sou · GTB350d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Förslag till förändringar av regelverket skall utgå från de behov av arbetskraft som finns på arbetsmarknaden och syfta till att dels göra regelverket mer flexibelt så att typen och omfattningen av förekommande arbetskraftsinvandring snabbare skall kunna anpassas till arbetsmarknadens behov, dels förenkla administra- tionen för såväl myndigheter och företag som individer i samband med prövningen av arbetstillståndsärenden. Regelverket för arbetskraftsinvandring skall vidare vara lång- siktigt hållbart. Det innebär att det är viktigt med ett långsiktigt perspektiv vid utformningen av förslag till förändringar. Konjunktursvängningar skall inte avgöra ställningstaganden som har betydelse för en långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt. Om behov av förändringar av regelverket till följd av strukturella för- ändringar i omvärlden identifieras, är det således väsentligt att kommittén lyfter fram detta och lägger detta till grund för förslag. Kommittén skall i översynen beakta erfarenheter av tidigare arbetskraftsinvandring till . Kommittén skall särskilt uppmärksamma förhållandet mellan permanenta uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl och tids- begränsade arbetstillstånd. Kommittén bör överväga behovet av flera parallella dörrar för arbetskraftsinvandring. En fråga att ta ställning till för kommittén i detta sammanhang är om det finns skäl att hantera arbetstillståndsärenden gällande internationellt utbyte, som rör arbete som i princip inte är en del av utbudet på den allmänna arbetsmarknaden, i särskild ordning. Kommittén skall vidare överväga för- och nackdelar med att, så som görs , koppla tidsbegränsade arbetstillstånds giltighet till en viss befattning/tjänst eller till en viss arbetsgivare. Kommittén skall också särskilt överväga reglerna kring gäst- studenters möjligheter att stanna kvar i och arbeta efter avslutade studier. Kommittén skall slutligen överväga möjligheterna att ställa krav på den arbetsgivare som får tillstånd att rekrytera arbetskraft från länder utanför EU/EES-området att stödja integrationen för den nyinvandrade. Analys av behovet av arbetskraftsinvandring har frågan om de demografiska förändring- arnas påverkan på arbetskraftsutbudet och risken för framtida mer allmän arbetskraftsbrist uppmärksammats i ett stort antal rapporter och studier. Kommittén skall sammanställa befintlig kunskap i detta avseende, vid behov komplettera denna med ytterligare studier, samt bedöma vilken roll arbetskraftsinvandring kan och bör spela för att motverka brist på arbetskraft, på såväl längre som kortare sikt. Kommittén skall i detta sammanhang beakta situationen i olika sektorer och regioner. I sammanhanget skall information från de fackliga organisationerna inhämtas och analyseras. Analys av eventuella konsekvenser av ytterligare arbetskrafts- invandring Kommittén skall analysera och bedöma de konsekvenser som ytterligare arbetskraftsinvandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt samt, vid behov, föreslå åtgärder för att hantera eventuella negativa konsekvenser, såväl för samhället som för individen. I detta sammanhang skall relevant forskning om integrationen av invandrare i och andra länder beaktas. Kommittén skall särskilt uppmärksamma regeringen på eventuella konsekvenser som en ökad arbetskraftinvandring kan få – direkt eller indirekt – på den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det är dock inte kommitténs uppdrag att föreslå regelförändringar i detta avseende. Kommittén skall slutligen också särskilt analysera positiva och negativa samhällsekonomiska effekter av arbetskraftsinvandring. Till de positiva kan hänföras ökade skatteintäkter och därmed ökade möjligheter att upprätthålla välfärdssystemen. Till de nega- tiva kan hänföras riskerna för undanträngning av arbetskraft som redan finns i . I sammanhanget skall kommittén också belysa eventuella samhällsekonomiska konsekvenser av den invand- rade arbetstagarens och medföljande familjemedlemmars nyttjande av välfärdssystemet – i första hand socialförsäkringssystemen, olika typer av sociala förmåner, utbildningsväsendet och arbetslöshets- försäkringen. Kommittén bör i denna del av utredningsarbetet ta del av i sam- manhanget relevanta bedömningar i betänkandet och arbetskraftens rörlighet (SOU 2002:116). Vikten av en jämställdhetsanalys Kommittén skall analysera, bedöma och redovisa effekterna av arbetskraftsinvandring ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. Ett övergripande mål för den svenska arbetsmarknadspolitiken är att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad, dvs. att kvinnor och män är olika representerade i olika yrken och på olika hierarkiska nivåer. Kommittén skall därför särskilt uppmärksamma regeringen på vilka effekter arbetskraftsinvandringen kan få på arbetsmark- nadens struktur ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. Vikten av ett EU-perspektiv Kommittén skall beakta pågående arbete inom EU av relevans för uppdraget. fattade ministerrådet beslut om ett direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställ- ning. Ett förslag till direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier väntas antas (13263/1/03, REV 1 ADD 1, MI 235, JAI 285, SOC 385, CODEC 1308, OC 616). Av intresse är också den vidare hanteringen av kommissionens meddelande om invandring, integration och sysselsättning (KOM(2003)336), som presenterades , liksom de ramar för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som de av minister- rådet beslutade sysselsättningsriktlinjerna utgör. Kommittén bör vidare beakta kommissionens meddelande om migration och utveckling (KOM(2002)703) samt de slutsatser ministerrådet dragit av detta. Stor betydelse för olika delar av uppdraget har slutligen den kommande utvidgningen av EU och den ytterligare dynamik på den europeiska arbetsmarknaden som denna kommer att medföra. Enligt anslutningsfördragen är det möjligt att införa övergångs- regler för den fria rörligheten för arbetstagare från anslutnings- länderna (utom och ) under högst . presenterade en offentlig utredning, mot denna bakgrund, betänkandet och arbetskraftens rörlighet (SOU 2002:116). I betänkandet pekar utredaren på risker för olika negativa effekter, framför allt i relation till de sociala välfärdssystemen, av den fria rörligheten för arbetstagare i samband med utvidgningen. Utredaren föreslår därför att före anslutningen beslutar om vissa övergångsregler. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har uttalat att man avser införa övergångs- regler i syfte att upprätthålla ordningen på arbetsmarknaden och förhindra att välfärdssystemet missbrukas och överutnyttjas. Inne- börden av regeringens förslag är att det från , krävs arbetstillstånd för att få arbeta i . Arbetstillståndet skall sökas vid svensk ambas- sad eller svenskt konsulat i hemlandet eller i det land sökanden är bosatt. För att få arbetstillstånd krävs att sökanden kan visa upp ett anställningsbevis, att anställningen har en viss varaktighet, att sökanden får en marknadsmässig lön och att det rör sig om ett arbete som sökanden kan försörja sig på. Regeringen avser att överlämna en skrivelse till med en närmare beskrivning av övergångsreglernas utformning. Kommittén skall analysera det svenska regelverket för arbets- kraftsinvandring i relation till pågående förhandlingar inom ramen för WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (GATS – General on Trade in Services) och föreslå de författningsändringar som kan komma att behövas. Kommittén skall även undersöka möjligheten, och konsekvenserna av, att införa ett s.k. GATS- visum. Det bör i sammanhanget noteras att tjänstehandelsavtalet inte rör arbetskraftsinvandring i gängse mening utan endast tar sikte på tillfällig personrörlighet, dvs. då personer tillfälligt vistas i ett annat land för att utföra en tjänst. Gällande tjänstehandelsavtal trädde i kraft . I den nu inledda WTO-rundan, den s.k. Development Agenda (DDA) har , efter beredning i EU-kretsen, lämnat ett första förhandlingsbud till WTO. I fråga om tillfällig personrörlighet innebär budet bl.a. att möjlighet ges till interna- tionellt utbyte för trainees, åtaganden i fler sektorer för kontraktsanställda, åtaganden i sex tjänstesektorer för egenföre- tagare som uppfyller vissa kvalifikationer samt förlängda tids- gränser för vistelse av samtliga kategorier av tillhandahållare av tjänster. Den svenska lagstiftningen har i flera avseenden bedömts redan ligga i linje med de nya åtaganden som föreslås. I vissa avseenden kan dock författningsändringar komma att bli nöd- vändiga. Pågående reformarbete i andra länder och frågan om internationell konkurrens om arbetskraft En stor del av den industrialiserade världen står inför en likartad demografisk utveckling – med en åldrande befolkning och en allt mindre andel av befolkningen i arbetsför ålder – som . Inte minst gäller detta för huvuddelen av EU:s nuvarande och blivande medlemsländer. pågår, bl.a. mot denna bakgrund, i en rad länder reformarbete som syftar till att underlätta arbetskraftsinvandring och attrahera kvalificerad arbetskraft från andra länder. Kommittén skall studera detta reformarbete i ett antal länder, främst europeiska, som bedöms vara av intresse. Det gäller både reformer av lagstiftningen samt andra typer av åtgärder. Kommittén skall i det sammanhanget också överväga behovet av åtgärder för att göra det attraktivt för arbetstagare från länder i och utanför EU/EES att söka sig till bristyrken i samt eventuellt föreslå sådana åtgärder. I detta sammanhang skall kom- mittén beakta den internationella konkurrens som finns om kvalifi- cerad arbetskraft. Vikten av att beakta utvandringsländernas intressen Regeringen har i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling (prop. 2002/2003:122), som överlämnades till , föreslagit en sammanhållen svensk politik med det övergripande målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Detta skall uppnås bl.a. genom ökad koherens mellan målen för den svenska politiken för global utveckling och politiken inom en rad andra politikområden, bl.a. migrations- politiken. Kommittén skall mot denna bakgrund överväga hur utvand- ringsländernas intressen kan tillgodoses i sammanhanget. Sambandet med asyllagstiftningen och utlänningslagstiftningen i övrigt Kommittén skall studera sambandet mellan regelverket för arbets- kraftsinvandring och regelverket för asyl och skyddsbehövande i övrigt med utgångspunkten att asylrätten inte skall urholkas. skall ha en rättsordning som erbjuder skydd åt förföljda och skyddsbehövande. Det är av avgörande betydelse för asyl- rättens legitimitet att uppehållstillstånd av skyddsskäl inte blandas ihop med uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl eller andra skäl. Enligt nuvarande regler gäller att såväl en ansökan om uppe- hållstillstånd som en ansökan om arbetstillstånd måste lämnas in före inresa i . De som är i behov av skydd i , liksom personer med starka humanitära skäl, är dock undantagna från detta krav. Ett regelverk som generellt skulle tillåta inresta personer utan uppehållstillstånd att stanna kvar i för att få en ansökan om uppehållstillstånd för arbete prövad och beviljad skulle innebära ett avsteg från denna huvudregel. finns det emellertid möjlighet, och i bland skyldighet, att under vissa förut- sättningar medge undantag, t.ex. när det gäller arbetstagare eller arbetssökande unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. Kommittén skall undersöka om det finns möjlighet till ett något mer flexibelt förhållningssätt till ansökningar om arbetstillstånd som görs efter inresa till . Sambandet med regelverket för asyl och skyddsbehövande i övrigt måste dock beaktas. Utgångs- punkten måste vara att asylrätten inte får urholkas. Kommittén skall vidare analysera hur eventuella förändringar i reglerna om arbetstillstånd förhåller sig till utlänningsrätten i övrigt. I handläggs alla ansökningar om uppehållstillstånd i en och samma procedur. Ansökningar om arbetstillstånd där just möjligheten att få stanna i för att arbeta är det centrala, handläggs däremot i särskild ordning. Kommittén skall mot denna bakgrund överväga hur sådana ansökningar om arbetstillstånd skall prövas och hur överprövning av negativa beslut i dessa ärenden skall regleras. Asylsökande kan enligt 4 kap. 3 a § UtlF (1989:547) undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan. Undantaget gäller fram till dess att det finns ett beslut som vunnit laga kraft i ärendet. Kommittén skall, i anslutning till uppdraget att studera sambandet mellan regelverket för arbetskraftsinvandring och asyllagstiftningen, utvärdera effekterna av reglerna i 4 kap. 3 a § UtlF och överväga eventuella förändringar. En referensgrupp med representanter för arbetsmarknadens parter skall knytas till kommittén. Kommittén skall samråda med berörda myndigheter, i första hand AMS, , , Socialsty- relsen och . Kommittén skall också i relevanta hänseenden samråda med av utlänningslagstiftningen (UD 2003:02) och Utredningen om orsaker till varför den könssegregerade arbetsmarknaden består (N 2003:02) samt med Svenska kommun- förbundet, i dess egenskap av intresseorganisation för landets kommuner. Kommittén skall slutligen även samråda med invandrarorganisa- tioner om bedöms särskilt berörda samt, i fråga om redovisningen av förslagens konsekvenser för småföretag, med för regelgranskning. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande . Delbetänkandet skall innehålla preliminära bedömningar av behovet av arbetskraftsinvandring på såväl kortare som och av de konsekvenser som en ökad arbetskraftsinvandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt. Delbetänkandet skall också inne- hålla principiella resonemang om inriktningen på eventuella förslag till förändringar i lagstiftningen. I delbetänkandet skall kommittén även lämna förslag till eventuella författningsändringar som kan vara behövliga till följd av svenska åtaganden inom GATS. Tilläggsdirektiv till Kommittén för arbetskraftsinvandring (N 2004:09) Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen bemyndigade statsrådet med ansvar för arbetsmarknadsfrågor att tillkalla en parlamentarisk kommitté med högst 10 ledamöter med uppdrag att se över regelverket för arbetskraftsinvandring. Kommittén har antagit namnet (). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ett delbetänkande och i ett slut- betänkande (dir. 2004:21). Delbetänkandet skall innehålla preliminära bedömningar av behovet av arbets- kraftsinvandring på såväl kortare som och av de konse- kvenser som en ökad arbetskraftsinvandring kan få på arbetsmark- naden och i övrigt. Delbetänkandet skall också innehålla principiella resonemang om inriktningen på eventuella förslag till förändringar i lagstiftningen. I delbetänkandet skall kommittén även lämna för- slag till eventuella författningsändringar som kan vara behövliga till följd av svenska åtaganden inom GATS (General on Trade in Services). Ändring av tidpunkt för och innehåll i delbetänkande och slut- betänkande Tidpunkten för lämnande av delbetänkandet flyttas fram till . Delbetänkandets innehåll skall följa tidigare lämnat direktiv (dir. 2004:21) med undantag för att principiella diskussioner som redovisas inte behöver vara kopplade till konkreta författningsändringar. Slutbetänkandet skall innehålla förslag till förändringar i lagstiftningen inklusive sådana eventuella författ- ningsförändringar som kan vara behövliga till följd av svenska åtaganden inom GATS. Tabell 2.1.1 Regulariseringskampanjer i några länder i och antalet personer som fått uppehållstillstånd Antal personer som fått uppehålls- Källa: SOPEMI (2005). Anmärkning: Regulariseringskampanjen i är ej inkluderad. I flera länder har man haft s.k. regulariseringskampanjer för att omvandla den utrikes födda arbetskraften som inte har tillstånd att vistas i landet till att bli legal arbetskraft. I dessa länder har drygt 3,2 miljoner invandrare fått uppehålls- och arbetstillstånd. Tabell 2.2.1 Antal barn/kvinna i ett antal länder i Befolknings storlek (milj.) Anmärkning: Barn/kvinna = det summerade födelsetalet, dvs. det antal barn kvinnor i genomsnitt skulle föda om just detta års födelsemönster också skulle gälla . De flesta länder i har låga födelsetal och dessa ligger under vad som krävs för reproduktion. De lägsta födelsetalen finns i syd- och . De låga födelsetalen får till följd att befolkningarna åldras. Tabell 2.2.2 Procentuell förändring av den arbetsföra befolkningens (15–) storlek –2025 Procentuell förändring (–2025) Källa: FN World Population – middle variant – The 2002 Revision. Befolkningens åldersstruktur och de låga födelsetalen medför att den arbetsföra befolkningen förväntas minska i många länder. I flera länder kan det, om FN:s prognoser slår in, handla om stora minskningar av arbetskraftens storlek. Ett resultat kan bli att konkurrensen om arbetskratsinvandrare kan öka. SOU 2005:50 Bilaga 3 Källa: FN World Population – middle variant – The 2004 Revision. Alla EU:s medlemsstater förväntas få en betydligt äldre befolkning . Överlag kommer var fjärde invånare att vara . förväntas få den yngste och den äldsta befolkningen Diagram 2.2.1 Deltidssysselsatta som andel av alla sysselsatta för EU15 fördelat på kön Anmärkning: Uppgifterna för avser . Statistik för saknas. Inom EU15 skiljer sig antalet deltidsarbetande åt mellan de olika medlemsstaterna. I samtliga stater arbetar kvinnorna i betydligt högre utsträckning deltid än männen. I arbetade av de sysselsatta kvinnorna deltid, vilket kan jämföras med av de grekiska kvinnorna. Diagram 2.2.2 Relativ arbetslöshet 2003 Ungdomar -24 år Anmärkning: Uppgifterna rör personer i åldern 15–med undantag för , och där 16–används. Statistik för saknas. Inom EU15 är det flera länder som har relativt höga arbetslöshetsnivåer, främst , och . Ungdomsarbetslösheten är påtagligt stor i flera länder, främst i södra , men även i , och . Diagram 2.2.3 Sysselsättningsgrad samt deltidssysselsatta 2003 (exklusive och ) Anmärkning: Uppgifter för deltidssysselsättning i saknas. Andelen personer som är förvärvsarbetande skiljer sig åt mellan de olika staterna inom EU10. Högst sysselsättning fanns i och lägst i . De som arbetar deltid är förhållandevis få jämfört med flera länder inom EU15. Det är främst kvinnorna som arbetar deltid. Diagram 2.2.4 Relativ arbetslöshet 2003 (exklusive och ) ungdomar -24 år Inom de nya medlemsstaterna är arbetslösheten högst i och . Andelen arbetslösa ungdomar mellan var i och i . Tabell 3.1.1 De tio största grupperna utrikes födda i Källa: SCB. Det finns många som bor i som har sina rötter i våra grannländer och de flesta av dem har flyttat hit av arbetsmarknadsskäl eller för att bilda familj. Från andra länder dominerar skyddsbehov, humanitära skäl och familjebildning som grund för bosättningen i . SOU 2005:50 Bilaga 3 Andel utrikesfödda fördelat på kommun Kommuner rangordnade efter andel utrikesfödda , , , , , , , , , , , , , , , av rikets bef. , , , , , , , , , , , , , , , , , av rikets bef. , , , , , , , , , , , , , , Hjo, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , av rikets bef. av rikets bef. av rikets bef. av rikets bef. , , , , , , , , , , , , , , , , , 13,av rikets bef. , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , av rikets bef. Källa: SCB. Spännvidden mellan kommunerna avseende hur stor andel av kommunens invånare som är utrikes född är stor. Kommuner med flest utrikes födda finns i storstadsområdena och gränsområden. Nästan var fjärde person i bor i en kommun där mellan är född i ett annat land. I många mindre kommuner dominerar en folkgrupp. Bilaga 3 SOU 2005:50 De 20 populäraste länderna för utvandrade svenskar Källa: SCB (2004). Anmärkning: De populäraste länderna åren 1990–1999 kommer först i tabellen. Tabellen avser personer födda i . Våra grannländer och de tre engelskspråkiga länderna , och är populära länder för svenskfödda att flytta till. Orsakerna, som studier, arbete, pension och återvändande till föräldrars hemland kan också speglas i valet av land. Diagram 3.1.1 Ackumulerat tillskott till befolkningen genom migration –2004 1945 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 Källa: SCB (2004). har haft ett kontinuerligt växande tillskott till befolkningen genom att invandringen har varit större än utvandringen. har det ackumulerade tillskottet växt till drygt 1 miljoner personer. Diagram 3.1.2 Kalkylerat tillskott av personer i den svenska befolkningen beroende på invandringen 1945–2003 Första fasen utgörs av nettomigrationen och reduceras av dödsfall bland utrikes födda Andra fasen utgörs av personer födda i med modern född utomlands Tredje fasen utgörs av personer födda i med en mormor född utomlands. Källa: SCB (2004). Invandringen har bidragit med ca 1,8 miljoner invånare till befolkning genom invandrare, deras barn och barnbarn. För att undvika dubbelräkning räknas bara barn och barnbarn på mödret. Tabell 3.2.1 Andel EU-medborgare som bor i en annan EU-stat. Källa: (2002). Anmärkning: Uppgifter för , och saknas. Det stora flertalet av medborgarna i en stat i EU15 bor kvar i sitt hemland. En så liten andel som i storleksordningen har bosatt sig i en annan medlemsstat. Flyttningen mellan medlemsstater är låg trots möjligheterna till fri rörlighet. Tabell 3.2.2 Ansökningar i om uppehållstillstånd för arbete maj–december Efter utvidgningen av EU dominerar ansökningarna om uppehållstillstånd av personer från . I relation till sina befolkningsstorlekar är ansökningarna från de baltiska länderna omfattande. I jämförelse med innan anslutningen till EU har antalet ansökningar fördubblats. SOU 2005:50 Bilaga 3 Ansökningar om arbetstillstånd maj– Anmärkning: Ingen från ansökte om arbetstillstånd . Invånare från grannländerna runt dominerade bland personer från kandidatländerna som ansökte om arbetstillstånd. Tabell 3.3.1 Antalet anställda i de 20 största svenska internationella koncernerna grad (procent) Källa: ITPS (2004c). Anmärkning: Med störst avses de koncerner som hade flest anställda i utlandet. Internationaliseringsgraden är här andelen anställda i utlandet av alla anställda. Ägarförändringar i innebär att detta företags nationalitet omdefinierats och räknas som utlandsägt. Övriga koncerner var svenskägda även . I statistiken utlandsägda företag avses antal personer som arbetar i ett företag och ej medeltalet anställda, medan statistiken svenskägda koncerner med verksamhet i utlandet avser medelantalet anställda under räkenskapsåret. I samtliga av de 20 största svenska internationella koncernerna var antalet anställda i utlandet större än antalet i . Internationaliseringsgraden överstiger för 13 av företagen. SOU 2005:50 Bilaga 3 Antal anställda i svenskägda koncerner utomlands Källa: ITPS (2004c). Antalet anställda i svenskägda koncerner utomlands har ökat med cirka två tredjedelar . Flest anställda i absoluta tal finns i och . Tabell 3.3.3 Antalet anställda i utlandsägda företag i Källa: ITPS (2004c). Antalet anställda i utländska företag i har ökat med . Av dem som var anställda i utländska företag i var de flesta anställda i företag ägda av amerikanskt eller brittiskt kapital. Befolkningspyramiden liknar inte längre någon pyramid. Att vi lever allt längre medför att pyramidens topp ligger högt upp i åldrarna. De stora årskullarna framträder som utbuktningar på pyramiden. De låga födelsetalen har givit pyramiden en smal bas. Tabell 4.2.1 Ohälsotal 1998–2004 fördelat på kön och ålder Källa: RFV. Det samlade ohälsotalet har ökat för både män och kvinnor . Ohälsotalet ökar ju högre upp i åldersgrupperna man kommer.