sou · GTB3114d2 · 2006-01-01 00:00:00 — allmänna bestämmelser om allmän ålderspension i 3 kap., och bestämmelser om uttag av allmän ålderspension m.m. i 4 kap. 3 kap. Allmänna bestämmelser om allmän ålders- pension 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om inkomstgrundad ålderspension i 2 7 §§, och garantipension i 8 10 §§. 2 § Försäkringen för inkomstgrundad ålderspension enligt under- avdelning III består av ett fördelningssystem och ett premie- pensionssystem. 3 § Inkomstgrundad ålderspension från fördelningssystemet läm- nas som inkomstpension eller tilläggspension. Inkomstgrundad ålderspension från premiepensionssystemet lämnas som premiepension. 4 § Den myndighet som regeringen bestämmer skall upprätta en redovisning av det inkomstgrundade ålderspensions- systemets finansiella ställning och utveckling. , samt Första–Fjärde och Sjätte fonderna skall tillställa myndigheten de uppgifter som behövs för detta. Vem kan få inkomstpension, tilläggspension och premiepension? 5 § En försäkrad som är född eller tidigare kan få inkomst- grundad ålderspension i form av tilläggspension. 6 § En försäkrad som är född eller senare kan få inkomst- grundad ålderspension i form av inkomstpension och premie- pension. En försäkrad som är född något av åren 1938 1953 kan dessutom få inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggs- pension. 7 § Inkomstgrundad ålderspension i form av premiepension kan överföras till den försäkrades make. I avdelning F finns bestämmelser om att premiepension kan lämnas även som efterlevandeskydd. Vad är garantipension? 8 § Garantipension enligt underavdelning IV är grundskyddet i den allmänna ålderspensionen. Vem kan få garantipension? 9 § Garantipension för försäkrade födda eller tidigare kan lämnas som kompensation för bortfall av förmåner enligt äldre lagstiftning i form av folkpension i form av ålderspension, särskilt grundavdrag för folkpensionärer vid inkomsttaxering. 10 § Garantipension för försäkrade födda eller senare är beroende av försäkringstid och kan lämnas till den som saknar inkomstgrundad ålderspension, eller vars inkomstgrundade ålderspension inte överstiger ett visst belopp. Uttag av allmän ålderspension, m.m. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om förmånsnivåer i 2 §, förmånstiden i 3 9 §§, återkallelse eller minskning av pensionsuttag i 10 §, samordning av pensionsuttag i 11 och 12 §§, och omräkning av allmän ålderspension i 13 §. 2 § Uttag av inkomstgrundad ålderspension får begränsas till någon av följande förmånsnivåer: tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av hel pension. För garantipension finns särskilda bestämmelser om förmåns- nivåer i 14 och 15 kap. 3 § Inkomstgrundad ålderspension lämnas tidigast från och med den månad då den pensionsberättigade fyller . För garantipension finns särskilda bestämmelser om förmånstid i 14 och 15 kap. 4 § Allmän ålderspension lämnas från och med den månad som anges i ansökan, dock tidigast från och med den månad ansökan från den pensionsberättigade kom in till . 5 § Inkomstpension, tilläggspension och garantipension får lämnas före ansökningsmånaden om den pensions- berättigade fick sjukersättning . Bestämmelserna i första stycket tillämpas bara i fråga om pen- sion som lämnas tidigast från och med den månad då den pensions- berättigade fyller . 6 § En pensionsberättigad som är född något av åren 1938 1953 och som får inkomstpension utan att ha rätt till tilläggspension skall, utan att behöva ansöka särskilt, få tilläggspension från och med den månad då han eller hon får rätt till sådan pension. 7 § Allmän ålderspension skall lämnas till och med den månad då 1.den pensionsberättigade avlider, eller 2.rätten till pensionen annars upphör. I F 16 19 kap. finns bestämmelser om att rätt till premiepension skall övergå till annan om den som har haft rätt till premiepen- sionen avlider. 8 § skall utreda om den pensionsberättigade vill ta ut ålderspension i följande fall: 1.Om han eller hon är bosatt i och ännu inte har ansökt om inkomst-, tilläggs- eller garantipension före in- gången av den månad då han eller hon fyller . 2.Om han eller hon inte har ansökt om inkomst-, tilläggs- eller garantipension månaden före den då han eller hon fyller och den månaden har fått sjukersättning. 9 § Det som föreskrivs i 4 och 6 §§ gäller också i fråga om ökat uttag av allmän ålderspension. Ökat uttag av premiepension kan dock tidigast göras från och med månaden efter den då ansökan kom in till . Återkallelse eller minskning av pensionsuttag 10 § Om den pensionsberättigade vill minska eller helt återkalla uttaget av allmän ålderspension, skall han eller hon skriftligen anmäla detta till . En anmälan om minskning eller hel återkallelse av uttag av all- män ålderspension gäller från och med den månad som anges i anmälan, dock tidigast från och med månaden efter den månad då anmälan kom in till . 11 § En försäkrad som är född under något av åren 1938 1953 och som har rätt till inkomstpension och tilläggspension får ta ut pension endast om han eller hon tar ut båda pensionerna i samma utsträckning. Återkallelse eller minskning av uttag av inkomstpension och tilläggspension gäller endast om anmälan avser båda pensionerna i samma utsträckning. 12 § För garantipension finns särskilda bestämmelser om sam- ordning i 14 och 15 kap. Omräkning av allmän ålderspension 13 § Allmän ålderspension skall räknas om från och med månaden efter den då anledning till omräkning uppkom. 1 § I denna underavdelning finns allmänna bestämmelser om inkomstgrundad ålderspension i 6 kap., pensionsgrundande inkomst i 7 kap., pensionsgrundande belopp i 8 kap., pensionsrätt och pensionspoäng i 9 kap., inkomstpension i 10 kap., tilläggspension i 11 kap., och premiepension i 12 kap. 2 § När det gäller inkomstgrundad ålderspension avses med 1.intjänandeår: det kalenderår den försäkrade har haft en in- komst som är pensionsgrundande respektive det kalenderår för vilket ett annat pensionsgrundande belopp skall fastställas, och 2.fastställelseår: kalenderåret efter intjänandeåret. Om inkomster under beskattningsår som inte sammanfaller med kalenderår finns bestämmelser i 7 kap. 33 § andra stycket. 6 kap. Allmänna bestämmelser om inkomstgrundad ålderspension 1 § I detta kapitel finns grundläggande bestämmelser i 2 5 §§, samt bestämmelser om beslut av annan myndighet än i 6 8 §§, – underrättelse om beslut i 9 §, och indexering, balansering och anslutande definitioner i 10 27 §§. 2 § Inkomstpension skall beräknas utifrån de pensionsrätter som fastställts för den försäkrade. Inkomstpensionens storlek är också beroende av den allmänna inkomstutvecklingen. 3 § Premiepension skall beräknas utifrån de pensionsrätter som fastställts för den försäkrade. Premiepensionens storlek är också beroende av värdeutveck- lingen på de medel som fonderats i premiepensionssystemet. 4 § Tilläggspension skall beräknas utifrån de pensionspoäng som fastställts för den försäkrade. Tilläggspensionens storlek är också beroende av den allmänna inkomstutvecklingen. Pensionsrätt, pensionspoäng och pensionsunderlag 5 § Pensionsrätt och pensionspoäng fastställs och grundas på den försäkrades pensionsunderlag. Detta består av summan av fastställd pensionsgrundande inkomst (PGI), och fastställda pensionsgrundande belopp (PGB). Beslut av annan myndighet än Beslut om pensionsgrundande inkomst 6 § Beslut i ärenden om pensionsgrundande inkomst skall fattas av . Vissa beslut om premiepension 7 § skall besluta i ärenden som rör premiepension. Detta gäller dock inte om det är fråga om beslut avseende utbetalning av premiepension enligt 19 kap., avdrag på premiepension på grund av retroaktivt beviljad sådan pension för tid då annan ersättning enligt denna balk eller en annan författning redan har betalats ut enligt H 4 kap. 2 §, utbetalning av retroaktiv beviljad premiepension till social- nämnd enligt H 4 kap. 5 §, avdrag på premiepension på grund av beslut om återbetal- ningsskyldighet enligt H 5 kap. 15 §, eller annan utbetalning av premiepension. 8 § Det som anges i 6 och 7 §§ gäller inte om något annat följer av annan bestämmelse i denna balk eller annan författning. 9 § Den försäkrade skall skriftligen underrättas om beslut om pensionsgrundande inkomst, pensionsgrundande belopp, pensions- rätt och pensionspoäng enligt 7 9 kap. året efter fastställelseåret. Det skall framgå av underrättelsen hur man begär omprövning av beslutet. En underrättelse behöver inte sändas till den som inte är bosatt i och vars adress är okänd. Indexering, balansering och anslutande definitioner 10 § Vissa beräkningar enligt denna underavdelning skall göras med ledning av ett inkomstindex som visar inkomstutvecklingen i samhället. 11 § Regeringen skall fastställa inkomstindexet efter det att det har beräknats av . Inkomstindexet för var lika med 100,00. 12 § Inkomstindex skall visa den relativa förändringen av genom- snittet av de årliga pensionsgrundande inkomsterna, efter avdrag för allmän pensionsavgift, för försäkrade som under inkomståret har fyllt minst och högst . Vid beräkningen tillämpas inte 7 kap. 4 § andra stycket. 13 § Förändringen av indextalet mellan två på varandra följande år skall motsvara den beräknade årliga relativa förändringen av de inkomster som anges i 12 § av före det år inkomstindexet avser. När inkomsterna beräknas skall den årliga förändringen i det allmänna prisläget , räknat månad, frånräknas. Det framräknade värdet skall därefter räknas om med föränd- ringen i det allmänna prisläget före det år indexet avser och det allmänna prisläget året närmast före . 14 § Regeringen skall fastställa ett balanstal. 15 § Balanstalet skall visa förhållandet mellan summan av fördelningssystemets avgiftstillgång och det redo- visade marknadsvärdet av tillgångarna hos Första-Fjärde och Sjätte , och fördelningssystemets pensionsskuld vid utgången av före det år balanstalet avser. 16 § Med avgiftstillgång avses produkten av avgiftsinkomsterna till fördelningssystemet och medelvärdet av tiden räknat från det att en pensionsrätt tjänas in till det att den betalas ut i form av pension (omsättnings- tiden). 17 § Med pensionsskuld avses det totala pensionsåtagandet i för- delningssystemet. 18 § Avgiftsinkomsterna beräknas som produkten av genomsnittet av inkomsterna det andra–fjärde året före det år balanstalet avser och inkomsternas beräknade årliga relativa förändring under det andra–femte året före det år balanstalet avser. 19 § När inkomsternas relativa förändring beräknas skall den årliga förändringen i det allmänna prisläget , räknat månad, frånräknas. Det framräknade värdet skall därefter räknas om med för- ändringen i det allmänna prisläget före det år balanstalet avser och det allmänna prisläget året efter det förstnämnda året. 20 § Omsättningstiden beräknas som medianen av omsättnings- tiden för det tredje, fjärde och femte året före det år balanstalet avser. 21 § Pensionsskulden beräknas för före det år balanstalet avser, som summan av 1.pensionsbehållningar enligt 10 kap. 5 7 §§, 2.det beräknade värdet av pensionsrätter för inkomstpension enligt 9 kap. 5 10 §§, 3.utbetalad pension för varje åldersgrupp multiplicerad med beräknat antal återstående utbetalningar av ett genomsnittligt pensionsbelopp för samma åldersgrupp, justerat med den räntefaktor som anges i 10 kap. 33 och 34 §§ och 4.det beräknade värdet av kommande utbetalningar av tilläggs- pension för dem som inte börjat ta ut sådan pension. 22 § Ytterligare föreskrifter för verkställighet av balkens bestäm- melser om beräkning av balanstal meddelas av regeringen. Beräkningarna skall göras av . 23 § Om balanstalet understiger 1,0000 skall regeringen för det året fastställa ett balansindex som skall användas vid vissa beräkningar enligt denna underavdelning. Ett balansindex skall därefter fastställas fram till dess att det når minst samma värde som inkomstindex. 24 § När balansindex första gången bestäms för en sådan period som anges i 23 § skall balansindexet räknas fram som produkten av 25 § Efter första gången balansindexet bestämts enligt 24 § skall, för varje därpå följande år , det fastställda balans- indexet multipliceras med kvoten av Produkten skall därefter multipliceras med det balanstal som skall gälla . Socialförsäkringsbalk avd. E SOU 2005:114 26 § Regeringen skall fastställa ett inkomstbasbelopp. 27 § Inkomstbasbeloppet motsvarade . därefter skall inkomstbasbeloppet räknas om med för- ändringen av inkomstindex inkomstbasbeloppet skall avse, i förhållande till inkomstindex för . Det omräknade beloppet skall avrundas till närmaste hundratal kronor. 7 kap. Pensionsgrundande inkomst 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om pensionsgrundande inkomst i 2 7 §§, inkomst av anställning i 8 13 §§, inkomst av annat förvärvsarbete i 14 21 §§, undantag för vissa inkomster i 22 28 §§, hur samordnade sociala förmåner är pensionsgrundande i 29 31 §§, och beräkning av pensionsgrundande inkomst i 32 38 §§. Allmänna bestämmelser om pensionsgrundande inkomst Vad är pensionsgrundande inkomst? 2 § Pensionsgrundande inkomst är ett belopp som beräknar på inkomster som den försäkrade har haft och som är pensionsgrundande. Vilka inkomster är pensionsgrundande? 3 § Följande inkomster är pensionsgrundande: Inkomster av anställning som avses i 8 13 §§. Inkomster av annat förvärvsarbete som avses i 14 21 §§. Undantag från det som anges i första stycket finns i 22 31 §§. Hur beräknas pensionsgrundande inkomst? 4 § Den försäkrades pensionsgrundande inkomst (in- tjänandeåret) utgörs av summan av dennes inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvsarbete för . Vid beräkningen skall det bortses från inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvsarbete till den del summan av dessa överstiger 7,5 inkomstbasbelopp under intjänandeåret (intjänande- taket). Det bortses i första hand från inkomster av annat förvärvs- arbete. När fastställs pensionsgrundande inkomst? 5 § Pensionsgrundande inkomst fastställs som en person har varit försäkrad och haft sådana inkomster här i landet som är pensionsgrundande. Pensionsgrundande inkomst fastställs dock endast om summan av de inkomster som är pensionsgrundande uppgår till av det prisbasbelopp som gäller för intjänandeåret. 6 § Pensionsgrundade inkomst fastställs inte för en försäkrad som är född eller tidigare. 7 § när den försäkrade har avlidit fastställs pensions- grundande inkomst endast om pensionsrätt för premiepension skall föras över till den avlidnes make för . 8 § Som inkomst av anställning räknas lön eller annan ersättning i pengar eller annan skattepliktig förmån, dock inte pension, som en försäkrad har fått som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Med lön likställs kostnadsersättning som inte undantas vid beräkning av skatteavdrag enligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetal- ningslagen (1997:483). 9 § Som inkomst av anställning räknas, även om mottagaren inte har varit anställd hos den som betalat ut ersättningen, följande: 1.Ersättning i pengar eller annan skattepliktig förmån för utfört arbete, dock inte pension. 2.Tillfällig förvärvsinkomst av verksamhet som inte bedrivits självständigt. I fall som anges i första stycket likställs den som har utfört arbetet med en arbetstagare och den som betalat ut ersättningen med en arbetsgivare. 10 § Som inkomst av anställning räknas skattepliktig intäkt i form av rabatt, bonus eller annan förmån som har lämnats på grund av kundtrohet eller liknande. Detta gäller dock endast om den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen är någon annan än den som är skattskyldig för förmånen. 11 § I vissa fall skall ersättning som avses i 8 10 §§ inte anses som inkomst av anställning. Bestämmelser om detta finns i 15 21 §§. 12 § Som inkomst av anställning räknas stipendium som enligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Detta gäller dock endast om stipen- diet har betalats ut av 1.en fysisk person bosatt i , eller 2.en svensk juridisk person. Den som har betalat ut ett sådant stipendium anses som arbets- givare. 13 § Som inkomst av anställning räknas följande sociala förmåner: 2.Vårdbidrag, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader. 3.Ersättning från i form av sjuklönegaranti enligt C 4 kap. 6 §. 4.Sjukpenning eller motsvarande ersättning enligt denna balk eller annan författning eller på grund av regeringens förordnande. Detta gäller i den utsträckning ersättningen har trätt i stället för en försäkrads inkomst som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. 5.Inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad akti- vitetsersättning. 6.Livränta enligt C 22 25 kap. 8.Dagpenning från arbetslöshetskassa. 9.Aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. 10.Utbildningsbidrag för doktorander. 11.Ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). 12.Dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga. 13.Bidrag från och i den utsträckning som regeringen föreskriver det. Inkomst av annat förvärvsarbete 14 § Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas följande: 1.Inkomst av en sådan näringsverksamhet som enligt 2 kap. 23 § inkomstskattelagen (1999:1229) utgör aktiv näringsverksamhet. 2.Tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksam- 3.Ersättning för arbete för någon annans räkning i pengar eller andra skattepliktiga förmåner. 4.Sjukpenning eller motsvarande ersättning enligt denna balk eller annan författning eller på grund av regeringens förordnande. Detta gäller i den utsträckning ersättningen har trätt i stället för inkomst som anges i 1 3. Stipendium som enligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen skall tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Det som anges i första stycket gäller endast i den utsträckning inkomsten inte skall räknas som inkomst av anställning. Vidare gäller det som anges i 15 21 §§. Ersättning till den som har F-skattsedel 15 § Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas sådan ersättning för utfört arbete som anges i 8 10 §§ och som har betalats ut till en mottagare som hade en F-skattsedel när ersättningen bestämdes eller betalades ut. Första stycket gäller inte om ersättningen betalts ut från en semesterkassa. 16 § Om mottagaren hade en F-skattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483), räknas ersättningen som inkomst av annat förvärvsarbete bara om F-skattsedeln har åbe- ropats skriftligen. 17 § Den som i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling har lämnat uppgift om innehav av F-skattsedel skall anses ha haft en sådan skattsedel om handlingen även inne- håller följande uppgifter: 1.Utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter. 2.Betalningsmottagarens personnummer, samordningsnummer eller organisationsnummer. Uppgiften om innehav av F-skattsedel gäller även som sådant skriftligt åberopande av F-skattsedel som avses i 16 §. 18 § Det som anges i 17 § gäller inte om den som har betalat ut ersättningen känt till att uppgiften om innehav av F-skattsedel var oriktig. Viss mindre ersättning från arbetsgivare 19 § Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas ersättning för arbete som avses i 8 10 §§ när 1.utbetalaren var en fysisk person eller ett dödsbo, 2.den ersättning som betalats ut inte har varit en utgift i en näringsverksamhet som utbetalaren har bedrivit, 3.den sammanlagda ersättningen för arbete från samma utbeta- lare under inkomståret är , 4.utbetalaren och mottagaren inte har träffat en överenskom- melse om att ersättningen skall avse inkomst av anställning, och 5.det inte är fråga om sådan ersättning som avses i 12 kap. 16 § . Ersättning från handelsbolag till delägare, m.m. 20 § Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas ersättning för arbete om ersättningen har betalats ut från 1.ett handelsbolag till en delägare i handelsbolaget, eller 2.en europeisk ekonomisk intressegruppering till en medlem i intressegrupperingen. Ersättning från utländsk arbetsgivare 21 § Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas lön eller annan ersättning som den försäkrade har fått från en arbetsgivare om arbetsgivaren var bosatt utomlands eller är en utländsk juridisk person, arbetsgivaren saknade fast driftställe i , och arbetsgivaren och arbetstagaren har kommit överens om att lönen eller ersättningen skall räknas som pensionsgrundande in- komst av annat förvärvsarbete. Undantag för vissa inkomster 22 § Följande ersättningar och inkomster är inte pensionsgrundan- de: 1.Ersättning som avses i 8 10 §§, om den kommer från en och samma arbetsgivare och är mindre än sammanlagt . 2.Inkomst som avses i 14 § första stycket 1 eller 2, om den är . 3.Ersättning som avses i 14 § första stycket 3 eller 15, 16 eller 19§, om ersättningen från den som arbetet utförts åt är mindre än 4.Stipendium som avses i 12 § eller 14 § första stycket 5, om beloppet är . Vissa kapitalinkomster som avses i inkomstskattelagen (1999:1229) 23 § Som pensionsgrundande inkomst räknas inte sådan intäkt som avses i 10 kap. 3 § 1 4 inkomstskattelagen (1999:1229). Mindre ersättning till idrottsutövare 24 § Som pensionsgrundande inkomst av anställning räknas inte ersättning som en idrottsutövare får från en sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersättningen från föreningen är mindre än hälften av det för året gällande prisbasbeloppet. Vissa avtalsförmåner som avses i lagen (1990:659) om särskild löne- skatt 25 § Som pensionsgrundande inkomst räknas inte följande ersätt- ningar, i den utsträckning dessa utgör underlag för särskild löne- skatt: 1.Ersättning som anges i 1 § första stycket 1 5 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvs- inkomster. 2.Ersättning enligt gruppsjukförsäkring eller trygghetsförsäk- ring vid arbetsskada enligt 2 § första stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. 26 § Som pensionsgrundande inkomst räknas inte ersättning från en stiftelse som har till väsentligt ändamål att tillgodose ekono- miska intressen hos dem som är eller har varit anställda hos en arbetsgivare som har lämnat bidrag till stiftelsen (vinstandels- stiftelse), om följande förutsättningar är uppfyllda: Ersättningen avser en sådan anställd som omfattas av ända- målet med vinstandelsstiftelsen. Ersättningen avser inte betalning för arbete som den anställde utfört åt vinstandelsstiftelsen. De bidrag arbetsgivaren har lämnat till vinstandelsstiftelsen har varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår och att på likartade villkor tillkomma en betydande andel av de anställda. Detta gäller även ersättning från en annan juridisk person med motsvarande ändamål som en vinstandelsstiftelses. 27 § Om arbetsgivaren är ett fåmansföretag eller ett fåmans- handelsbolag gäller vad som anges i 26 § inte ersättning som den juridiska personen har lämnat till företagsledare eller delägare i företaget eller till en person som är närstående till någon av dem. , fåmanshandelsbolag, företagsledare och närstående avses detsamma som i inkomstskattelagen (1999:1229). 28 § När pensionsgrundande inkomst beräknas skall det alltid bortses från sådan ersättning från en vinstandelsstiftelse som härrör från bidrag som arbetsgivaren har lämnat 1991. Hur är samordnade sociala förmåner pensionsgrundande? 29 § Har eller en arbetslöshetskassa till en för- säkrad för en viss månad betalat ut en ersättning som är pensions- grundande antingen genom att den utgör pensionsgrundande in- komst, eller genom att det skall beräknas ett pensionsgrundande belopp för den enligt 8 kap. 7 § eller pensionspoäng enligt 9 kap. 20 §, och har den försäkrade senare för samma månad beviljats annan ersättning som är pensionsgrundande och samordnad med den ersättning som har betalats ut, gäller följande.