sou · GTB399 · 2006-01-01 00:00:00 — Avdragsrätten för en sådan förlust som anges i andra stycket skall dock som huvudregel alltid begränsas till . Utredningen föreslår även att förluster vid överlåtelser av andelar i aktiebolag och ekonomiska föreningar som är lager- tillgångar skall få dras av bara om de är verkliga. Motsvarande för- slås gälla vid nedskrivning av sådana andelar. Utredningen föreslår att de s.k. Lundinreglerna i 17 kap. 8-12 §§ IL och 24 kap. 19 § IL skall upphävas. Till den del reglerna berör begränsningar i rätten till avdrag för nedskrivning av lagerandelar eller i rätten till avdrag för förlust vid överlåtelse av lagerandelar i fall där värdeöverföring i form av skattefri utdelning ägt rum ersätts de med en mer generell reglering om att bara verkliga för- luster får dras av. Regelkonkurrens mellan den s.k. korrigeringsregeln och uttags- beskattningsregler Utredningen föreslår att en uttrycklig lagregel införs med inne- hållet att bestämmelserna om uttagsbeskattning i 22 kap. IL inte skall tillämpas om avtalsförhållandet skall bedömas enligt bestäm- melserna i 14 kap. 19-20 §§ IL (korrigeringsregeln). Överlåtelse till underpris av kapitalbeskattad egendom till ut- ländsk juridisk person Vid överlåtelse av kapitalbeskattad egendom till underpris till bl.a. en utländsk juridisk person som överlåtaren själv äger skall enligt bestämmelserna i 53 kap. 6–8 och 11 §§ IL särskilda rättsföljder Den viktigaste rättsföljden är att överlåtelsen skall med- föra beskattning som om den gjorts till marknadspris (uttags- beskattning). Denna rättsföljd inträffar inte vid motsvarande över- låtelse till ett svenskt bolag utan utländska ägare. Regleringen i 53 kap. IL, som generellt behandlar gränsöverskridande transak- tioner sämre än inhemska, har av bedömts strida mot EG-fördraget. har ett intresse av att värdestegringar som uppkommit under tid en fysisk person varit bosatt här också beskattas här. Efter det att en fysisk person fått skatterättslig hemvist i annat land har ingen möjlighet att beskatta sådana värdestegringar om värdena finns hos en utländsk juridisk person. Utredningen bedömer att ett skydd i någon form för den svenska skattebasen är motiverat att ha, särskilt beträffande andelar i fåmansföretag i vilka ägarna är eller har varit verksamma, eftersom värdestegringarna då kan avse ännu icke uttagen förvärvsinkomst. Utredningen bedömer att skyddet behövs först vid utflyttning. Regleringen i 53 kap. IL, med det innehåll den har , strider mot EG-rätten och kan inte användas annat än vid överlåtelser utanför EES. Utredningen har övervägt om andra former av skydd kan införas eller om nuvarande reglering kan förändras så att den blir i överensstämmelse med EG-rätten. Dessa former kan indelas i sådana som tar sikte på händelser före eventuell utflyttning (53 kap. IL tillhör denna kategori) respektive själva utflyttningen och transaktioner därefter. Utredningens bedömning är att det inte är möjligt att skapa ändamålsenliga regler som tar sikte på transaktioner som görs före utflyttning. Metoder som tar sikte på att den beskattningsutlösande händel- sen skall utgöras av utflyttningen och/eller transaktioner/händelser därefter har utredningen endast diskuterat högst översiktligt och utredningen gör därför ingen bedömning av om sådana metoder är möjliga och lämpliga. Utredningen har övervägt om bestämmelserna om uttags- beskattning i 53 kap. IL bör behållas när överlåtelsen görs till en förvärvarsfär utanför EES eller om alla gränsöverskridande transak- tioner skall behandlas enligt samma regelverk som för inhemska transaktioner. En uttagsbeskattning enligt 53 kap. IL skulle för att bli effektiv behöva kombineras med andra skyddsåtgärder vid överlåtelser för underpris av näringsbetingade andelar respektive inkråm till motsvarande förvärvarsfär utanför EES. finner dock att en sådan reglering, oavsett om den bedöms som lämplig eller ej, ändock inte uppfyller det syfte den avser att uppnå. Anledningen härtill är att den skattskyldige i sådant fall kan göra överlåtelsen till ett bolag (ägarsfär) inom EES utan att beskattning utlöses. Därefter kan den skattskyldige välja att flytta till vilket land som helst utan att beskattning utlöses. Utredningen anser att alternativet med att behandla alla transak- tioner lika i här aktuella hänseenden är att föredra och föreslår att 53 kap. IL anpassas efter detta. Det främsta skälet härtill är att regelverket bör vara neutralt även vid den faktiska tillämpningen. Det är alltför enkelt att kringgå bestämmelserna. En reglering bör träffa alla lika. Utredningen lämnar inte något förslag till generella begränsningar av tillämpningsområdet för värdepappersrörelse. Ett förslag lämnas som gäller en särskild kategori av verksam- heter. Undantaget från skattskyldighet för skatteprivilegierade stiftelser och ideella föreningar m.fl. föreslås nämligen gälla alla in- komster från innehav och överlåtelse av värdepapper och således även värdepappersrörelse om undantagsvis värdepappersinnehav skulle klassificeras så. Utredningen föreslår att de nya bestämmelserna skall träda i kraft och att de, om inget annat anges, skall tillämpas på beskattningsår som börjar efter . Utredningen föreslår att de nya bestämmelserna om undantag från utdelningsbeskattning vid underprisöverlåtelser i 23 kap. 2, 2 a och 3 §§ IL skall tillämpas redan vid taxering eller senare, om den skattskyldige begär det. 1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 17 kap. 9-12 §§, 24 kap. 19 §1, 37 kap. 20 §, 49 kap. 25 § IL och 53 kap. 8-11 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 24 kap. 19 §, 37 kap. 20 § och 53 kap. 9-10 §§ skall utgå, dels att rubrikerna närmast före 17 kap. 8 §, 22 kap. 1 §, 23 kap. 1, 9 och 14 §§, 27 kap. 6 §, 49 kap. 21 §, 53 kap. 2 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att 2 kap. 1 §, 7 kap. 3, 7 och 15 §§, 17 kap. 8 och 33 §§, 18 kap. 12 och 13 §§, 19 kap. 15 §, 20 a kap. 3 §, 21 kap. 20 §, 22 kap. 10 och 11 §§, 23 kap. 1-3, 9, 10, 12 och 13 §§, 25 kap. 2 §, 25 a kap. 1 och 5 §§, 26 kap. 15 §, 27 kap. 1, 6 och 7 §§, 31 kap. 6, 11, 12, och 18 §§, 38 kap. 11 och 14 §§, 40 kap. 2 §, 42 kap. 2 §, 44 kap. 23 §, 48 kap. 17 a, 19-20 och 26 §§, 49 kap. 21 §, 53 kap. 1-2 och 6-7 §§, 56 kap. 8 § och 57 kap. 4 § skall ha följande lydelse, dels att det närmast före 18 kap. 22 a §, 23 kap. 2 a §, 25 a kap. 26, 27, 30, 31 och 32 §§, 27 kap. 1 a, 17 a, 19, 20, 23-25 och 27 §§, 44 kap. 22 a § och 53 kap. 7 § skall införas nya rubriker av följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya paragrafer, 18 kap. 22 a §, 22 kap. 1 a §, 25 kap. 5 a och 13 §§, 25 a kap. 5 a och 26-32 §§, 27 kap. 1 a, 1 b, 17 a, 19-28 §§, 42 kap. 9 a §, 44 kap. 22 a §, 48 kap. 22 § samt ett nytt kapitel 20 b kap. av följande lydelse. 1 Senaste lydelse 2003:224. försäkringsaktiebolag i 4 § förvaltningsfastighet i 27 kap.19 §-------------------------------------kvalificerad fusion i 37 kap. 4 §kvalificerad underpris- överlåtelse i 23 kap. 3 §------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I detta kapitel finns definitioner av vissa begrepp samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används i denna lag. Det finns definitioner och förklaringar också i andra kapitel. Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och uttryck samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används finns i nedan angivna paragrafer: försäkringsaktiebolag i 4 § kvalificerad fusion i 37 kap. 4 § underprisöverlåtelse i 23 kap. 3 § är skattskyldig bara för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 §, om stiftelsen uppfyller -ändamålskravet i 4 §, -verksamhetskravet i 5 §, och -fullföljdskravet i 6 §. som uppfyller kraven i första stycket är dock inte skattskyldig för kapital- vinster och kapitalförluster. Särskilda bestämmelser om pensionsstiftelser finns i 2 § och om vissa andra stiftelser i 15-18 är skattskyldig bara för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 §, om stiftelsen uppfyller -ändamålskravet i 4 §, -verksamhetskravet i 5 §, och -fullföljdskravet i 6 §. som uppfyller kraven i första stycket är dock inte skattskyldig för kapital- vinster och kapitalförluster. Undantaget från skattskyldig- het omfattar inkomster av innehav och överlåtelser av 2 Senaste lydelsen 2004:985. värdepapper oavsett innehavstid. pensionsstiftelser finns i 2 § och om vissa andra stiftelser i 15-18 En ideell förening är skatt- En ideell förening är skatt- skyldig bara för inkomst av skyldig bara för inkomst av avses i 13 kap. 1 §, om avses i 13 kap. 1 §, om - ändamålskravet i 8 §, - ändamålskravet i 8 §, - verksamhetskravet i 9 §, - verksamhetskravet i 9 §, - fullföljdskravet i 10-12 §§, - fullföljdskravet i 10-12 §§, - öppenhetskravet i 13 §. - öppenhetskravet i 13 §. kraven i första stycket är dock kraven i första stycket är dock - verksamhet som är ett - verksamhet som är ett direkt led i främjandet av sådana direkt led i främjandet av sådana ändamål som avses i 8 § eller ändamål som avses i 8 § eller som har annan naturlig an- som har annan naturlig an- - verksamhet som av hävd - verksamhet som av hävd för ideellt arbete, eller för ideellt arbete, eller 3. inkomst från innehav av en 3. inkomst från innehav av en fastighet som tillhör föreningen fastighet som tillhör föreningen och som används i föreningens och som används i föreningens verksamhet på sådant sätt som verksamhet på sådant sätt som anges i 3 kap. 4 § fastighets- anges i 3 kap. 4 § fastighets- taxeringslagen (1979:1152). taxeringslagen (1979:1152). vissa ideella föreningar finns i värdepapper oavsett innehavstid. vissa ideella föreningar finns i Följande juridiska personer är Följande juridiska personer är av sådan näringsverksamhet som av sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 §: avses i 13 kap. 1 §: lokalkyrkor eller dylikt som hör lokalkyrkor eller dylikt som hör till , i deras till , i deras egenskap av ägare till vissa egenskap av ägare till vissa tillgångar som är avsedda för tillgångar som är avsedda för inte bedrivs i vinstsyfte, inte bedrivs i vinstsyfte, stadgar som har fastställts av stadgar som har fastställts av regeringen eller den myndighet regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt. som regeringen bestämt. uppfyller kraven i första stycket uppfyller kraven i första stycket är dock inte skattskyldig för är dock inte skattskyldig för komster av innehav och över- - beskattningsinträde i 20 a kap.,- underprisförvärv i 20 b kap.,- uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §,- byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse i 27 kap. 20–21 §§,- näringsbidrag i 29 kap. 7 §, Om någon förvärvar aktier i ett svenskt aktiebolag och det inte är uppenbart att han genom förvärvet får en tillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn till hans närings- verksamhet, gäller bestämmel- serna i 9 och 10 §§. Förluster vid överlåtelser av andelar i aktiebolag och ekonomiska föreningar får bara dras av om de är verkliga. Nedskrivning av värdet på en andel får inte dras av om en motsvarande förlust vid över- låtelse av andelen inte skulle få dras av enligt första stycket. Återföring av en sådan ned- skrivning skall inte tas upp. Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde m.m. för lager och pågående arbeten finns när det gäller - beskattningsinträde i 20 a kap., - uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §, - underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, - näringsbidrag i 29 kap. 7 §, -ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, -kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, -verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, och -förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i 53 kap. 10 och 11 §§. 3 Senaste lydelsen 2003:224. Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde för inventarier finns när det gäller - beskattningsinträde i 20 a kap., - uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §, - underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, - näringsbidrag i 29 kap. 6 §, -ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, -kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 och 20 §§, -verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, och -förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i 53 kap. 10 och 11 §§. Värdeminskningsavdrag får för ett visst beskattningsår göras vid räkenskapsenlig avskrivning med högst och vid restvärdesavskrivning med högst av avskrivnings- underlaget. Avskrivningsunderlaget består av följande: 1. värdet på inventarierna vid det föregående beskattningsårets utgång -vid räkenskapsenlig avskrivning värdet enligt balansräkningen, -vid restvärdesavskrivning det skattemässiga värdet, 2. ökat med anskaffningsvärdet på sådana inventarier som anskaffats under beskattnings- året och som vid utgången av detta fortfarande tillhör näringsverksamheten, 2. ökat med anskaffningsvärdet på sådana inventarier som anskaffats under beskattnings- året och som vid utgången av detta fortfarande tillhör näringsverksamheten - vid räkenskapsenlig av- skrivning används anskaffnings- värdet enligt redovisningen, 4 Senaste lydelsen 2003:224. 3. minskat med avdrag enligt 15 och 16 §§. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , skall värdeminskningsavdraget justeras i motsvarande mån. Skattemässigt anskaffningsvärde skiljer sig från bokfört an- skaffningsvärde Om det skattemässiga an- skaffningsvärdet skiljer sig från det anskaffningsvärde som skall användas enligt 13 § gäller följande när räkenskapsenlig avskrivning tillämpas. Är det skattemässiga anskaffningsvärdet högre än anskaffningsvärdet enligt 13 § skall skillnaden dras av särskilt. Skillnadsbeloppet dras av räknat från och med det beskattningsår då förvärvet görs. Begränsas avdraget enligt 15 § på grund av bestämmelsen i 15 § sista meningen, dras det resterande beloppet av enligt detta stycke. De sammanlagda avdragen enligt detta stycke får dock inte överstiga skillnadsbeloppen. Är det skattemässiga anskaffningsvärdet lägre än anskaffningsvärdet enligt 13 § skall skillnaden tas upp särskilt. Skillnadsbeloppet tas upp det beskattningsår då förvärvet görs eller fördelas lika på det beskattningsåret och de två följande beskattningsåren. Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde för byggnader finns när det gäller - beskattningsinträde i 20 a - beskattningsinträde i 20 a - underprisförvärv i 20 b kap., - uttagsbeskattning i 22 kap. - uttagsbeskattning i 22 kap. - underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, - näringsbidrag i 29 kap. 6 §, - näringsbidrag i 29 kap. 6 §, -ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, -kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, -verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, och -förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i 53 kap. 10 och 11 §§. det lägsta av anskaffningsvärdet det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet vid tillgångar som finns kvar vid tillgångar som finns kvar vid detsamma som i 17 kap. 2 §. detsamma som i 17 kap. 2 §. 5Senaste lydelsen 2003:224. 6Senaste lydelsen 2003:224. 20 b kap. Anskaffningsvärden, anskaffningsutgifter och om- kostnadsbelopp vid under- prisförvärv Bestämmelserna i 2-16 §§ tillämpas vid beräkning av anskaffningsvärde eller an- skaffningsutgift för en förvärvad tillgång om 1.överlåtelsen medför att en intäkt skall tas upp i överlåtarens näringsverksamhet, och 2.överlåtelsen skett utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat. Om villkoren i första stycket 1 och 2 är uppfyllda tillämpas bestämmelserna i 17-18 §§ vid beräkning av anskaffningsvärde eller omkostnadsbelopp för överlåtarens andelar i det företag som förvärvar tillgången och i den utsträckning det förvärvande företaget ägs indirekt för överlåtarens andelarna i detta eller dessa företag. Bestämmelser i detta kapitel som för sin tillämpning kräver att överlåtaren respektive för- värvaren har beskattats på visst sätt gäller i motsvarande mån när en delägare i ett svenskt handels- bolag respektive en obegränsat skattskyldig delägare i en utländsk juridisk person har beskattats på detta sätt. Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte om bestämmelserna om kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. eller kvalificerade partiella fissioner i 38 a kap. skall tillämpas på förvärvet. Bestämmelserna i 4-6 och 12-16 §§ tillämpas när en över- låtelse av tillgången medför att överlåtaren skall beskattas i och bestämmelserna i 4-5 och 7-16 §§ tillämpas när överlåtelsen medför att över- låtaren skall beskattas i en annan stat. När överlåtelsen medför att överlåtaren skall beskattas i såväl som i annan stat beaktas vid tillämpning av bestäm- melserna i detta kapitel endast den svenska beskattningen. Anskaffningsvärde och anskaff- ningsutgift för förvärvad till- gång Anskaffningsvärdet respektive anskaffningsutgiften får vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel aldrig anses vara högre än marknadsvärdet. Tillgången anses förvärvad för ersättningen eller om den förvärvats utan ersättning för noll, om inte bestämmelserna i 6-12 eller 16 §§ tillämpas. Om ersättning inte lämnas med ett belopp som motsvarar minst tillgångens skattemässiga värde skall, om förvärvaren begär det, tillgången anses förvärvad för det skattemässiga värdet. Anskaffningsvärdet respektive anskaffningsutgiften skall, om förvärvaren begär det, beräknas enligt vad som följer av 8-11 §§. Lagertillgångar, pågående arbeten, kundfordringar och liknande tillgångar skall anses förvärvade för det lägsta av överlåtarens anskaffningsvärde och nettoförsäljningsvärdet vid förvärvet. Med anskaffningsvärde och nettoförsäljningsvärde avses detsamma som i 17 kap. 2 §. Inventarier, byggnader och markanläggningar Om utgiften för en tillgång skall dras av genom värde- minskningsavdrag, skall till- gången anses förvärvad för ett belopp som motsvarar över- låtarens anskaffningsutgift ökad med dennes förbättringsutgifter. Anskaffningsutgiften respektive förbättringsutgifterna skall minskas med beräknade värde- minskningsavdrag överlåtaren hade kunnat göra värdeminskningsavdrag avseende dessa utgifter om tillgången ingått i en verksamhet som beskattats i med - för inventarier, - för byggnader, - för täckdiken och skogsvägar, och - för andra markanläggningar. Andra tillgångar än sådana som avses i 8 och 9 §§ skall anses förvärvade för ett belopp som motsvarar överlåtarens an- skaffningsutgift ökad med förbättringsutgifter. Förvärv genom arv, gåva m.m. Om överlåtaren förvärvat en tillgång genom arv, testamente, gåva eller bodelning eller på liknande sätt, skall tillgången vid tillämpning av bestämmelserna i 8-10 §§ anses ha förvärvats av överlåtaren genom närmast föregående köp, byte eller Om förvärvet av en tillgång har medfört att överlåtaren har tagit upp ett belopp som är högre än ersättningen för tillgången, skall, om förvärvaren begär det, tillgången anses förvärvad för detta belopp. Detta gäller dock endast om beskattningen skett i , i en stat som ingår i Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte som är tillämplig på den aktuella tillgången. Första stycket gäller inte om tillgången helt eller delvis anses förvärvad genom utdelning som skall tas upp till beskattning i . Skillnaden mellan det högre belopp som tillgången anses förvärvad för enligt 12 § och ersättningen (uppräknings- beloppet) hänförs såsom an- skaffningsutgift respektive an- skaffningsvärde till samma beskattningsår som ersättningen för förvärvet eller om ersättning inte lämnats till det be- skattningsår sådan ersättning skulle ha hänförts. inte användas innan förvärvaren begär det och förvärvaren visat att den skatt som belöper på överlåtelsen är erlagd av den som skall beskattas för överlåtelsen. Skatten anses erlagd när tillräckliga skattebetalningar gjorts avseende det beskattningsår då överlåtelsen ägde rum. Om uppräkningsbeloppet enligt 13 § använts vid för- värvarens taxering och om över- låtaren senare genom myndighets eller domstols beslut har beskattats för ett lägre belopp än det belopp som tillgången ansetts förvärvad för enligt 12 § skall 1. om tillgången fortfarande finns i förvärvarens ägo och i den utsträckning avdrag getts hos förvärvaren skillnaden mellan de två sistnämnda beloppen (skillnadsbeloppet) tas upp hos förvärvaren det beskattningsår då sådant beslut meddelats 2. och vad som härefter eventuellt återstår av skillnads- beloppet skall reducera återstående anskaffningsutgift respektive anskaffningsvärde på tillgången, eller 3. om tillgången inte längre finns i förvärvarens ägo hela skillnadsbeloppet tas upp hos förvärvaren det beskattningsår då sådant beslut meddelats. Om första stycket tillämpats och överlåtaren senare genom myndighets eller domstols beslut har beskattats för ett högre belopp får förvärvaren efter begäran, och för det beskattningsår då sådant beslut meddelats, -i den utsträckning första stycket 1 tillämpats och om tillgången fortfarande finns i förvärvarens ägo dra av det belopp som skillnadsbeloppet reducerats med, -och i den utsträckning första stycket 2 tillämpats och om tillgången fortfarande finns i förvärvarens ägo behandla det belopp som skillnadsbeloppet reducerats med på samma sätt som uppräkningsbeloppet, eller -om tillgången inte längre finns i förvärvarens ägo dra av det belopp som skillnadsbeloppet reducerats med. Bestämmelserna i 6-12 §§ gäller bara om förvärvaren lämnar sådan utredning att det klart framgår att förut- sättningarna för bestämmelsernas tillämpning föreligger. Om en tillgång förvärvats utan ersättning och ett belopp tagits upp till beskattning i som utdelning hos förvärvaren skall tillgången anses förvärvad för detta belopp. Om tillgången förvärvats mot ersättning och ett belopp tagits upp till beskattning i som utdelning hos förvärvaren skall tillgången anses förvärvad för summan av detta belopp och ersättningen. Anskaffningsvärde och om- kostnadsbelopp på andelar Vid en sådan överlåtelse som avses i 1 § skall skillnaden mellan marknadsvärdet på tillgången och ersättningen inte påverka anskaffningsvärde respektive omkostnadsbelopp på andelar som överlåtaren äger i förvärvaren eller i företag som överlåtaren indirekt äger förvärvaren genom, om inte annat följer av 18§. Om överlåtelsen av tillgången har medfört att överlåtaren har tagit upp ett belopp som är högre än ersättningen för tillgången skall skillnaden mellan det belopp som överlåtaren tagit upp och ersättningen anses vara en utgift för förbättring av överlåtarens andelar i förvärvaren. Om överlåtelsen gjorts till en förvärvare som överlåtaren indirekt äger del i skall i den utsträckning ägandet är indirekt skillnaden mellan det belopp som överlåtaren tagit upp och ersättningen i stället anses vara en utgift för förbättring av de andelar som överlåtaren äger i detta företag. Första och andra styckena gäller endast i den utsträckning skillnadsbeloppet kan anses, direkt eller indirekt, ha berikat överlåtarens andelar. Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde för skog finns när det gäller - underprisförvärv i 20 b kap., - uttagsbeskattning i 22 kap. - uttagsbeskattning i 22 kap. -underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, -kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, -verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, och -förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i 53 kap. 10 och 11 §§. Bestämmelserna i detta kapitel skall inte tillämpas om avtals- förhållandet skall bedömas enligt bestämmelserna i 14 kap. 19-20 §§. Vid sådan utdelning av andelar som avses i 42 kap. 16 § och vid sådan utskiftning av aktier som avses i 42 kap. 20 § skall uttagsbeskattning inte ske om marknadsvärdet på andelarna eller aktierna överstiger omkostnadsbeloppet. 7 Senaste lydelsen 2000:1341. Första stycket gäller inte sådana andelar i fastighets- förvaltande företag som enligt 27 kap. 6 § är lagertillgångar. Bestämmelser om att uttagsbeskattning i vissa fall inte skall ske vid uttag av en tillgång finns i 23 kap. om underprisöverlåtelser.