sou · GTB393 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt utvärderarna borde man systematisera uppföljningen av projekt av en viss storlek för att därigenom öka kvaliteten på erfarenhetsåterföring inom program- met. Större projekt borde budgetera för och utföra en egen utvär- dering av projektet. Programmens indikatorer är många och mäter inte alltid det som bör mätas. Vissa av indikatorerna bedöms ha en begränsad använd- barhet för att visa på resultat och effekter av programmen. Många projektägare vet inte vilka indikatorer de föresatt sig att uppnå. Ytterligare insatser behövs när det gäller definitioner så att projekt- ägare, handläggare m.fl. har samma bild av vad indikatorerna ska mäta. Brister i indikator- och uppföljningssystem gör att de inrap- porterade resultaten måste tolkas med försiktighet. Målen kräver ökad precision. De bör vara möjliga att nå och vara tidsatta. I strukturfondsprogrammen finns kvantitativa mål. Det framgår inte alltid när de ska vara uppnådda. Insatserna bör fokuse- ras och ta sikte på bästa möjliga resultat , dvs. grundläggande infrastruktursatsningar och strategiska satsningar. Strategiska sats- ningar kan finnas inom alla områden men kännetecknas av en tydlig avgränsning, tydlig målgrupp, väl definierade mål, delaktighet av berörda aktörer och bygga på ett betydande förarbete. De offentliga aktörerna dominerar i programgenomförandet. Det är ett problem om näringslivet, en av de viktigaste målgrup- perna för programinsatserna, inte deltar i tillräcklig utsträckning. De horisontella målen – jämställdhet, integration och miljö bör in- tegreras bättre inom programmen. Talet om byråkratiskt krångel tycks inte vara utbrett bland stödmottagarna. Några förenklingar föreslås därför inte. Däremot förordas att informationen kring vilka krav som ställs på stödmottagarna angående den ekonomiska redovisningen, görs mer lättbegriplig. Utvärderarna anser att genomförandeorganisationen för samtliga Mål 1- och Mål 2-program är relativt väl avpassade för att hantera respektive program samt att rollerna mellan aktörerna är tydligt definierade. Partnerskapen anses i samtliga målprogram ha haft en central roll i programmens genomförande. Viss oklarhet tycks dock råda mellan strukturfondsdelegation och övervakningskommitté, som har olika uppgifter men inom samma geografiska beslutsom- råde. Utvärderarna ställer frågan om det inte vore mer ändamålsen- ligt att ha en gemensam övervakningskommitté för Mål 1 och Mål 2. Halvtidsutvärderingen av Mål 3 Mål 3 berör hela . För de fyra nordligaste länen är Mål 3 en del av strukturfondsprogrammet för Mål 1. är förvaltningsmyndighet för Mål 3 utanför Mål 1. Utvärderingen omfattar hela Mål 3. Vi har dock i detta sammanhang valt att i huvudsak redovisa den del av utvärderingen som har bäring på de organisatoriska frågorna som rör . Av utvärderingen framgår att de kvantitativa målsättningarna för Mål 3 i vissa fall uppfyllts om inom flera åtgärder. är medelsåtgången i samma storleksordning som enligt planen vilket tyder på att insatserna per individ är långt mindre än var som var planerat. Att det kvantitativa målet överskridits fem- faldigt kan vid en första anblick ses som succéartat men det kan också ses som en indikation på kvantitativa snarare än kvalitativa aspekter fått dominera alltför kraftigt. Programmet uppvisade stora regionala skillnader, vilket ansågs visa att det finns ett bety- dande spelrum för skilda prioriteringar och anpassningar mellan de olika regionerna. fick en ny organisation . Det innebär att samtliga regionala enheter finns kvar men samlade i sex förvalt- ningsområden. De regionala enheterna är länken till respektive partnerskap. Syftet med den nya organisationen har varit att skapa en organisation som är resurseffektiv och även ger förutsättningar för kontinuitet och stabilitet i genomförandet genom att organisa- tionen formas kring förvaltningsområden. Halvtidsutvärderingen bygger på iakttagelser gjorda före omorganisationen.6 Resultatet av den enkät som riktades till samtliga chefer och handläggare inom nationellt och regionalt samt ordinarie ledamöter i övervakningskommittén och partnerskap visade följande när det gällde organisationen för genomförande av programmet: 6 Halvtidsutvärdering av Växtkraft Mål 3 i , Svenska Organisationen var endast till viss del anpassad till programmets mål och huvudprinciper och framförallt saknades resurser för att nå målen. Organisationsstrukturen gav inte fullt stöd och utrymme för kvalitetssäkring i handläggningen. Flertalet ansåg att organisa- tionens roll och ansvar inte var tydlig. Majoriteten efterfrågade en mer kundorienterad organisation i stället för en myndighets- utövande och rättstillämpande. Här skilde sig svaren mellan parterna och myndighetens centrala ledning. Flera intervju- personer angav att regionerna enbart haft förvaltningsresurser för ärendehantering men inte för kontinuerlig uppföljning och kvalitetssäkring. ledning menade att ökad myndighetsutövning är ofrånkomligt om man ska säkerställa kontroll och kvalitets- säkring. Vidare framförde ledningen att EU:s krav på kontroll och rättssäkerhet vid bedömning av ansökningar och upp- följningar av projekt är en central del i relationen till projekten och projektanordnarna. EU-revisorerna hade pekat på brister i projekthanteringen och en- hetligheten i genomförandet vilket enligt revisorerna leder till att gällande regelverk i programmet inte efterlevs. Vidare innebar detta att programmet brister i transparents och rättssäkerhet då regler inte tillämpas på ett enhetligt och konsistent sätt i genomförandet. Utvärderarna menade att för att organisationen ska kunna ut- veckla en kundorienterad inriktning med ökad kommunikation och dialog med målgrupperna och möta de krav på upp- följning och kontroll som ställer på programorgani- sationen, krävs ytterligare resurser. Även en organisation med in- riktning mot myndighetsutövning kräver specialresurser för att på ett tillfredställande sätt klara av att kontrollera och följa upp pro- grammet enligt regelverket. Vid intervjuer framkom att en tydligare roll- och ansvarsfördel- ning efterfrågades mellan organisationens olika aktörer, där organi- sationen borde ge mer ansvar till regionerna med mindre central- styrning från centrala ledning. Vidare framkom ett märkbart behov av att utveckla en gemensam syn kring organisa- tionens inriktning och programmets mål och visioner. Utvärderarnas slutsats när det gäller partnerskapen är att de har och har haft en betydande roll i programgenomförandet, dock fanns skilda meningar kring partnerskapets roll och grad av infly- tande i programgenomförandet. Skilda uppfattningar om pro- grammets syfte och inriktning kan ligga till grund för denna oenig- het. Skillnaderna tenderade att ha ökat över tiden pga. frågor kring utgiftstak, EU:s revisorers kritik, skärpta riktlinjer från ledning vilket påverkat engagemanget bland aktörer. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. 82.Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. 83.Kärnavfall – kostnader och finansiering. 84.En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. 85.Tillsyn på försäkringsområdet. 86.Ägaransvar vid trafikbrott. Premiepensionssparande på rätt kurs. 88.Vräkning och hemlöshet – drabbar också barnfamiljer. 89.Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. 91.Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . 92.Styrningen av insatsförsvaret. 93.Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi – en samlad förvaltning med politisk styrning. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. [71] Styrningen av insatsförsvaret. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. [81] Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. Vräkning och hemlöshet – drabbar också barnfamiljer. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Tillsyn på försäkringsområdet. [85] Svårnavigerat? Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. Uppdragsarkeologi i tiden. [80] Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. [51] Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Kärnavfall – kostnader och finansiering. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen. [72] Ägaransvar vid trafikbrott. Bevakning av kollektivavtals efterlevnad. [89] Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi – en samlad förvaltning med politisk styrning.