sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Vi hoppas och tror att ovan nämnda aktiviteter skall kunna bidra till att sätta fokus på de mångkulturella frågorna både internt och externt samt nå ut till en bred publik som avspeglar dagens mångfald i samhället. till trossamfund, SST Redovisning av planerade aktiviteter under SST planerar ej någon mer omfattande självständig aktivitet med anledning av det proklamerade Mångkulturåret. SST:s uppgift är att fördela statligt stöd till vissa i förordning angivna trossamfund (SFS 1999:974) Många av trossamfunden har deltagare i verksamheten från olika kulturer vilka finner en gemen- sam punkt i religionen. Vi vill dock framhålla att i SST:s ordinarie arbetsuppgifter ingår i allra högsta grad att beakta mångkulturen vilket också är fallet för bidragsmottagande trossamfund och deras lokala församlingar/ föreningar. Inom församlingarna finns personer från stora delar av världen med mycket skiftande kulturer. För SST blir arbetet och det synsätt som torde ligga bakom inrättandet av ett Mångkulturår en naturlig och självklar del av verksamheten. Arbetet innefattar en bearbetning av frågor som är aktuella inom ramen för ett Mångkulturår. SST vill särskilt framhålla att Regeringen uppdragit åt SST att föra en dialog med de i SST representerade trossamfunden kring frågor om samhällets grundläggande värderingar (Ju 2005/1603 IM). En sådan dialog är till sin karaktär mångkulturell och därigenom får SST tillfälle att medverka till fördjupad medvetenhet om mång- kulturella aspekter. Dialogen är ett kontinuerligt arbete och planeras olika träffar och andra aktiviteter, mer preciserade datum finns ännu inte. Vi planerar att genomföra i linje med Stiftel- sens ändamål och förutsättningar. Tonvikten kommer att ligga på följande arrangemang och aktiviteter. Uppmärksamma de svenska historiska minoriteterna Deras historia, problem, kultur, språk och nutida situation. Detta innebär konkret; flyttning och förnyelse av samevistet, invigning 2006. Kring samevistet kommer visningar och programverksam- het att arrangeras ex. samernas nationaldag i samarbete med och . Vi kommer även att genomföra programverk- samhet kring samiska frågor under sportlovet, aktiviteter kring , , för att upp- märksamma den finska minoriteten inklusive Tornedalsfinnarna. Detta innebär berättande, musik, mat och visningar kring historia, samhälle och kultur, kulturprogram som uppmärksammar de romska och judiska minoriteterna. Planeringen pågår om programmens utformande. Arbeta för att bättre spegla det mångkulturella samhället i vårt ordinarie utbud. Vår avsikt är att inom ramen för stora och varierade utbud till publik visa fram andra kulturuttryck än de traditionellt svenska och ge plats åt utomsvenska kulturutövare. Detta kommer att ske bl.a. i samband med nationaldagen, , midsommar, temadagar kring bröd, danskvällar m.m. Satsa målmedvetet för att nå en bredare publik. är av svenska besökare födda utomlands och har föräldrar födda utomlands. Vårt långsiktiga mål är att besökare bättre skall spegla mångkultur- ella befolkning. Vi kommer att öka marknadsföringen till nya svenskar genom riktade kampanjer. Genom publikundersökningar kommer vi att avläsa resultatet. har tillsatt en arbetsgrupp för . Syftet är att planera det utåtriktade arbetet, knyta kontakter för framtiden och se till att de satsningar som görs blir början till ett förändrat synsätt inom institutionen. Vi kommer att 2006 inbjuda personalen till föredrag och seminarier om det mångkulturella samhället. Kontaktperson på : , producent på programavdelningen. den 7–i Konferensen är ett samarbete mellan Språk- och folkminnesinsti- tutets enhet Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i (DAG), Etnologiska och Religionsvetenskapliga institutionerna vid och The (). Konferensens huvudtema är Det rituella året och rituell mångfald. Genom rituella handlingar och iscensättningar kan grundläggande mänskliga förhållanden gestaltas. Det kan exempelvis röra sig om existentiella frågor, om identitet och tillhörighet. Studiet av ritualer och årsfester är också en inriktning som i tider av folkomflytt- ningar och förändringar tilldrar sig ett växande intresse inom många universitetsämnen. Ytterligare information finns på SOFI:s hemsida . Kontaktperson är vik. Årets Fester – förändring av sedvänjor Projektets syfte är att dokumentera och undersöka människors förhållanden till olika fester . Särskild tonvikt läggs vid internationalisering av olika sedvänjor, men också vid den påverkan som invandrade svenskar har på firandet och omvänt, hur de nya svenskarnas firande påverkas av omgivningens festbruk. Projektet omfattar såväl års- som livshögtider. förbereds föreläsningar med utgångspunkt i projektet samt en gemensam fotoutställning. En redaktionsgrupp har bildats för att färdigställa en populärvetenskaplig bok kring julen 2004, där mångfaldstemat är bärande. Projektet sker i samverkan med , Folklivs- arkivet i , Mångkulturellt centrum i , Stads- museum och vid . Internationellt är det kopplat till för The Ritual Year. Kontaktpersoner är vik. arkivchef och vik. Under Mångkulturåret kommer Språk- och folkminnesinstitutets enhet Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i (DAUM) att lyfta fram den samiska kulturen, bl.a. genom att göra en infor- mationssatsning i syfte att öka intresset och tillgängligheten för arkivmaterialet. DAUM samverkar med , kommuner, kommunbibliotek m.fl. i i projektet tionsöar. Syftet är att sprida information om och arkivets verksamhet till en bredare allmänhet. Utställningar med material från och byggs upp i biblioteken och i centrum finns en dator, där besökarna kan ta del av en webb- presentation av sin ort. Föreläsningar, bildvisningar och andra akti- viteter anordnas i anslutning till utställningarna. kommer information lämnas om DAUM:s samiska verksamhet och samlingar. arrangerar Såhkie/för sjunde året en samisk vecka i . Årets tema är urbefolkningar och internationella kontakter. DAUM planerar att medverka bl.a. med ett föredrag om Ruongs inspelningar och med ett bokbord. Kontaktperson är arkivchef . Planerade aktiviteter och verksamheter under , verksamhetsledare enheten Flygvapenmuseum Rekrytera och utbilda guider Tillsammans med de övriga i nätverket 5 museer och en katedral (, Garnisonsmuseet, , Slotts- och Domkyrkomuseet och ) arbeta för att arrangera visningar på de vanligast förekommande invandrarspråken. Detta innebär insatser för att såväl rekrytera och utbilda guider som ett omfattande arbete med att nå berörda grupper. För att nå dessa grupper har vi inlett ett samarbete med kommunens samordnare kring invandrarfrågor. Gemensam informationsfolder produceras . Förberedelsetid: – Genomförande: – Satsning på att försöka locka barn med invandrarbakgrund till museets ungdomsverksamhet, . genom att inbjuda invandrarfamiljer till modell- byggar- och modellflygar- dagar. Förberedelsetid: oktober – Genomförande: – En tillfällig utställning om arbetskraftinvandring till svensk flyg- industri. Förberedelsetid: – Genomförande: februari – t o m Eventuellt en tillfällig utställning om människors egna erfaren- heter av flygvapens verkan. Produceras i samarbete med personer som flytt från krigsdrabbade områden. Programaktiviteter i anslutning till utställningen om arbetskrafts- invandring. Förberedelsetid: oktober – Genomförande: februari – Eventuellt samarbete med produktionsbolaget för sam- verkan kring mångkulturellt arrangemang, t.ex. med koppling till teman i de tillfälliga utställningarna. Precis kommer vi i vår skolverksamhet rikta oss till alla skolor i med visningar som problematiserar begreppen krig och fred, som ger perspektiv på historia och som uppmuntrar till reflektion och eftertanke. Vi har tidigare besökts av ett flertal skolor där majoriteten av eleverna har invandrarbakgrund, t.ex. , Domarhagsskolan, gymnasium, gymnasium, , Lillholms- skolan, Bussenhusskolan, Interkulturella skolan, Alzahraa Idealiska Akademi m.fl. Det är roligt och stimulerande och vi hoppas kunna fortsätta det gemensamma arbetet! Samarbete skola – museum Tillsammans med de kontakter vi har i skolvärlden hoppas vi kunna bygga vidare på ett ömsesidigt och långsiktigt samarbete skola museum. Exempel på sådant är t.ex. projektarbeten där skolornas resultat ställs ut på museet. Till vernissagen kan föräldrar och syskon bjudas in och av eleverna få en presentation av museet på sitt språk. ställde Dalhagsskolan i ut elevernas arbeten i museets entréhall. Temat de arbetat med var idrott, kost och hälsa och några av eleverna hade valt att göra arbeten om soldater. till ställer Internationella Engelska skolan ut en elevutställning på museet. Det tema de valt är . Samarbete med Kulturenheten i Tillsammans med Kulturenheten i kommer vi att samarbeta under deras kulturveckor och erbjuda skolorna i kommunen en visning på temat Att göra gott – avskräckande och inspirerande exempel. Under visningen kommer eleverna att få möta människor som på gott och ont försökt förändra världen till något, i deras tycke, bättre. Faller projektet väl ut kommer det bli ett permanent inslag i museets visnings- verksamhet . Tillsammans med filmpedagog erbjuda en fort- bildningsdag för lärare på temat Att arbeta med tolerans. Förberedelsetid: Planeringsmöten . Inbjudningar etc. vt 2006 Genomförandetid: Mitten av Information och dialog i centrum av sex stadsdelar På plats i centrum av sex stadsdelar (, , , , och ) kommer personal från museet att dela ut information om på ett antal språk samt samtala om förväntningarna på ett museum. Förberedelsetid: Planeringsmöten ht 2005 Genomförandetid: Två ggr vt 2006, två ggr ht 2006 Samarbete vi vill initiera Med SFI-skolor och SFI-centrum i Tillsammans med SFI-skolor och SFI-centrum i vill vi hitta former för att integrera museet i språkundervisningen liksom att ge inspiration för fortsatta studier kring historia och samtal kring dåtid - nutid, där - här, likheter – skillnader. Förberedelsetid: Genomförande: Terminsvis 2006 Med Livstyckets utbildnings- och Tillsammans med Livstyckets utbildnings- och vill vi hitta ett samarbete där människor från olika kulturer möts och där museet blir en plats för utbyte av kulturella erfarenheter. Förberedelsetid: Hösten – Genomförandetid: Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under Inom () pågår ett omfattande arbete med att planera och förbereda . Eftersom detta arbete, bl.a. i form av programläggning m.m. pågår är följande redovisning att betrakta som inledande, att kompletteras under hand. SHMM har formulerat sin mission enligt följande: förvaltar kulturarv och ger perspektiv på till- varon för att stärka en demokratisk samhällsutveckling Utifrån denna mission ser SHMM det som sin grundläggande upp- gift att uppmärksamma olika gruppers kulturarv samt att vara en kulturinstitution som brukas av alla olika grupper i samhället. De kanske mest grundläggande och angelägna aspekterna av SHMM:s verksamhet under utgår från myn- dighetens intensiva arbete för att öka tillgängligheten för olika grupper av besökare som en följd av de nya förutsättningar som reformen med fri entré innebär. Detta handlar om att på olika sätt sänka såväl de fysiska som intellektuella trösklarna till myndig- hetens museer. Inom myndigheten har utarbetats en handlingsplan för det s.k. FEMT-arbetet (Fri Entré, Mångfald och Tillgänglig- het). Handlingsplanen, som omfattar drygt 100 punkter av större eller mindre betydelse, innehåller bl.a. sådana åtgärder som översyn av utställningstexter, förbättrad skyltning, åtgärder för att öka kun- skapen om vilka brukarna är och hur deras behov ser ut, m.m. Sådana åtgärder som upptas i handlingsplanen är inte sällan av smärre betydelse i det enskilda fallet, men sammantaget innebär de en omfattande förändring och utveckling av museernas publikmöte och förmedlande verksamhet. Under avser SHMM att fortsätta sitt syste- matiska arbete med att utveckla ökad tillgänglighet för olika grupper i samhället. För att på ett bra sätt kunna möta myndighetens behov av samord- ning och utveckling av de mångkulturella aspekterna har myndig- heten anställt en särskild samordnare av . En person har anställts inom SHMM med uppgift att samordna mångkulturarbetet. a) Utställningar. På SHM öppnar vårens stora utställ- ning Främlingar (preliminär titel) som direkt berör teman om främlingar och främmande land, om exotiska platser och folk. Om hur vi närmar oss de andra – de som kommer från andra kulturer, med andra seder, andra sätt att leva, andra värderingar och annorlunda tankemönster. kommer särskilt att berätta om historia; om det förflutna och de människor som är skilda ifrån oss . Hur förvandlas det förflutnas och minnets oklarheter till gåtor och fascinerande mysterier? Varför kan mötet med resterna av svunna kulturer vara så spännande? Är det förflutna kanske i sig självt ett främmande land - fantasieggande, mystiskt, hemlighetsfullt och annorlunda. Är de människor som levat här, på svensk mark i vår egen fjärran forntid, mindre främlingar än de människor med annan kulturell bakgrund som vi träffar ? ställer frågor om vi och dom och vad vi alla använder det förflutna till. I direkt anslutning till utställ- ningen visas sensationella, alldeles nya arkeologiska fynd som gjorts i och som sammanställts i den internationellt uppmärksammade Treasures of Ancient Cancuén: Uncovering the Lost . b)Programverksamhet, temadagar m.m. kommer att på olika sätt behandla mångkulturella aspekter. c)Sommarvärdar. För tredje året planerar SHM att anställa ett större antal sommarvärdar i form av sommararbetande gymnasie- ungdomar med en varierad etnisk bakgrund. Tidigare års erfaren- heter har visat att sommarvärdarna tillför värdefulla kvaliteter till det publika arbetet, bl.a. språkkunskaper. d) Konferenser och seminarier. SHM samarbetar med angående Arkeologmöte på temat Arkeologi och Mångkultur. Vid Arkeologmötet ställs bl.a. frågan om hur det ser ut med den etniska och kulturella mångfalden inom arkeologin och kulturmiljövården och vilken betydelse en ökad mångfald skulle ha för våra uttolkningar av det förflutna. Arkeologi dagarna genomförs den 21–på och (sannolikt) SHM. myntkabinettet – (KMK) a) kommer specifikt att resultera i en tillfällig utställning på . Utställningskommissarie är och utställningsarkitekt är . Arbetsnamn: Monetära kulturer och rum. Utställningstemat är korta resp. långa kulturkontakter och rum med utgångspunkt i KMK:s samlingar. Ett ekonomisk-histo- riskt perspektiv är grundläggande. Preliminär invigningstidpunkt är senvåren 2006. Något datum för nedmontering av utställningen är ej fastställt . I samband med utställningen planeras en smärre utställningskatalog över de utställda föremålen. Katalogen skall ha en resonerande inledning kring begreppet mångkultur i kombination med ekonomi, handel och monetär (mång)kultur. Utställningen kommer att anmälas i Svensk Numismatisk Tid- skrift samt Nordisk Numismatisk Unions Medlemsblad. Information kommer även att finnas tillgänglig på KMK:s hemsida. Bland de föremål som kommer att användas i utställningen finns en depå med talermynt som påträffades i i början 1900- talet. Depån innehöll talermynt , Neder- länderna samt även s.k. blodsklippingar präglade i under hertigarna och . Dirhemer från Kalifatet () samt Pfennige från i får representera långväga – indirekta och direkta – handels- och kulturkontakter . Vidare får en kinesisk bambusedel kontrastera en svensk näverpollett . Övrigt utställ- ningsmaterial kommer bl.a. att utgöras av betalningsmedel från ; sidensedlar från Kashgar i det autonoma området Xinjiang i nordvästra ; wampum och s.k. Indian Peace Medals från ; lokala pengar på , , , , samt . Trots olika religioner, etniska och sociala bakgrunder så har vi åtminstone en gemensam kultur i en aspekt – den monetära kulturen. Vare sig du är svensk medborgare som same, somalier eller stockholmare så betalar du din skatt i svenska kronor och vi handlar med kronor i affärer på gator och torg. Detta är i och för sig något som kan ändras genom att vi eventuellt går med i den europeiska monetära unionen. Då blir vi medborgare i den europeiska monetära kulturen. Myntunioner är emellertid ingenting nytt, jfr den latinska och den skandinaviska mynt- unionen. Såväl idéer som begrepp från olika kulturer har passerat våra gränser under gångna tider – en del av denna historia kommer att skildras i utställningen. Kontaktperson: , antikvarie, Kungl. har som ett av verksamhetsmålen att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av social jämlikhet, jäm- ställdhet mellan kvinnor och män, respekt och tolerans där etnisk, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. I likhet med syftet med är målet för att verksamheten långsiktigt bättre ska spegla och införliva den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . Mål och syfte preciseras i direktiven för , det innebär att: Kulturutbudet och därefter ska generellt vara mångfacetterat och i större utsträckning än aktualisera andra kulturuttryck än det traditionellt svenska eller väster- ländska. Andelen konstnärliga upphovsmän, utövare och kulturadmin- istratörer med utomsvensk eller minoritetsbakgrund ska öka permanent och utgöra en större andel av de yrkesmässigt verksamma inom hela det offentligfinansierade kulturlivet. Kulturutbudet ska och därefter generellt nå en bredare publik än , inkluderande en ökad andel av befolk- ningen med utländsk bakgrund. Internationella samarbeten och ett aktivt utbyte av kultur över gränserna bör öka. För att inom ramen för sitt uppdrag ska nå dessa mål genomförs en grundläggande analys och strategiplanering av verksamheten. Hur kan personal och projektledare utifrån sina positioner implementera mångfald och mångkultur som en naturlig del i arbetsuppgifterna? För att förändra verksamheten planeras mer än aktiviteter och arrangemang. arbetar för tillgänglighet, transparens och ett mer offensivt förhållningssätt till uppdraget och myndighetens mål. Planerade aktiviteter och verksamheter under för . Varför blir det så snett/III Seminarium om kvalitet och smak. Målgrupp: chefer på konstinstitutioner och konsthögskolor i Samarrangemang; museer, , Riks- utställningar, , och Plats: Statens konstråds nya lokaler , Målgrupp: professionella konstnärer utanför nätverken Syfte: att utvidga Statens konstråds nätverk av professionella konstnärer för beställning uppdrag. Portofoliovisningar ska där- efter ske i olika delar av landet, där information till lokala konst- närer sker i samarbete med regionala och lokala konstinstitutioner. genomförde tillsammans med Mång- kulturellt Centrum ett projekt med konstnären , First generation. planerar att i samarbete med konstnären ge ut en publikation kring det material som verket bygger på. Ett eller flera av Statens konstråds projekt kommer att initieras med utgångspunkt från mångkulturaspekten och en medveten håll- ning i organisation, produktion, publik. i en mer aktiv roll för kompetensförsörjning i mångfaldsfrågor. presenterar en mångfaldsplan för myndigheten som ska bli klar . Att genomföra seminarier och information med riktad inbjudan till olika professionella grupper. Att söka upp beställare i de regioner i landet där inte haft uppdrag . Att utvidga nätverk genom att besöka nya gallerier, genomföra portofoliovisningar Att nå en ny publik Att i samverkan med regional och lokala organisationer fokusera på medborgarperspektivet i projekten Kommunikation med övriga aktörer Att samarbeta kring seminarier och projekt. Varför blir det så snett III, om kvalitet. Att vid lika läge i upphandling av projektledare ska mångfalds- frågan vara ett kriterium som ska vägas in i bedömningen. Intern fortbildning och diskussion Att genom organiserade seminarier och fortbildning definiera mångfaldsbegreppet i förhållande till Statens konstråds verksamhet. Att arbeta för målsättningen för hemsidan är att den ska vara till- gänglig, transparent och kunna användas som pedagogisk resurs. är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområ- det. Då rådet i huvudsak inte producerar egna aktiviteter och verk- samheter kommer denna redogörelse enligt överenskommelse att ta sikte på rådets allmänna arbete med frågan om kulturell mångfald. kommer att lämna en för- djupad redogörelse till regeringen av hur rådets arbete med kultur- ell mångfald ser ut, samt hur rådet avser medverka i Mångkultur- . Redogörelse av arbete med kulturell mångfald Målet för arbete med kulturell mångfald är att ge det mångkulturella samhällets mångskiftande uttrycksformer en natur- lig plats i kulturlivet. Rådet verkar för att alla verksamhetsgrenar ska genomsyras av ett mångfaldsperspektiv och i verksamhets- direktiven kommer kulturell mångfald att vara en priori- terad fråga. arbete kan delas in i följande fokusområden Kulturell infrastruktur/kulturellt utbud Identifiera och undanröja hinder för tillgänglighet till kultur Inom alla dessa områden arbetar rådet med kulturell mångfald. strävar efter att utveckla bidragsgivningen till ett stra- tegiskt kulturpolitiskt instrument. Detta innebär att rådet bl. a. prioriterar kulturell mångfald, verksamhet för barn och unga samt tillgänglighets- och jämställdhetsaspekter i den löpande bidragsgiv- ningen till institutioner, organisationer och det fria kulturlivet. Ett av rådets viktigaste verktyg för att verka för ökad mångfald i kulturlivet är kraven på återrapportering från bidragsmottagande kulturinstitutioner/organisationer om hur man arbetar med kultur- ell mångfald. Rådet har även erbjudit metodstöd till institutionerna utifrån de metoder som redovisas i Tid för mångfald och Bokslut för scenkonst. Eftersom prioriterat ansökningar med fokus på till- gänglighet och kulturell mångfald redan tidigare kommer en rad aktiviteter och verksamheter som fått stöd av att äga rum . Dessa redovisas dock av de enskilda aktörerna, institutionerna och grupperna. kommer att sätta ett särskilt mångfalds- fokus också på de fria medel rådet har att fördela; allmänna utveck- lingsmedel och institutionernas utvecklingsbidrag. Dessutom för- delas medel till mångkulturella organisationer och mångkultur- konsulenter. har också ansvar för att utveckla det mångkulturella perspektivet, vilket innebär att rådet initierar och medverkar i en rad seminarier och nätverksmöten. I dessa sammanhang aktuali- serar rådet frågan om kulturell mångfald, samt inspirerar andra aktörer till diskussion inom detta område. omvärldsanalys 2005 sätter fokus på mångfaldsfrågan. Temat för analysen är konstens och kulturens roll och möjligheter i ett samhälle som utvecklas mot ökad kulturell mångfald. Omvärldsanalysen kommer att lämnas till Utbildnings- och . arbetar med att ta fram en strategi för det externa arbetet vad gäller kulturell mångfald. Strategin färdig- ställs och tar sikte på arbete med institutionerna, mångkulturkonsulenterna och övriga omvärlden. har även tagit fram en plan för hur rådet ska arbeta internt med kulturell mångfald. som arbetsgivare ska eftersträva att spegla samhället och dess mångfald. Verksamheten ska säkerställa att alla medarbetare har lika rättigheter oavsett kön, etnisk eller kulturell bakgrund, trosbekännelse, sexuell orientering eller funktionshinder. Genom att anlägga ett medborgarperspektiv på verksamheten skall rådet i sin myndighetsutövning utgå från ett samhälle präglat av mångfald. Det långsiktiga målet är att öka med- vetenheten i organisationen om den kvalitets- och kompetenshöj- ning som kan uppnås genom att främja och tillvarata mångfalden. Både i den ordinarie rekryteringen och inom rådets arbets- och referensgrupper, ska sammansättningen vara allsidig. kommer att genomföra en intern seminarieserie/serie worskhops som avser att utveckla rådets arbete med kulturell mångfald. Seminarieserien föregås av en behovsinventering där rådet ska identifiera de behov av stöd som finns inom området.