sou · GTB394 · 2006-01-01 00:00:00 — ter, skrifter eller likartat material. Sådana kan återfinnas på re- spektive länsstyrelses webbplats. Natura 2000 på nätet De områden i som ingår i det europeiska Redovisning av Natura 2000 områden med möjlighet att hämta De parter (länsstyrelserna och ) som tagit fram underlagen för besluten är ansvariga för kvalitetssäkringen av Systemet redovisar avgränsningar samt administrativa data om de områden som anmält för 2000. enkelt och lättanvänt och har ett tilltalande gränssnitt. hämta rapporter och mer underlagsmaterial länkas användaren till Uppgifter från våtmarksinventeringen samt rapporter m.m. med anknytning till inventeringen. Syftet med systemet är att sprida underlag från våtmarksinven- SLU har kvalitetssäkrat datat på uppdrag. Systemet innehåller uppgifter från våtmarksinventeringen samt rapporter, metodbeskrivningar m.m. Karthanteringen är hårt styrd och det är inte möjligt att gå från kartan in mot databasen utan sökningarna måste baseras på en sökning från databasen med presentation på kartan. Den modell som används för presentation av rapporter m.m., med länkning till LIBRIS där denna är aktuell, SOU 2005:94 Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! Registrering av fynd av arter, fåglar, kärlväxter, fjärilar, svampar Alla fynd publiceras först och kvalitetsgranskas i efterhand av ansvariga inom respektive ideell förening. Systemet är egentligen flera olika delsystem sammanlänkande på en gemensam webbplats. Grunden för systemet är den enskilde observatörens vilja och förmåga att registrera sina observationer. och med att datafångsten helt baseras på ideella observationer, så blir materialets användbarhet lägre för t.ex. myndighetsutövning annat än som ett system som indikerar förekomst. met är att det är en mycket bra kanal för det ideella engage- Det har även ett tilltalande utseende och en hög funktio- Fakta om vatten, vattenanvändning, vattendistrikt, vattenmyndig- Faktaplats för vatten kopplat till EU:s vattendirektiv Systemet innehåller inga primärdata Vattenportalen är ett system för att samlat ge underlag för dem som arbetar med förvaltningen av vattenresursen, och att genom detta underlätta för arbetet att nå de mål som gäller för vattenför- Systemet är under uppbyggnad. Fakta om biologisk mångfald inom olika ämnesområden (skog, jordbruk, sjöar/vattendrag, hav/kust). frågor, t.ex. främmande arter. Länkar till det internationella arbe- Syfte att ge information om konventionen om biologisk mångfald (CBD), presentera tillståndet för den biologiska mångfalden samt ge länkar till myndigheter och organisationer i . Innehåller i liten utsträckning inventeringar och Webbplatsen är en del i den svenska clearing-house-mekanismen kopplad till konventionen om biologisk Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! Uppgifter om rödlistade arter, artfaktablad samt annan informa- tion om arter. Att sprida information om arter, särskilt rödlistade, samt ArtData- Webbplatsen innehåller uppgifter om systemet för rödlistan, de rödlistade arterna samt om arter rent generellt. håller angivna fyndorter i många fall, men det går inte att hämta lägessatta data för användning i andra system eller att se utbred- Sökbara databaser om bl.a. objekt i samlingar Att sprida information om samlingar och verksamhet inom museets På finns en omfattande information om registrerade objekt i museets samlingar. öppna databaser finns tillgängliga. Via länkar nås också olika internationella och nationella databaser. Svensk kulturväxtdatabas () Uppgifter om svenska kulturväxter. Systemet ska vara ett nationellt referensverktyg och en standard för myndigheter, företag, forskare, skribenter, konsumenter och andra som arbetar med eller nyttjar kulturväxter. innehåller databasen mer än 37 000 namnposter med namnrelaterade data samt referenser. allt från växtfamiljer till sorter av odlade och importerade växter eller växtprodukter och omfattar trädgårds- och jordbruksväxter, importerade livsmedelsväxter, läkemedelsväxter, kosmetika, virke SOU 2005:94 Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! Svensk fågeltaxering (Häckfågeltaxeringen) Att vara en del i den nationella miljöövervakningen och övervak- ningen av fågellivet. /zooekologi/birdmonitoring/index.html Webbplatsen redovisar arbetet i de aktuella inventeringarna samt resultaten årsvis av dessa. Uppgifter dels om verksamheten vid , dels databaser av betydelse för det området. Sprida uppgifter om verksamheten vid samt databaser och register av betydelse för det arbetet. Förutom de organisatoriska uppgifterna finns på webbplatsen tillgång till ett antal databaser. En av dessa är det referensregister över naturinventeringar som upprättades i samarbete Informationen kan inte laddas ned och nyttjas i andra system. Uppgifter om fiskar. Att öka kunskapen om fiskar för att därigenom stärka arbetet för Internationellt konsortium av sju forskningsinstitutioner, däribland FishBase är ett globalt informationssystem för allt som rör fiskar. FishBase innehåller information om praktiskt taget alla fiskarter kända för vetenskapen: 28 100 arter. FishBase är också en bild- bank med 35 000 bilder, och ett index till litteratur med 31 200 Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! Global Biodiversity Information Facility (GBIF) Data om biologisk mångfald, främst arter Att göra primärdata tillgängliga på Internet är betalande medlem i GBIF sedan projektets början 2001 och har en nationell nod som är finansierad av och lokaliserad till . Den svenska noden har hjälpt de svenska databasförvaltarna att förmedla över 3 miljoner poster med standardiserade data från 15 olika samlingar och observationsdatabaser i , , , och till GBIF:s datacenter. största svenska bidragen i GBIF är artportalens observationsdata- bas med 2,2 miljoner poster och med över 200 000 Ett antal interna system av större betydelse finns uppbyggda. Dessa innehåller uppgifter av stor relevans för arbetet inom delar av mil- jömålsarbetet. Nedan redovisas vissa system. Uppgifter från ängs- och betesmarksinventeringen Att utgöra ett redskap för och länsstyrelsernas arbete med att bevara ängs- och betesmarker Databasen innehåller de kompletta uppgifterna från ängs- och betesmarkinventeringen och är endast tillgänglig för är ambitionen att systemet ska vara öppet för allmänheten via en webblösning. Uppgifterna är strukturerade på läns- och kommunnivå. SOU 2005:94 Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! Uppgifter om områdesskydd samt till detta kopplade grunddata. Att underlätta arbetet med områdesskydd och naturvård. VIC-natur är ursprungligen framtagen som ett stöd i arbetet med områdesskydd, men har utvecklats som ett bredare stöd för Natur- vårdsverkets och länsstyrelsernas naturvårdsarbete. innehåller kartuppgifter om skyddad natur, men också en lång rad andra kartuppgifter som stöd för arbetet. Digitaliserade kartor, ortofoton, satellitbildsscener, lägesbundna digitaliserade data såsom skyddade områden, avverkningsanmäl- ningar, kulturminnen, rennäringens markanvändningsredovisning ett stöd för hantering av lägesbunden information i hela Kotten är ett system som möjliggör datafångst, lagring och an- vändning av digitaliserat data vilka behövs som stöd i skogsvårds- Uppgifter om förekomster av rovdjur, skador samt rovdjursinven- Rovdjursforum är utvecklat som ett stöd för och länsstyrelsernas arbete med förvaltning av de stora rovdjuren Systemet är ett stöd för registrering och bearbetning av uppgifter från rovdjursinventeringen och besiktningar av rovdjursskador. Systemet är ett stöd i arbetet med förvaltning av de stora rovdju- De som har tillgång till Rovdjursforum är länsstyrelsernas rovdjursansvariga, fältpersonal, handläggare av viltskador, besikt- ningsmän för tamdjur och gröda samt Viltskadecenter. version kommer även andra som deltar i inventeringen av rovdjur att kunna registrera observationer i Rovdjursforum. Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! Internationellt finns flera system som på olika sätt bidrar till att sprida kunskap om den biologiska mångfalden. Inom EU så finns flera system som kan nås via respektive lands ansvariga miljömyn- dighets hemsida. Ett särskilt viktigt system är EU:s del av den clearing-housemekanism som är kopplad till konventionen om bi- ologisk mångfald. European community biodiversity clearing-house mechanism Information om biologisk mångfald inom Att utgöra en samlande nod för information om frågor relaterade till biologisk mångfald inom , samt för utbyte av information mellan olika aktörer. EU-komissionen och EEA (Europeiska miljöbyrån) Ja, till viss del. Kartredovisningen är under utveckling. Liksom den svenska noden för clearing-housemekanismen, är denna sida en viktig nodpunkt som ger uttömmande information både om den biologiska mångfalden inom den Europeiska unionen, och om de olika verksamheter som sker för att skydda och bevara Systemet har en karttjänst som främst visar bearbetningar som på olika sätt speglar biologisk mångfald inom Systemet är under utveckling och målet är att det ska fungera som en centralnod för arbetet. På en nationell och regional nivå finns inom EU ett flertal system både för distribution och visning av fakta om biologisk mångfald. Ett par exempel på dessa är English Nature (). Systemet är webbplatsen för en ny engelsk naturvårdsmyndighet under uppbyggnad. Olika former av GIS-data kan laddas ned, och på en relaterad webbplats, nature-on-the-map (), kan olika former av skyddad natur och andra data interaktivt studeras. Direktoratet for Naturoppsyn () i har en webbplats () som fungerar på ett likartat sätt som nature-on-the-map, dock med något mer begränsad funktionalitet. Inom ramen för systemet kan data inte laddas ned. Innehållsmässigt är dock webbplatsen intressant genom att den även innehåller planerade naturskydd Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! (vilket för övrigt en utvecklad variant av Skogens pärlor kopp- lad till de skogsskadade områdena i också innehål- ler). Utan överblick – ingen effektivitet och svagare samordning! Ovan har ett antal system redovisats som på olika sätt innehåller uppgifter som har betydelse för arbetet med biologisk mångfald. Genomgången har – trots att den inte är komplett – visat på att det finns många olika system med olika utformningar och innehåll. Utgångspunkten för denna utredning har främst varit användar- nas behov av att få tillgång till uppgifter som kan ha betydelse för deras verksamhet. Inledningsvis i detta kapitel har ett antal centrala användargrupper definierats och ett försök gjorts att något ut- veckla vilka behov dessa användargrupper har av olika typer av in- formation och kunskapsunderlag. För användaren som behöver tillgång till uppgifter för sin verksamhet är det svårt att enkelt och överskådligt få denna tillgång. Ingen enskild ingång finns som kan förmedla relevanta uppgifter. Det är sannolikt vare sig möjligt eller kanske inte ens önskvärt att all information av betydelse för användarnas möjligheter att uppnå miljömålen samlas i ett och samma informationssystem. Inte möjligt eftersom uppbyggnaden av ett sådant system skulle inne- bära en mycket omfattande insats för att gå igenom och strukturera data från många olika inventeringar och undersökningar, genom- förda och med olika metoder. Inte önskvärt eftersom ett sådant system skulle ske på bekostnad av sektorsmyn- digheters, miljömålsansvariga myndigheters och andra aktörers an- svar. Den svenska modellen för miljöarbetet har i många samman- hang verifierats, senast i regeringens miljömålsproposition. Informationen om områden som är väsentliga för naturvården är utspridd Information om skyddade områden och områden utpekade i olika inventeringar finns utspridd på olika webbplatser (tabell 4). Vissa inventeringar finns över huvud taget inte tillgängliga via in- ternet. Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! Tabell 4 Sammanställning av i naturvården förekommande olika typer av utpekade områden (lagligt skyddade och/eller identifierade genom inventeringar) och huruvida lägessatt information, främst administrativa gränser, finns tillgänglig via internet. Med X har markerats om lägessatta uppgifter om kategorin i fråga finns på respektive organisations webbplats och om det finns möjlighet att ladda hem uppgifterna för användning i egna system. NV – , SVO – skogsvårdsorganisationen, JV – Jordbruks- verket, SLU – , LST – länsstyrelserna, LM – Lantmäteriet. Uttagsmöjligheterna följer i flera fall administrativa gränser, dvs. På länsstyrelsernas gemensamma webbplats kartor () finns möjlighet att ladda ned om- fattande dataunderlag med lägesbundna data. Även dessa följer länsindelningen. För en användare vars behov inte följer de tradi- administrativa gränserna innebär detta en ökad arbetsinsats genom att data måste laddas ned från flera län för att sedan slås ihop. Fler och fler aktörer har en egen organisatorisk indel- ning som inte följer länsgränserna. Även om intentionen i systemet är att data ska bygga på gemen- sam struktur och innehållskriterier, kan det konstateras att det finns problem med kvalitetssäkringen mellan olika län. Det kan också konstateras att det vid den genomgång som denna utredning gjort kunnat påvisas andra typer av problem med det dataunderlag som redovisas på olika webbplatser. Ett exempel på detta är att Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! samtliga stränder runt i kartor redovisas som na- turreservat, vilket inte är korrekt. Likartade fenomen har upptäcks i andra län. Det rör sig sannolikt om felklassningar i det underlig- gande dataunderlaget, men är inte desto mindre olyckligt eftersom det ger upphov till en osäkerhet om kvalitetssäkringen i systemet. En mycket stor brist är att det inte finns något öppet, nationellt system som redovisar uppgifter om genomförda och planerade om- rådesskydd. är det system som mest komplett redovisar detta skogsvårdsorganisationens Skogens pärlor. I detta saknas dock uppgifter om Natura 2000-objekt samt växt- och djurskyddsområ- den. I länsstyrelsernas kartor finns uppgifterna om skyd- dad natur, men de skärs av länsgränserna och det är inte möjligt att se uppgifter från två angränsande län . Systemet innehåller inte heller uppgifter om Natura 2000-objekten. Register saknas över genomförda inventeringar och undersökningar För de nationellt genomförda inventeringarna finns inte något samlat system. Det finns inte heller något register som kan ge en samlad bild över naturinventeringar och undersökningar som berör biologisk mångfald i . Inte ens för de insatser som planerats med medel från anslaget för miljöövervakning eller anslaget för bi- ologisk mångfald har det varit möjligt att enkelt få fram uppgifter. För det området är situationen något bättre genom den in- venteringssammanställning som marinbiologiska laborato- rium upprättat på uppdrag av . Denna samman- ställning finns både i form av en tryckt rapport samt en webb-base- rad databas som är öppen för alla aktörer att söka i. Systemet sak- nar dock en kartmässig redovisning av inom vilka områden de olika insatserna utförts. Det har inte heller uppdaterats sedan det upp- rättades. Sökmöjligheterna är begränsade och presentationen till viss del svåröverskådlig. Den brist som avsaknaden av ett nationellt referensregister över naturinventeringar utgör har lyfts fram av flera aktörer under ut- redningens gång. De negativa effekter som blir följden av att sam- manställningar saknas är många. Bland annat försvåras kraftigt möjligheterna att samordna de insatser som sker och därigenom att öka kostnadseffektiviteten i verksamheten. Risken för dubbelinsat- ser av olika aktörer ökar. Prioriteringarna mellan olika områden blir Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! svagare om inte en samlad bild kan presenteras av vad som gjorts inom ett område. Genom att det inte finns någon överblickbar sammanställning blir det också svårt och krångligt för en användare som behöver veta vad som finns inom ett visst givet område. Ovan har angetts att det sannolikt är vare sig möjligt eller önskvärt att bygga upp en samlad databas som innehåller faktiska uppgifter från olika inven- teringar och undersökningar. Det som dock är både relativt enkelt och möjligt, är att skapa ett nationellt referensregister över natur- inventeringar och undersökningar. Ett nationellt register över naturinventeringar och undersökningar Syftet med ett nationellt register – en metadatabas – är att på enk- laste sätt skapa en överblick över de inventeringar och undersök- ningar som berör biologisk mångfald. Det är viktigt att understryka att vad som föreslås här är inte en samlad databas med alla data i de olika databaser och inventeringar som byggts upp (ett makrosy- stem). Förslaget bygger på att referensregistret – metadatabasen – endast innehåller ett mer begränsat antal uppgifter om de inven- teringar och undersökningar som genomförts. Att försöka skapa ett mer makroliknande system kommer med stor sannolikhet att misslyckas. Det kan argumenteras att en grundare databas med ett färre antal uppgifter inte ger underlag för bedömningar och analyser. Detta är förvisso rätt till viss del. De brister som framkommit inom ramen för denna utrednings arbete har dock främst rört bristerna på överblick och genom detta följande svårigheter med samordning och kostnadseffektiv hantering. För flera användargrupper, t.ex. planerare, näringar och myndigheter, är det centralt att veta vilka inventeringar och undersökningar som är gjorda inom ett visst om- råde. Utan att veta om det överhuvudtaget har inventerats inom ett geografiskt område är det svårt att ställa mer detaljerade frågor. Ett nationellt referensregister måste innehålla ett geografiskt gränssnitt där utsträckningen av olika inventeringar kan anges. Re- ferensregistret måste också innehålla kartbakgrunder i lämpliga skalor. De geografiska underlagskartor, flygbilder, IR-flygbilder m.m. som i många fall är grunden i inventeringsdatabaser är i stor ut- Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! sträckning framtagna inom ramen för Lantmäteriets verksamhet. På samma sätt som SCB är ansvarig för den officiella statistiken är Lantmäteriet och Metria ansvariga för det officiella kartverket, in- klusive de geografiska grunddatabaserna. Det har i utredningens arbete framkommit mycket starka synpunkter från en rad aktörer att prissättningen på de digitala geografiska data som tagits fram med samhälleliga medel starkt motverkar att dessa nyttjas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Frågan om prisbildningen och de mekanismer som styr denna ligger dock utanför denna utred- nings uppdrag och måste därför bedömas i särskild ordning. Uppbyggnaden av ett nationellt referensregister bör genomföras som en samlad insats med stark styrning och förslagsvis i tre steg: 3.Kontroll och kvalitetssäkring, utläggning i en nationell portal (se nedan) Eftersom de uppgifter som finns i och kring olika inventer- ingar och undersökningar varierar är det svårt att hitta gemen- samma nämnare. Därför är det endast möjligt att lägga in mycket enkla och grundläggande metadata i ett referensregister. Det föreslås i sin enklaste form inne- hålla följande uppgifter: Geografisk täckning (anges i tabell med ett/flera län/kom- muner alternativt fri utsträckning) Lokalisering (var finns inventeringen/undersökningen lagrad) Efterhand som registret byggs upp kan eventuellt antalet uppgifter i det utökas. I detta sammanhang bör också nämnas att mognadsgraden i att använda lägesbundna data starkt varierar mellan olika organisatio- ner, men också inom organisationerna. Insatser för att öka mog- nadsgraden, kombinerat med presentationer av de dataunderlag som finns och hur dessa kan användas, skulle med stor sannolikhet Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! bidra kraftigt till att öka både effektiviteten och samordningen i miljömålsarbetet. Länsstyrelserna och kommunförbundet genom- förde 1999–2002 efter ett regeringsuppdrag en samlad kompetens- utvecklingsinsats i GIS-frågor (StrateGIS). Insatsen kom på många håll att orienteras främst mot planeringssystemet. En motsvarande insats fokuserad mot miljösystemet vore önskvärd, både av det skälet att den skulle öka den individuella kompetensen och för att systemkompetensen därigenom skulle öka. I ett nationellt referensregister ska i första hand alla undersök- ningar och inventeringar som finansierats med stöd av anslagen för miljöövervakning och biologisk mångfald registreras. Detta antal är sannolikt förhållandevis begränsat. I andra hand bör inventeringar och undersökningar på regional bas registreras. Detta antal är större. I utredningens arbete har redovisat en lista över ca 300 inventeringsinsatser, och har uppgett att det inom länet finns ca 500 inventeringar. Innan äldre inventeringar och undersökningar registreras måste dock i särskild ordning bedömas om dessa fortfarande har relevans och aktualitet. Uppbyggnaden av ett nationellt referensregister kan lämpligen genomföras samordnat med en arbetsmarknadspolitisk satsning som den presenterats av företrädare för regeringen . An- svaret för att upprätta ett nationellt register bör ligga på Natur- vårdsverket som dock kan delegera ansvaret vidare till annan orga- nisation, t.ex. ArtDatabanken. Genomförandet sker lämpligen ge- nom att ett mindre antal personer anställda på nationell nivå besö- ker länsstyrelser, universitet och organisationer, och på plats fyller i ett webbaserat register. Denna registrering gäller redan genomförda inventeringar och undersökningar. För kommande inventeringar och undersökningar är det lämpligt att registrering i referensregist- ret ställs som ett villkor i samband med att beslut om finansie- ringen av en insats fattas. Erfarenheter från andra försök att skapa referensregister Ett exempel på ett likartat system som det som här föreslås, var EnviCat (). Systemet utvecklades med början 1998 av Metria/Satellus som ett stöd för att lagra geografiska data i ett strukturerat system med bl.a. SDE (Spatial Database Engine), Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! dokumentera data med metadata på ett standardiserat sätt (FGDC, ISO), hitta och utvärdera data med hjälp av avancerade men lättan- vända sökfunktioner, visualisera data med Internet Mapserver teknik, beställa och hämta geografiska data via internet, automatiskt genomföra bearbetningar av data innan nedladd- ning, t.ex. klippning, formatkonvertering och projicering. Intressenter i systemet var bl.a. Europeiska miljöbyrån (EEA), forskningsprogrammet för miljön (RESE) och Natur- vårdsverket. Målet var att bl.a. våtmarksdata, ängs- och hagmarks- inventeringen och naturvårdsregistret skulle presenteras och distri- bueras via EnviCat. Detta har inte fullföljts. Systemet är inte i drift. Orsakerna till att det inte används är inte klara, men utgående från den beskrivning som ges på den hemsida som ligger ute kan det inte uteslutas att komplexiteten i systemet var för hög, vilket gjorde att det blev tungt att använda. Teknikutvecklingen har dessutom förts vidare, och finns nya tekniker som gör att den plattform som EnviCat var tänkt att ut- göra har visat sig för tungarbetad. Det förslag som läggs ovan byg- ger på ett avsevärt mer begränsat antal uppgifter syftande till att i första hand skapa en överblick. En samlad portal som ingång för användaren Som visats ovan finns ingen samlad ingång som en användare kan vända sig till för att finna uppgifter av relevans för miljömålsarbe- tet. Man är hänvisad till att söka information hos en lång rad aktö- rer. Den information som finns hos aktörerna följer inte alltid samma standard för t.ex. lägessättning eller klassificering. Inte ens för den geografiska utsträckningen av skyddad natur är det möjligt att få en samlad bild. Detta förhållande är olyckligt och bidrar till att användarens kostnader för att söka information ökar. Möjligheterna att åter- vinna kunskapsunderlag blir också mindre.