sou · GTB3107 · 2006-01-01 00:00:00 — För att finansi- era GAVI:s uppdrag bildades Vaccinfonden, som fick till uppgift att mobilisera nya resurser för immunisering och tilldela fleråriga anslag till GAVI:s mottagarländer. har tillhandahållit vacciner . Volymen har ökat dramatiskt , och tillhandahåller av alla vacciner för barn runt om i världen. Procentandelen barn som får tre doser trippelvaccin (skydd mot difteri, kikhosta och stelkramp) funge- rar som måttstock vid jämförelse och analys av rutinimmunisering. har bara 66 länder uppnått målet att sörja för ru- tinimmunisering till av barnen i alla delar av landet. har gett stöd till vaccinationsprogram . Detta stöd har i huvudsak skett via WHO:s och globala initiativ. har medel också kanaliserats via GAVI och Vaccinationsfonden. uppgick bidrag till vaccinationsstöd till dessa organisationer till . Förslag om ökat stöd till GAVI för att sänka dödligheten i mässling I WHO:s och gemensamma strategiska plan för minskning av dödligheten i mässling –2005 pekar man ut 45 prio- ritetsländer som är hårt drabbade av mässling. I dessa länder ska den heltäckande strategin för en snabb och varaktig minskning av dödligheten i mässling genomföras. Av WHO:s och prio- ritetsländer är 43 länder () berättigade till stöd från GAVI. De flesta ligger i och Syd- och . GAVI har gett särskilt stöd till det här programmet . Under de se- naste åren har det gjorts anmärkningsvärda framsteg med att genomföra den heltäckande strategin och minska antalet dödsfall i mässling. Den uppskattade globala dödligheten i mässling mins- kade , från 873 000 dödsfall (osäkerhetsgränser: 645 000–1 196 000 dödsfall) till 530 000 dödsfall (osäkerhets- gränser: 383 000–731 000 dödsfall). Den största minskningen av antalet dödsfall i mässling konstaterades i , där den uppskat- tade dödligheten i mässling minskade . I den andra investeringsframställningen för mässling (Case, ) föreslås en intensifiering av genomfö- randet av WHO:s och heltäckande strategi för snabb och varaktig minskning av dödligheten i mässling i alla GAVI-berätti- gade länder. Syftet med de åtgärder som föreslås i är att förbättra immuniseringsvården på distriktsnivå, att uppnå målet i vaccinationsstrategin (Global Immunization Vision and Strategies, GIVS) – dvs. att minska dödligheten i mässling jämfört med det uppskattade antalet 2000 – samt att bidra till millenniemålet att minska barnadödligheten med två tredjedelar senaste 2015. Tidsperspektivet för den här investeringsframställningen är 2005 . Den geografiska omfattningen för minskning av dödligheten i mässling är alla de 72 GAVI-berättigade länderna. Man kommer att begära medel för att kunna stödja arbetet med att genomföra den heltäckande strategin för snabb och varaktig minskning av dödligheten i mässling i dessa länder. Ett ökat stöd till GAVI:s arbete med den strategiska planen för minskning av dödligheten i mässling skulle innebära ett stort steg i riktning mot utrotning av mässling och stärka vaccinationssystemen i mottagarländerna. Resistenta bakteriestammar sprids snabbt mellan länder och världs- delar. Det som görs eller inte görs i varje enskilt land påverkar situ- ationen i många andra länder. Det är viktigt med styrning och glo- bala strategier när det gäller antibiotikaresistens. I Världshälsoför- samlingens resolution uppmanades medlemsstaterna att vidta åtgärder, och WHO har utarbetat en global strategi för att motarbeta utveckling av antibiotikaresistens. Resurserna och det globala engagemanget för de här frågorna har emellertid minskat , som problemets omfattning har ökat. I ljuset av detta växande problem arrangerade den svenska orga- nisationen STRAMA (vändning och minskad antibiotikaresistens) ett internationellt möte om läkemedelsresistens. Deltagare från olika yrkesgrupper och or- ganisationer och från hela världen diskuterade hur man ska kunna säkerställa effektiva behandlingsrutiner för bakteriella infektioner . Som ett resultat av mötet bildades ett hand- lingsorienterat nätverk av individer och organisationer för att initi- era och samordna de aktiviteter som krävs för att befintliga kun- skaper och resurser ska kunna utnyttjas på bästa sätt. Nätverket heter nu REACT (Action on Antibiotic Resistance, dvs. handling mot antibiotikaresistens) och har ett litet sekretariat som är knutet till STRAMA-gruppen på i . har redan kunnat tillhandahålla bakgrundsmaterial för EU:s och WHO:s initiativ för prioriterade mediciner för och världen. REACT har också hjälpt WHO att samla in och analysera information om antibiotikaresistens och deltagit i utarbetandet av en resolution till Världshälsoförsam- lingen, Antimicrobial resistance: a global threat to health security (Antimikrobiell resistens: ett globalt hot mot hälsosäkerheten), som lades fram av regeringen i 2005. REACT har etablerat kon- takter med andra nätverk, t.ex. use of an- timicrobials (dvs. alliansen för återhållsam användning av antimik- robika; APUA), (ECDC, Euro- pean Community Disease Control Unit) och WHO:s regional- kontor. Sida har stött STRAMA:s arbete med att skapa ett internationellt nätverk, REACT – Action on Antibiotic Resistance. REACT:s vision är att trygga tillgången till effektiv be- handling av bakteriella infektioner för dagens och framtidens gene- rationer. Ett av REACT:s mål är att alla länder ska ha ett specialan- passat nätverk och en nationell expertgrupp som kan leda, sam- ordna och prioritera arbetet med att motverka utveckling av antibi- otikaresistens. Handlingsplanen föreslår att ett litet inrättas och stärks. Några av REACT:s uppgifter kan vara att utveckla ett globalt nätverk, underhålla kontakter, samordna aktiviteter, anlita resurspersoner – både internationellt och lokalt – och fungera som den utlösande faktorn för att starta aktiviteter i medlemsländerna. Internationella möten och konferenser är också viktiga för att främja en effektiv användning av antibiotika. 4KAPACITET OCH RESURSER FÖR PLANERING, SAMORDNING OCH GENOMFÖRANDE AV HANDLINGSPLANEN För att dessa förslag ska kunna genomföras krävs ett tillskott av personal, i första hand genom ytterligare resurser till Sida enligt äskande i budgetunderlaget från Sida till regeringen. Sidas personal- resurser är överlag knappa, och en intern omfördelning skulle där- för kräva en förändring av de befintliga prioriteringarna. Vissa av förslagen är dessutom mer personalkrävande än andra. En ökning genom stöd till sektorstrategier kan genomföras med den befintliga personalen. I de fall när nya program ska utvecklas krävs det mer personal. Likaså är stöd till forskningskapacitet i allmänhet mer personalkrävande, medan bidrag till forskningsanslag på grundval av ansökningar och sakkunnigprövning kan arrangeras med ett be- gränsat tillskott av personal. Sidas resurser har under blivit alltmer ansträngda som en följd av det ökade utvecklingssamarbetet i kombination med besparingar och neddragningar i den administrativa budgeten. Detta kan i viss utsträckning balanseras genom att man ökar sam- arbetet med andra organisationer eller ökar stödet för pågående projekt och program till välkända samarbetspartner. Tyvärr har ut- vecklingssamarbetet blivit mycket mer komplext under samma pe- riod, vilket har höjt kraven på personalen i hela organisationen. För att kunna klara av den växande mängden utvecklingssamar- bete när 1 %-målet återupprättas har Sida äskat en ökning av den administrativa budgeten på . Denna ökning blir avgörande för Sidas möjligheter att planera och genomföra handlingsplanen. Ytterligare resurser krävs för följande uppgifter: -planering och genomförande av nya aktiviteter inom de föreslagna fokusområdena, på huvudkontoret och i fält -utveckling av samarbetsinstitutioners och organisationers kapaci- tet -vägledning av dessa organisationer -utveckling av den svenska resursbasen -uppbyggnad av en stärkt kapacitet i fält Ingen behovsanalys har gjorts ännu, eftersom handlingsplanens volym är osäker. Sidas möjligheter att avsätta extra personal till handlingsplanen inom de begärda ytterligare resurserna kommer att behandlas inom ramen för årsplaneringsprocessen . 5 HANDLINGSPLAN – SAMMANFATTNING 5.1HANDLINGSPLAN – SAMMANFATTNING: HÄLSOSYSTEM Begränsningar i hälso- och sjukvårdssystemen utgör ett hinder för genomförandet av stora globala hälsoinitiativ för hälsa och uppnående av millenniemålen. Det finns ett växande samförstånd om att en av de främsta flaskhalsarna i arbetet för att uppnå millen- niemålen i låginkomstländer är sjukvårdssystem som är alltför bräckliga och splittrade för att kunna tillhandahålla sjukvård av den nödvändiga volymen och kvaliteten till behövande. Om hälsosy- stemen inte stärks kommer millenniemålen inte att uppnås. WHO har tagit initiativ till ett handlingsnätverk för hälso- och sjukvårdssystem (, ) som ska ge stöd till länder som har förbundit sig att uppnå eller överskrida millenniemålen för hälsa . Uppdraget är att driva på en samordning av de viktigaste samarbetspartnernas åtgär- der med syfte att genomföra utökade, omfattande och långtgående reformer inom hälsosystemen –2015. De viktigaste in- tressenterna och samarbetspartnerna bjöds in för att grunda , bland annat regeringar i de biståndsmottagande länderna, bilaterala biståndsgivare, regionala banker, , organisa- tioner inom FN, stiftelser, den privata sektorn, ideella organisatio- ner, globala initiativ och akademiska institutioner. Flera projekt för att stärka vissa komponenter i hälso- och sjuk- vårdssystemen har också startats . är aktivt inom områdena bemanning inom hälso- och sjukvården och hälsoinformationssystem. Joint Learning Initiative on for Health (HRH) är uttryckligen inriktat på den akuta bemanningskrisen inom hälso- och sjukvården och har som syfte att skapa en bättre insikt i personalens roll i sjukvårdssystemen och att hitta nya strategier för att förbättra deras prestationer. manningsplattform kommer att inrättas, troligen inom ramen för . () enar samarbetspartner med det gemensamma målet att stärka de nationella hälsoinformations- systemen för att få fram bättre beslutsunderlag på nationell och global nivå. De svagaste hälsosystemen finns i söder om . Sida kommer att inleda en dialog med de regionala afrikanska organisa- tionerna SADC, NEPAD, AU med flera för att pejla deras intresse för arbetet med att stärka hälsosystemen och deras vilja att ta på sig en samordnande roll i detta arbete. Bättre hälsa står på dagord- ningen för alla organisationerna och ingår i deras handlingsprogram och strategier, men de har inte spelat någon framträdande roll. WHO/AFRO är också en viktig samarbetspartner för att knyta WHO-arbete på global nivå till dessa länder. Det finns också ideella organisationer och nätverk, t.ex. EQUINET (Network for Equity in Health) och HEPNET (Network for Health Econo- mics), som kan få hjälp med att öka sitt stöd till länderna. Det svenska utvecklingssamarbetet för att stärka hälsosystemen har som slutligt mål att detta ska ge effekt på nationell nivå, med hälso- system som bidrar till bättre hälsa och bättre hälso- och sjukvård för de fattiga. Stöd till global och regional nivå samverkar med och bidrar till resultat på nationell nivå. Fokus bör ligga på länder där Sida redan deltar i hälsosamarbetsprogram. Utformningen kommer att bestämmas med hänsyn till det nationella ägarskapet och har- monisering bland biståndsgivarna. Det kommer troligen innebära att bidragsgivare och andra ut- vecklingspartner kommer att samverka med inhemska myndigheter om att stödja nationellt arbete för att bygga upp kapaciteten för att utarbeta nationella program för stärkning av hälsosystemen. Pro- grammen kan integreras i nationella hälsoplaner som kan stödjas av biståndsgivarna, antingen via deras allmänna bidrag till den samlade finansieringen inom sektorstrategin eller som riktade bidrag – i linje med sektorstrategin – för att stödja program för förstärkning av hälsosystem. Det krävs stöd för att finansiera kostnaden för att introducera och driva aktiviteter i programmet, men också för att öka möjligheten att fullfölja, övervaka och granska programmet på ett inhemskt plan. 5.2HANDLINGSPLAN – SAMMANFATTNING: FORSKNING Mot denna allmänna bakgrund föreslår vi att de nuvarande stöd- programmen utökas och kompletteras med nya typer av finansie- ring. Nivån av tillgängliga medel för forskning avgör vilka typer av aktiviteter som kan genomföras och vilken personal som krävs. Vid en mer återhållsam nivå av ytterligare medel kommer en selektiv förstärkning av befintliga stödprogram att prioriteras. Om mer betydande ekonomiska resurser blir tillgängliga föreslår vi en större satsning på att finansiera de felande länkarna i utveckling av nya läkemedel och vacciner för bekämpning av smittsamma sjukdomar som malaria och hiv/aids. Följande lista innehåller alternativ som kan övervägas: Detta omfattar opinionsbildning från UD:s sida till stöd för inter- nationella insatser för att stärka den nationella forskningskapacite- ten, liksom opinionsbildning för internationella finansieringsarran- gemang till stöd för det globala allmänna bästa, t.ex. utveckling, testning, produktion och distribution av nya läkemedel och vacci- ner mot de fattigas sjukdomar. Även Sida kommer att förorda sådana idéer i dialoger på såväl nationell, regional och internationell nivå som i . Kostnaderna är marginella. 5.2.2Forskningskapacitet på nationell nivå Ett ökat stöd föreslås för utveckling av forskningskapaciteten inom hälsoforskningsfältet i allmänhet. Detta gäller både grundforskning – som en nödvändig förutsättning för medicinsk forskning – och sociologisk forskning. Sida kommer att överväga att öka stödet till befintliga sådana program (, , , Nicara- gua, , , och ) och att införliva hälsoforskning i andra bilaterala forskningssamarbetsprogram (, , och ). Kostnaderna kan bäras av det ökade budgetanslaget för forskningssamarbete (en- ligt beräkning). 5.2.3Kapacitet för utformning, övervakning och analys av hälsosystem Epidemiologiska studier av hög kvalitet är avgörande för tillgången till information om sjukdomar. Sida stöder epidemiologiska studier på flera sätt. INDEPTH18 är ett internationellt nätverk, för närva- rande bestående av 33 demografiska fältstationer (, DSS) i 18 utvecklingsländer, som tillsammans följer över 1 800 000 personer på hushållsnivå. Sida stöder det här nätverket och även enskilda demografiska fältstationer inom de bi- laterala programmen i , , och . INDEPTH medverkar i studier av malaria, hiv/aids, tuberkulos och andra smittsamma sjukdomar. Demografiska fältstationer är en ide- alisk miljö för kliniska prövningar. Ett ökat kärnstöd till IN- DEPTH som organisation kan övervägas, eftersom INDEPTH stöder demografiska fältstationer. Det innebär att jämförande stu- dier av smittsamma sjukdomar kan genomföras. Dessutom kan man överväga stöd till vissa befintliga demografiska fältstationer med unik inriktning på stadsslumområden. På regional nivå i bör det utökade stödet för sociologisk forskning kring hiv/aids fortsätta. 5.2.4Specifik kapacitet för kliniska prövningar Stöd till den tvärdisciplinära forskningskapacitet och infrastruktur som krävs för att genomföra kliniska prövningar kan ges inom ra- men för bilaterala program eller kanaliseras via . Samfinansieringsarrangemang med andra biståndsgivare bör ini- tieras och utvecklas tillsammans med övriga potentiella biståndsgi- vare till respektive aktivitet. För detta bör det finnas en internatio- nell referensgrupp. Sida kan samarbeta med det redan etablerade nordiska forskningsrådet Nordforsk. Programmet bör vara öppet för forskare från länder utanför . 5.2.5Riktat stöd till sjukdomsspecifik forskning Ökade resurser föreslås till forskningsprogrammet om tropiska sjukdomar och WHO:s vaccineringsprogram. 5.2.5.2 Forskning inriktad på specifika kunskapsluckor Specialprogrammet för stöd av hiv/aidsforskning bör fortsätta. Kostnaderna kan bäras av det ökade budgetanslaget för forsk- ningssamarbete (enligt beräkning). Ett specialprogram för forskning om malaria i linje med speci- alprogrammet för hiv/aids kan inrättas med en internationell refe- rensgrupp som fastställer riktlinjer och bedömer förslag. Forsk- ningen om malaria bör till en början vara bred och omfatta mole- kylidentifiering, patogenes, produktutveckling, forskning om häl- sosystem och förstärkning av forskningskapaciteten. 5.2.5.3 Arbete riktat mot felande länkar Ökade anslag bör övervägas till organisationer som får stöd av Sida och som strävar efter att fylla i de felande län- karna: bland annat , , , IAVI, IPM och Befolk- ningsrådet. Stöd till virtuell läkemedels- och vaccinindustri förordas. Detta kan underlätta hela kedjan från produktutveckling på laboratoriet till kvalitet för användning på människor. Idén påminner om de metoder som används av för malaria och som Sida har gett stöd till. Den exakta utformningen av detta arbete är inte fastställd. Kostnaderna för detta kan uppgå till , beroende på antalet molekyler som ska följas upp. 5.2.6Forskning om hälsosystem och hälsoinsatser Särskilda åtgärder kan inriktas på att stärka kapaciteten och förut- sättningarna för kliniska prövningar i vissa av de bilaterala samar- betena. Om regionalt samarbete mellan medicinska fakulteter är möjligt bör detta uppmuntras. Det fungerar som en uppföljning av de erfarenheter som har gjorts av de medicinska fakulteternas in- tressegrupp i . Dessutom kan stödet till demografiska fältstationer ökas för att även omfatta stadsområden. Vissa av dessa kan ingå i de särskilda programinitiativ som beskrivs ovan. Program för utveckling av kombinerad grundforskning och tilläm- pad forskning om smittsamma sjukdomar kan innefatta stöd via med fördelning av kompetens och ibland även re- surser. Detta skulle vinna gehör i det svenska forskarsamfundet. Ett föreslaget samarbete med Nordforsk för samfinansiering har redan nämnts. 5.3HANDLINGSPLAN – SAMMANFATTNING: RIKTADE SJUKDOMSINSATSER stöd till Globala fonden kombineras med direkt stöd till ett fåtal tuberkulosprogram i och genom WHO. samarbetar också med tuberkulosavdelningen på i genom , . SMI är ett av de 20 laboratorier i hela världen som arbetar för WHO som övernationellt referenslaboratorium (Supranational Reference Laboratory, SNRL) för bevakning av multiresistent tu- berkulos. SMI tillhandahåller i första hand kvalitetsstöd för stan- dardiserade studier av resistent tuberkulos. SMI deltar också i ut- vecklingen av standardiserade metoder och biosäkerhet. De vikti- gaste samarbetspartnerna har varit länderna i f.d. , inklusive , men också länderna på och i Central- asien. Fortlöpande stöd till WHO och GFATM för den globala bekämpningen av tuberkulos rekommenderas, liksom ett ökat stöd till SMI i dess roll som övernationellt referenslaboratorium (SNRL). SMI bör också stärka förutsättningarna för att bilda kon- taktnät inom området resistent tuberkulos. SMI bör utgå från erfa- renheterna av det befintliga laboratorienätverket i Östersjöområ- det. och Sida bör i samarbete med institutioner och universitet i upprätta tätare kontakter med institutioner och universitet i utvecklingsländerna. Den första fasen skulle bestå av en analys bland de svenska aktörer (universitet, institutioner, ideella organisationer) som redan har fungerande relationer med systeruniversitet och systerinstitutioner i utvecklingsländerna kring förebyggande arbete, sociologi och beteenden med avseende på SRHR och hiv/aids. Den andra fasen skulle bestå av bedömning och identifiering av nätverk som de svenska institutionerna med- verkar i för att ta reda på deras intresse för och möjligheter att fun- gera som samarbetspartner i ett svenskt initiativ. Sidas regionala hiv/aidsteam och regionala hiv/aidsrådgivare förutsätts spela en viktig roll i den analysen. Med utgångspunkt i dessa analyser ska , Sida och utvalda större institutioner utarbeta ett flerårigt handlingspro- gram. Detta program ska utgå från erfarenheter av förebyggande arbete mot hiv/aids med tonvikt på utveckling av metoder för att anpassa erfarenheterna från ett land eller en kulturell omgivning till en annan. I den andra investeringsframställningen för mässling (Measles In- vestment Case, ) föreslås en intensifiering av genomföran- det av WHO:s och heltäckande strategi för snabb och var- aktig minskning av dödligheten i mässling i alla GAVI-berättigade länder. Syftet med de föreslagna åtgärderna i är att för- bättra immuniseringsvården på distriktsnivå, att uppnå målet i vac- cinationsstrategin (Global Immunization Vision and Strategies, GIVS) – dvs. att minska dödligheten i mässling jämfört med det uppskattade antalet 2000 – samt att bidra till millenniemålet att minska barnadödligheten med två tredjedelar senaste 2015. Tidsperspektivet för den här investeringsframställningen är 2005 . Den geografiska omfattningen för minskning av dödligheten i mässling är alla de 72 GAVI-berättigade länderna. Man kommer att begära medel för att kunna stödja arbetet med att genomföra den heltäckande strategin för snabb och varaktig minskning av dödligheten i mässling i dessa länder. Ett ökat stöd till GAVI:s arbete med den strategiska planen för minskning av dödligheten i mässling skulle få stor genomslagskraft och stärka vaccinationssystemen i mottagarländerna. Sida har stött STRAMA:s arbete med att skapa ett internationellt nätverk, REACT – Action on Antibiotic Resistance. REACT:s vision är att trygga tillgången till effektiv be- handling av bakteriella infektioner för dagens och framtidens gene- rationer. Ett av REACT:s mål är att alla länder bör ha ett specialan- passat nätverk och en nationell expertgrupp som kan leda, sam- ordna och prioritera arbetet med att undvika utveckling av antibio- tikaresistens. Handlingsplanen föreslår att ett litet sekretariat för REACT in- rättas och stärks. REACT ska fungera som den utlösande faktorn för att starta aktiviteter i medlemsländerna i det globala nätverket, underhålla kontakter, samordna aktiviteter och anlita både interna- och lokala resurspersoner. Detta är bara några av de aktivi- teter som nätverket kan arbeta med. Internationella möten och konferenser är också viktiga för att främja en effektiv användning av antibiotika. 6ÖVERSIKT ÖVER AKTIVITETER OCH SAMMANFATTANDE TABELLER ÖVER UPPSKATTADE KOSTNADER VID OLIKA ANSLAGSNIVÅER I tabellen nedan föreslås flera olika scenarier för aktiviteter som kan stödjas beroende på nivån av höjda anslag: Aktivt stöd till förstärkning av hälsosystem (70 miljoner kro- Ytterligare stöd till förstärkning av nationella hälsosystem inom ramen för harmonisering och nationell styrning och – Nationellt stöd (, , , ) med koppling till regionalt och globalt arbete. – Regionalt stöd till NEPAD/SADC Stöd till regionalt samarbete och samordning. – Ytterligare regionalt stöd till EQUINET i Stöd till globalt samarbete och samordning. – Samarbete med PAHO i – Stöd till in Health Platform – Stöd till ett svenskt resursnätverk Ytterligare stöd () till: Öka det befintliga stödet inom vissa områden, initiera ett heltäckande öppet malariaprogram (tuberkulos + andra smittsamma sjukdomar), organisera samfinansiering med andra länder för kliniska prövningar och behandlingstester (EDCTP-relaterade och andra smittsamma sjukdomar). Inom ramen för detta stöd bör man uppmuntra studier som Nya initiativ (): ger kunskaper om orsaken till minskningen av hiv/aids i Initiera ett heltäckande globalt malariaprogram vissa länder i . (tuberkulos + andra smittsamma sjukdomar) som omfattar allt från grundforskning till forsk- ning om hälsosystem. Stöd till flera epidemiologiska studier som ger kunskaper om orsaken till minskningen av hiv/aids i vissa länder i . Samfinansiering med andra biståndsgivare av EDCTP-liknande aktiviteter (kliniska prövningar). c) Riktade sjukdomsspecifika åtgärder Fortsatt stöd till GFATM, WHO, , GAVI och globala, Ytterligare stöd () till: regionala och nationella program i linje med det nuvarande Ytterligare stöd till tuberkulos, förebyggande arbete mot Förebyggande program mot hiv hiv/aids, immunisering och antibiotikaresistens.