepensionsmedlen kan be- sluten på de tre olika nivåerna tas antingen av pensionsspararen själv eller av en fondförvaltare. Innan några beslut kan fattas måste pensionsspararen ha tagit ställning till vilka former som förvalt- ningen bör ta, dvs. vilka beslut som skall överlåtas till förvaltaren och vilka beslut som pensionsspararen själv skall fatta. Det första pensionsspararen måste avgöra för att kunna tillgodogöra sig ett beslutsstöd är hur engagerad han eller hon skall vara framöver vid förvaltningen av premiepensionsmedlen. Utredningen anser alltså att beslutsstödet bör utformas så att varje pensionssparare får hjälp att välja mellan de förvaltningsfor- mer som premiepensionssystemets erbjuder. Dessa tar sig uttryck i premiepensionssystemets fondtyper; generationsfonder, blandfon- der och aktie- och räntefonder. Respektive fondtyp ställer olika stora krav på uppföljning från pensionsspararnas sida. Väsentligt blir här att beskriva vilket krav på engagemang som de olika fond- typerna ställer på pensionsspararna. I det danska ATP-systemets valfria del, med sina tre valalternativ för sparandet i fonder, kan spararen genomgå ett enkelt test med fyra flervalsfrågor som behandlar pensionsspararens kunskaper och engagemang. 1.Hur mycket vill spararen engagera sig i fondinvesteringen? 2.Hur bedömer spararen sina kunskaper för att sätta samman en fondportfölj? 3.Hur mycket vill spararen engagera sig i uppföljningen av fond- portföljen? 4.Hur bedömer spararen sina kunskaper för att följa upp fond- portföljen? Utifrån svaren på dessa frågor görs en analys av vilket av de tre pla- ceringsalternativen i ATP-systemet som passar spararen bäst.1 Pensionsspararens kunskapsnivå är en inte lika väsentlig fråga att fastställa som vilket engagemang pensionsspararen förväntar sig ha i fortsättningen. Det är svårt att mäta den verkliga kunskapsnivån och som tidigare nämnts är den upplevda kunskapsnivån ofta inte densamma som den verkliga kunskapsnivån. Därmed saknar både mätning och utvärdering av pensionsspararnas kunskaper i viss ut- sträckning betydelse. Som framgått handlar frågan om engagemang (och därmed vil- ken förvaltningsform pensionsspararen bör välja) om vilken eller vilka fondtyper spararen bör placera premiepensionsmedlen i. Genom att välja blandfonder, istället för att välja mellan olika aktie- och räntefonder, behöver pensionsspararen inte byta fonder lika ofta. Fondförvaltaren sköter i dessa fall omfördelningen mellan aktier och räntebärande värdepapper så att fördelningen återställs . Att återställa den faktiska tillgångsallokeringen till den strategiskt valda fördelningen kallas för rebalansering.2 Tanken bakom generationsfonder är att pensionsspararna skall ha en större andel av premiepensionsmedlen i aktier tidigare och en större andel i räntor närmare pensionsåldern. Genom att välja en generationsfond behöver pensionsspararen bara fatta ett enda strategiskt beslut . Även här sköter fondförvaltaren rebalanseringen, men också omviktningen mellan aktier och räntor . Om pensionsspararen väljer en kombination av räntefonder och aktiefonder kommer tillgångsfördelningen att förändras , eftersom aktier och räntebärande värdepapper kan förväntas ha olika avkastning. Pensionsspararen måste då bevaka sin fondport- följ och omfördela sparandet om den ursprungliga tillgångsfördel- ningen skall behållas. Det beslutsstöd som skall hjälpa pensionsspararna att välja mel- lan förvaltningsformer handlar alltså om ett val mellan de fondty- 1Spararen får också information om vilket av placeringsalternativen som spararen kan över- väga och det placeringsalternativ som passar spararen dåligt. Översiktlig information lämnas också om respektive placeringsalternativ och de fördelar som kännetecknar respektive alter- nativ. Spararen har vidare möjlighet att få fördjupad information om de tre placeringsalterna- tiven. 2Vissa pensionssparare åtnjuter en rebalanseringstjänst. För de av spararna som har sina medel placerade i Premiesparfonden tillämpas rebalansering. Liknande förfaranden finns i samtliga generations- och blandfonder som finns representerade i premie- pensionssystemet. Vidare tillämpas rebalansering inom PPM:s traditionella försäkringsrörel- se. per som finns på fondtorget. Systemets basalternativ bör ingå i beslutsstödet och presenteras bland systemets generationsfonder. Att bestämma den långsiktiga strategiska tillgångsfördelningen för förvaltningen är normalt det beslut som bidrar mest till portföljens risk och avkastning. Det mest avgörande beslutet för risknivån i en portfölj är uppdelningen i aktier och obligationer – ju högre andel aktier, desto högre risk. Valet av risknivå är av central betydelse eftersom det finns ett positivt samband mellan vald risknivå i finansiella portföljer och den avkastning som kan förväntas. Om en fondportfölj med hög risk sätts samman kommer värdet på fondandelarna att vara volatilt, vilket innebär att värdet på fondportföljen kan svänga kraftigt såväl upp som ner. Om en fondportfölj med låg risk sätts samman und- viker pensionsspararen stora svängningar i portföljens värde, men avstår därmed också från möjligheterna till hög avkastning. Med risk avses förväntade genomsnittliga avvikelser – såväl upp som ned – från förväntad avkastning. I pensionsspararsammanhang brukar en portfölj aktier betecknas som konservativ och en portfölj aktier som aggressiv. Eftersom den strategiska tillgångsfördelningen är så pass viktig för den slutliga premiepensionen är det centralt att pensionsspa- rarna tar ställning till vilken risknivå som är önskvärd. Innan pen- sionsspararen väljer vilka fonder som skall ingå i fondportföljen, bör pensionsspararen därför först vägledas angående beslutet om vilken tillgångsfördelning, utifrån önskvärd risknivå, är lämplig för portföljen. Pensionsspararen kan t.ex. få ta ställning till olika intervall för förväntade premiepensionsutfall. I den placeringsmodell som PPM avser att lansera redovisas sju standardiserade portföljer med olika tillgångsfördelning. För varje portfölj har en förväntad månatlig premiepension och en spridning runt denna beräknats. Beräk- ningen för de olika portföljerna syftar till att ge en illustration av avkastning och risk - inte att ge en individuellt anpassad prognos för den framtida premiepensionen. Eftersom premiepensionen är en del av det allmänna pensions- systemet och samtliga pensionssparare definitionsmässigt också har behållningar inom inkomstpensionssystemet är det, enligt utred- ningens uppfattning, naturligt att inkludera denna del i riskanaly- sen. På samma sätt bör också garantipensionen inkluderas i analy- sen. Inkomstpensionen utvecklas i takt med löneutvecklingen i den svenska ekonomin. Risken i denna placering är därmed låg och kan jämställas med en obligationsplacering. Av de samlade inbetal- ningarna utgör premiepensionsinbetalningarna medan resterande går till inkomstpensionen. Därtill är premiepensionssystemet nytt, vilket innebär att andelen premie- pensionsmedel i den samlade pensionsförmögenheten inom det allmänna pensionssystemet för de allra flesta är väsentligt lägre än . Att ur detta perspektiv t.ex. placera premiepensions- medlen med hög aktieandel innebär enligt utredningens uppfatt- ning inte i sig att pensionsspararna utsätts för hög risk. Även aktier i premiepensionsportföljen torde få individer ens komma upp i en 20-procentig aktieexponering i sin samlade pensionsförmögenhet, den fördelning som ovan har klassificerats som konservativ. En invändning mot detta resonemang är att individen kan ha en aktieexponering på annat håll än inom det allmänna pensions- systemet, t.ex. genom sin tjänstpension eller sitt privata pensions- sparande, och att hänsyn borde tas till denna. Utredningen anser dock att utgångspunkten för utformningen av ett beslutsstöd inte kan vara att hänsyn skall tas till sparande utanför det allmänna pen- sionssystemet. Sparandet i det allmänna pensionssystemet bör sna- rare ses som basen i den samlade pensionsportföljen och det är därmed rimligare att pensionsspararna anpassar sitt eventuella öv- riga sparande till sparandet i det allmänna pensionssystemet än om- vänt. Det utesluter däremot inte att PPM lämnar information om betydelsen av övrigt sparande i anslutning till det stöd som lämnas till pensionsspararna och att dessa i annat sammanhang får en hel- hetsbild av sitt pensionssparande. Tvärtom tydliggör en sådan in- formation kopplingen mellan premiepensionen, det övriga pen- sionssystemet och det privatekonomiska sammanhanget. För att behålla enkelheten i den nuvarande utformningen av Pla- ceringsmodellen har PPM definierat förvaltningen av premiepen- sionsmedlen som en separat portfölj. Ingen hänsyn tas därmed till annan pension.3 Som framgått betraktar utredningen dellen som ett steg i rätt riktning när det gäller att erbjuda pen- 3 Däremot presenteras utöver premiepensionen olika utfall för det månatliga inkomstpen- sionsbeloppet som beräknats utifrån samma grunder som premiepensionen. sionsspararna ett mer individualiserat stöd vid sina fondval. I den dokumentation av modellen som tagits fram av PPM framgår att det fortsatta arbetet syftar till att ytterligare individualisera vägled- ningen och pensionsberäkningarna i modellen. Därutöver skall ett arbete påbörjas som tar hänsyn till inkomstpensionen i de simule- ringar som sker. Det skall också övervägas om pensionsspararnas tjänstepension skall behandlas i en framtida modell och vilka möj- ligheter som finns att använda den information som presenteras på pensionsportalen . Samband mellan önskvärd risknivå och pensionsspararens ålder Pensionsspararens önskade risknivå kan kopplas samman med en rad olika faktorer såsom pensionsspararens ålder och därmed åter- stående tid till pension, inkomst, samt övergripande inställning till risk. Som framgår i kapitel 3 brukar tillgångsfördelning vid kapi- talförvaltning för pensioner variera beroende på pensionsspararens ålder – ju längre placeringshorisont desto högre andel aktier (efter- som hänsyn tas till individens humankapital). Enligt utredningens uppfattning är argumentet om individens humankapital väsentligt att beakta när beslutsstödet utformas. Det innebär att hänsyn bör tas till pensionsspararens ålder och inkomst. Att välja en bra aktiv förvaltare är svårt och kräver en betydande insats från pensionsspararnas sida. Utredningen föreslår därför att pensionsspararna bör erbjudas ett beslutsstöd för själva fondvalet i form av en rating. Rating används här som ett samlingsbegrepp för olika typer av utvärdering av fonder och deras avkastning. Ett syfte med rating är att pensionsspararen skall få stöd att, givet val av fondkategori, göra bästa möjliga fondval. Eftersom pensionsspararnas kunskaper skiljer sig åt och flertalet anser att det är svårt att välja fonder, kan en kvantitativ rating som sammanfattar den nödvändiga informa- tionen vara betydelsefull. Det behöver nödvändigtvis inte vara fråga om att tillhandahålla någon annan information än den som redan finns tillgänglig på marknaden. Det väsentliga är att informationen bearbetas och komprimeras innan den presenteras för pensionsspa- raren i beslutsstödet. Rating kan ske genom enbart kvantitativ analys av historiska data eller som en kombination av kvantitativ och kvalitativ analys, där den senare syftar till att bedöma fondens framtida förmåga att ge- nerera avkastning. Kvantitativ rating bygger normalt på historisk riskjusterad avkastning, men även kostnaderna kan utgöra underlag för utvärdering. En ensidig kostnadsrating finns redan i PPM:s informationsunderlag till pensionsspararna i den mening att varje fonds avgift4 presenteras i fondinformationen. Vanligtvis bygger rating på jämförelser mellan fonder inom en och samma kategori och det är därför av stor vikt att kategorierna är väldefinierade. Det finns ett antal externa aktörer som skulle kunna leverera en oberoende rating av fonder på den svenska marknaden, antingen med enbart kvantitativ rating eller även med kvalitativa inslag. Två jämförelseobjekt är ATP i och SkandiaLink som på olika sätt har valt att stödja sina fondsparare med hjälp av rating. ATP använder sig av Morningstars5 kvantitativa rating, men har också utvecklat en egen kostnadsrating som bygger på dels fondens förvaltningsavgift, dels de transaktionskostnader som uppstår i samband med handel i fonden.6 SkandiaLink väljer själv ut vilka fonder i olika fondkategorier som skall ingå i fondutbudet genom en övergripande kvantitativ analys och en mer fördjupad kvalitativ analys. Fokus ligger på utvärdering av fondernas förvaltningsmo- dell hur denna hanteras och bidrar till fondens avkastning.7 Ett praktiskt problem som måste lösas när en rating börjar an- vändas är att fonder för att kunna ingå i ratingen måste ha varit verksamma under en tillräckligt för att kunna utvärde- ras på ett jämförbart vis. Minst historik brukar krävas för den rating som används på marknaden. En rating kommer alltså inte kunna vara heltäckande.8 Utredningen är däremot tveksam till att PPM utformar en egen rating. Dessutom kan det vara nödvändigt att begränsa ratingen så 4TER minus skattning av nästa års rabatt. 5Morningstar (CityGate) innehåller en kvantitativ analys på 3-, 5- och 10-års historiska vär- den. Fondens avkastning och risk inom breda investeringsklasser ligger till grund för antalet stjärnor, de bästa decilen får fem stjärnor, medan den sämsta decilen får en stjärna. Syftet är främst att ge en sammanfattande information om en fonds utveckling. 6Motsvarande transaktionskostnader finns inte inom premiepensionssystemet. 7Här ingår också bl.a. löpande bevakning och personliga besök hos förvaltare. 8Av de fonder som tillhandahålls inom premiepensionssystemet saknar ungefär 100 stycken så lång som historik. att den innehåller rent kvantitativa inslag. Om PPM utformar en egen rating, eller om kvalitativa bedömningar utgör delar av ra- tingen, kommer PPM:s myndighetsroll att försvåras. En övergri- pande princip för de åtgärder som PPM vidtar bör vara att de är marknadsmässiga, konkurrensneutrala och i efterhand genomlys- bara. Det kan vara svårt för PPM att leva upp till dessa krav om myndigheten utformar en egen rating, särskilt om denna innehåller en kvalitativ utvärdering av exempelvis olika förvaltares invester- ingsprocess, organisation, förvaltarteam och riskhanteringssystem. Även om en rating enbart innehåller kvantitativa inslag kommer kvalitativa inslag att finnas som kräver subjektiva bedömningar. Rating bygger t.ex. på jämförelser mellan fonder inom en och samma kategori, vilket innebär att de överväganden som krävs för att sätta samman olika fondkategorier kommer att påverka ra- tingen. Det kan därför vara viktigt att det finns en tydlig gräns- dragning mellan den som utför ratingen och PPM som ansvarar för indelningen av fonder i olika kategorier. Ett problem som måste hanteras är att PPM:s kategorisering av fonder skiljer sig från den kategorisering som finns på fondmarknaden i övrigt. 11.3.4Utvärdering av gjorda val För att underlätta pensionsspararnas förvaltning bör som framgått inte bara deras valsituation underlättas, utan det är också nödvän- digt att hjälpa pensionsspararna att utvärdera gjorda val. Utred- ningen anser att frågan om pensionsspararnas möjligheter att ut- värdera gjorda val inte har prioriterats i tillräcklig utsträck- ning. Ett beslutsstöd i denna del bör innehålla referensobjekt som pensionsspararna kan utvärdera sina tidigare val emot, s.k. jämfö- relsenormer. Det bör också kunna uppmärksamma pensionsspa- rarna om värdeutvecklingen på deras konton utvecklats väsentligt sämre än för någon relevant jämförelsenorm, s.k. väckarklocka. Dagens premiepensionssystem innehåller indirekt två jämförel- senormer som bör lyftas fram, dels det s.k. PPM-indexet, som visar utvecklingen för genomsnittet av alla fonder som kan väljas aktivt i premiepensionssystemet, dels Premiesparfondens utveckling. Utredningen anser att PPM utöver denna skall erbjuda de pensionssparare som gjort ett aktivt val en möjlighet att utvärdera sina val mot en eller flera relevanta normer, t.ex. val av risknivå för Detta bör ske regelbundet när information om ut- fall lämnas samt på begäran, t.ex. när en pensionssparare ser över gjorda val. En viktig aspekt när normerna utformas är att de tar hänsyn till långsiktigheten i pensionssparandet. En fråga i sammanhanget är om det finns anledning att utveckla jämförelsenormer för olika kategorier pensionssparare beroende på deras ålder, risktagande och val av placering. Pensionssparare som gör ett aktivt fondval bör få sitt resultat jämfört med hur systemets basalternativ har utvecklats. Det blir en ännu mer relevant jämfö- relsenorm om basalternativet får en generationsfondsprofil, se vi- dare kapitel 8. Förutsättningarna för att erbjuda mer individanpas- sade jämförelsenormer, t.ex. ett PPM-index uppdelat i olika fond- kategorier, bör också övervägas. Det finns två olika former av väckarklockor som kan övervägas. Den första handlar om att upplysa pensionsspararna om att det skett negativa värdeförändringar på deras konton som är stora an- tingen i absoluta tal eller i relation till någon jämförelsenorm som valts eller att den valda risknivån är hög i förhållande till en relevant jämförelsenorm. Detta bör kunna ingå som en del av de jämförel- senormer som diskuterats ovan. När pensionsspararen ställs inför ett beslut i premiepensionssystemet kan det belopp som skall placeras vara så pass litet att pensionsspararen inte ägnar valet tillräcklig uppmärk- samhet. En tjänst som kan övervägas för att hantera denna proble- matik är en väckarklocka som uppmärksammar pensionssparare om att premiepensionsmedlen beloppsmässigt uppnått till viss storlek, exempelvis . Ett alternativ kan vara att koppla tjänsten till pensionsspararens ålder. En alternativ utformning har valts i som innebär att pensionsspararnas först får fatta ett för- valtningsbeslut när medlen uppgår till ett visst belopp.9 En fråga i sammanhanget är vilken informationsinsats som skall riktas till förstagångsväljarna. Om en väckarklocka av den andra formen införs, torde det vara tillräckligt att när pensionsrätt fast- ställs första gången endast skicka mer begränsad information om systemets placeringsmöjligheter i stället för att som skicka fondkatalogen med fullständig valanvisning. En annan fråga som bör prioriteras för att underlätta pensions- spararens förvaltning är att erbjuda pensionsspararen tjänster som minskar behovet av uppföljning från deras sida. 9 Detta belopp uppgår till . utredningen förordar är att PPM inför en frivillig rebalanseringst- jänst. En sådan gör det enklare för fler pensionssparare att välja mellan systemets aktie- och räntefonder. En kombination av aktie- och räntefonder kommer med en rebalanseringstjänst att ställa samma krav på engagemang från pensionsspararnas sida som en blandfond. Syftet med en sådan tjänst är att automatiskt återställa risknivån till den som beslutats vara långsiktigt önskvärd för port- följen utan att pensionsspararen själv behöver agera.10 Syftet är där- emot inte att påverka den förväntade avkastningen. En förutsätt- ning för att en sådan tjänst skall vara till nytta är att den ursprung- liga riskallokeringen övervägts väl. Detta krav skall vara tillgodosett med det beslutstöd som PPM kommer att utveckla. Slutligen anser utredningen att det bör åligga PPM att vid ut- formningen av beslutsstödet beakta den ekonomiska och beteende- vetenskapliga forskningen. I det ligger också att PPM bör följa pensionsspararnas valbeteenden över tiden för att kunna bedöma vilken effekt beslutsstödet haft. 10 Eftersom risk och avkastning hänger ihop – ju högre förväntad avkastning desto högre risk – kommer rebalanseringen teoretiskt sett att minska den förväntade avkastningen (och ris- ken) .