sou · GTB372 · 2006-01-01 00:00:00 — Det finns inget incitament till att anmäla olyckan någonstans, eftersom några ersättningar inte kan bli aktuella och man vet därför inte vad som ligger bakom de olyckor och tillbud som sker med terränghjulingarna. Förarbevisutred- ningen: Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling (SOU 2005:45), 2005, s. 250. 6Teknik för alkolås och andra system som förhindrar rattfylleri 6.1Alkolås – traditionell teknik och komponenter (se även bilaga 3) Alkolåset består vanligtvis av en handenhet och en kontrollenhet integrerad med fordonets elektronik. Handenheten innehåller komponenter som mäter förekomsten av alkohol i utandnings- luften. Det finns olika tekniker för denna mätning, se bilaga 3. Teknikerna skiljer sig åt i tillförlitlighet, mätnoggrannhet, pris m.m. Kontrollenheten hanterar information från handenheten och kontrollerar nödvändiga delar av bilens elektronikfunktioner.1 Resultatet från mätningen i handenheten av utandningsluften avgör om kontrollenheten tillåter start av motorn. Många alkolås är utrustade med en minnesfunktion som regel- bundet lagrar data om alkolåset och fordonet. Minnets data kan vid behov levereras vidare till olika datamedier och dataprogram. Detta ger möjlighet att i efterhand avläsa bl.a. tidpunkten för utand- ningsprov och testresultat, tider för när motorn har startat, stannat eller gått, missade utandningsprov under körning, vissa former av försök att manipulera systemet m.m. Alkolåsen kan vara utrustade med varierande funktioner som försvårar att någon manipulerar tekniken.2 Krav på sådana funktioner behandlas i de europeiska standarder för alkolås som är under utveckling.3 Vissa alkolås kan ställas in så att det kräver förnyade blås- kontroller under färd med oregelbundna intervall. Denna funktion krävs i de alkolås som används vid villkorlig körkortsåter- 1Vägverket har endast godkänt koppling mot startmotorn för försöket med villkorlig kör- kortåterkallelse. 2Med manipulation avses en icke auktoriserad förändring eller störning av alkolåset eller dess installation i fordonet eller dess funktioner. 3Cenelec, Alkolås – Testmetoder och prestandakrav. Utkast till europeisk standard, (svensk översättning av 2004), 2004, s. 5, 7. Former för manipulering som kan registreras kan vara att rulla igång bilen, starta i ned- försbacke, använda luftpump m.m. Teknik för alkolås och andra system som förhindrar rattfylleri kallelse, vilket personer som har fått körkortet indraget av domstol kan ansöka om. Fordon med alkolås är vanligtvis utrustade med nödstart- funktion som möjliggör start och körning av fordonet utan före- gående test av förarens alkoholpåverkan, se bilaga 3. 6.2Andra tekniska system som förhindrar rattfylleri Alkolås är inte det enda tekniska systemet som kan förhindra rattfylleri. sker en utveckling av annan teknik som kan få betydelse för insatserna mot alkohol i trafiken . Alternativen är av olika typer. Nedan behandlas elektroniska körkort, som i detta sammanhang syftar till att kända alkohol- problematiker endast kan köra bilar med alkolås. Vidare diskuteras system som endast kräver att alkoholprov avkrävs om det finns alkohol i bilens kupéluft. Slutligen beskrivs system som använder alternativa metoder för att bedöma alkoholhalt i blodet eller nedsatt körförmåga. Elektroniskt körkort är ett tekniskt system för att garantera att förare har körkort när de kör bil. Det rymmer möjligheter till stöldskydd och föraridentifiering. Genom föraridentifieringen finns möjligheten att kräva alkolås för vissa förare. Med elektro- niska körkort skulle förare som endast får köra bilar med alkolås kunna köra alla bilar med alkolås men inga andra. Detta selektiva krav gäller då bara kända alkoholproblematiker. Ett elektronisk körkort är ett kort med ett inbyggt chip som kräver att förarens behörighet måste kodas av och godkännas för att bilen ska gå att starta. Korten fungerar både som körkort och som tändningsnyckel till bilen. Elektroniska körkort förutsätter ett relativt komplicerat admi- nistrativt system för att försäkra att bara förare med körkort kan köra ett fordon. I princip måste varje bil kunna kontrollera en individs körkortsstatus. Teknik för alkolås och andra system som förhindrar rattfylleri Elektroniska körkort har studerats i i mer än tio år.4 har bilarnas stöldskydd förbättrats betydligt, vilket har minskat behovet i någon mån. Kostnaden för att införa elektroniska körkort i (bara korten) beräknades till . Driftskost- naden beräknas motsvara den för konventionella körkort. Ett elektroniska körkort kombinerat med alkolås och fjärrblockering blir betydlig dyrare och det finns många hinder och svårigheter med ett sådant.5 Ett svårt hinder är att det behövs en europeisk och kanske också internationell harmonisering för ett införande.6 Det krävs också långtgående förändringar av körkortslagarna. I vissa länder utfärdas t.ex. ett körkort livslångt. Om det ställs krav på alkolås i alla fordon faller behovet av elektroniska körkort för att hantera alkoholproblematiker. 6.2.2System för att registrera förekomsten av alkohol i kupéluften Dagens alkolås kräver blåsning inför varje start av bilen. Ett alternativ som diskuteras är att övervaka ett fordons kupéutrymme och endast kräva utandningsprov om alkohol upptäcks i kupén. Detta skulle minska besväret att alltid blåsa vid start av fordonet. Metoden kräver dock att man noga tänker igenom vad bilen ska göra om alkohol upptäcks i kupén. Att motorn direkt ska stängas av är inte önskvärt. Istället bör möjligheten att köra bilen gradvis inskränkas så att föraren kan avsluta körningen på ett säkert sätt. 4www.vv.se/templates/page31924.aspx Prototyper till elektroniska körkort har provats . I ett av Skyltfondens projekt har man utvecklat en programmeringsenhet som kan avläsa fingeravtryck och kontrollera med den behörige förarens inkodade fingeravtryck på körkortet. Systemet gör bilen stöldsäker och förhindrar olovlig körning. System skulle också kunna minska rattfylleriet, eftersom ca ?? procent av dagens rattfyllerister kör utan körkort. Det elektroniska körkortet utgörs i dagens prototyper av ett kontaktlöst chipkort, ett så kallat smart kort. Kortet är enkelt att använda och kan fungera både som larmkontakt, dörr- och tändningsnyckel och som . Kortets datachip kan lagra information som både kortinnehavaren, polisen, sjukvården och myndigheterna kan ha nytta av. I kortet skulle kunna lagras persondata och villkorskoder som gör att obehöriga inte kan starta bilen utan kort eller att bilen bara kan köras om den är försedd med alkolås. 5Vägverket – Elektroniska körkort: Fältförsök, Systemstudier och State of the Art, 1997. 6Vägverket – Elektroniska körkort: Fältförsök, Systemstudier och State of the Art, 1997 Teknik för alkolås och andra system som förhindrar rattfylleri Ett sniffersystem demonstrerades i den så kallade nollvisions- slingan i i anslutning till ordförandeskap i EU. Systemet lämpar sig främst i fordon utan passagerare. 6.2.3Mätning av alkoholhalt genom huden I alla alkolås som används analyseras alkoholhalten i utandningsluft. Under utveckling finns system som mäter blodets alkoholhalt genom huden.7 Metoden finns bara utvecklad för laboratoriemiljö, men troligtvis kan den utvecklas att fungera även i bilmiljön. 6.2.4Metoder att mäta förarens körförmåga 6.2.4.1Sensorer som mäter och registrerar förarens körförmåga m.m. Ett tänkbart alternativ till att mäta förarens alkoholpåverkan i form av alkohol i utandningsluften är att med olika metoder mäta förarens förmåga att köra. En fördel med ett sådan metodik skulle kunna vara att skapa en möjlighet att även finna förare vars förmåga är nedsatt av andra skäl än alkoholpåverkan. Påverkan både av andra droger och av trötthet skulle på så sätt kunna indikeras.8 Bil- marknadens vilja att betala för ett system som övervakar trötthet skulle kunna stötta introduktionen av dessa system. Man kan förvänta sig att dessa system kan ha relativt låg initial kostnad och lägre driftskostnader jämfört med alkoholhaltsmätande system. 6.2.4.2Sensorer som mäter förarens körförmåga – begränsningar och fördelar Sensorer som mäter förarens körförmåga har begränsat värde genom att de enbart kan värdera funktionella, motoriska färdig- heter. Det är sådana färdigheter som återspeglar rent operativa funktioner som exempelvis ofrivilliga ögonrörelser av typ nystagmus eller förlängd reaktionstid. 7Insurance safety, Status Report, Vol. 40, No. 4, April 2, 2005, s. 7. 8Lie, , underlagsrapport teknik i fordon, . Teknik för alkolås och andra system som förhindrar rattfylleri typer av sensorsystem en värdering av de högre kognitiva funk- tioner som allra först påverkas och hämmas vid begynnande alkoholpåverkan. kan man konstatera att sensorer eller kombinationer av olika sensorsystem inte kan registrera ökad tolerans, t.ex. att höga promillehalter hos en alkoholberoende person inte ger samma nervpåverkan som hos en normalperson. I vilken utsträckning och vid vilken promillenivå olika sensor- system kan upptäcka alkoholpåverkan är det för tidigt att bedöma. Klart är emellertid att ett tänkbart sensorsystem som värderar neurologiska alkoholeffekter inte kan komma till användning som screeninginstrument för att detektera alla förare som har 0,2 pro- mille alkohol i blodet eller mer. Påverkan på ögonens motorik kan tidigast ses vid ca och variationerna mellan olika indi- vider är mycket stora. Det skulle däremot vara möjligt att upptäcka många av de förare som har höga promillehalter, och olika sensor- system kan också vara av värde för att påvisa effekter från droger med psykisk påverkan. 6.2.4.3Sensorer som mäter förarens körförmåga – konsekvens för gällande lagstiftning I gäller, enligt trafikbrottslagstiftningen , att villkoret för straffbar påverkan av alkohol anses uppfyllt när alkoholkoncentrationen i förarens blod uppgår till en viss promillehalt. Denna promillegräns har sänkts och ligger på alkohol i blodet. Metoden gör det möjligt att bevisa ett rattfylleribrott endast genom åberopande av ett analysresultat från blodprov eller ett utandningsprov utan att gå in på frågan om hur själva körningen utförts av den misstänkte föraren. De allra flesta fallen av rattfylleri utgörs av detta så kallade promillerattfylleri. I gäller dessutom enligt körkortslagen ett krav på nykter- het för att få körkortstillstånd och för att få behålla körkortet. Nykterhetskravet gäller även när körkortshavaren inte vistas i trafiken. Om och när alternativa metoder att mäta förarens alkohol- påverkan börjar tillämpas måste konsekvenserna av sådana metoder för synen på trafikbrotts- och körkortslagstiftningen utredas när- mare. Det bör särskilt undersökas om förarens omdöme kan vara Teknik för alkolås och andra system som förhindrar rattfylleri påverkat av alkohol och om omdömet är otillräckligt för bilkörning även om ögon- och rattrörelser m.m. är normala. 6.3Är nuvarande teknik mogen för ett alkolåsobligatorium? Parallellt med utvecklingen av den traditionella alkolåstekniken pågår en ganska intensiv forskning med att utveckla alternativa tek- niker för att bl.a. förhindra att personer påverkade av alkohol orsakar olyckor i trafiken. Utredningen finner dock inga bärande skäl för att avvakta med kraftfulla lagstiftningsåtgärder med krav på alkolås för delar av eller hela fordonsparken. Pågående teknik- utveckling är inget argument för att vänta med lagstiftningen. Utredningens skäl till detta är: Fullgod teknik för att förhindra rattfull körning finns till- gänglig och är beprövad. Med tanke på de stora problemen som alkohol vållar kan man inte vänta på en eventuellt bättre teknik. Traditionell alkolåsteknik går att förbättra och förbilliga. Ett lagreglerat krav kommer att ytterligare påskynda denna utveckling bl.a. genom att fordonsindustrins engagemang ökar. Tillförlitligheten ökar, handhavandet blir enklare och kost- naderna minskar kraftigt. Mycket talar för att den beprövade tekniken med bränslecellteknik komma att stå sig . Med den tekniken vet man vad man avläser. Totalt försäljningspris inkl. installation är för de mer avancerade modellerna byggd på denna teknik. Kostnaden för elektroniken kommer att kraftigt minska vid stor- skalig produktion. I de mest avancerade alkolåsen utgör elektronik- och datatekniken kanske halva produktens kostnad. Denna kostnad kommer att minska vid ökade volymer. Kostnaden kommer troligtvis att kunna bli ännu lägre om funktionerna för att behandla sensorsignaler, lagra logginformation m.m. helt integreras med fordonens elektronikplattform. Vid storskalig produktion minskar kostnaderna även för bränsle- cellkomponenterna eller andra typer av sensorer. Allt kraftfullare datorprocesstöd för behandling av sensorsignaler kommer even- tuellt också att innebära att kostnaderna för sensorerna kan bli lägre utan att mätnoggrannheten försämras. Teknik för alkolås och andra system som förhindrar rattfylleri Att helhjärtat satsa på beprövad teknik och utveckla den innebär inte att dörren ska stängas för alternativ teknik. Mycket av den fordonstekniska utvecklingen handlar om elektronik. Det är då självklart så att fordonstillverkarna vill utnyttja den elektronik- plattform som redan finns i fordonen så långt möjligt. 7Alkolåsprogram för rattfylleristerinternationell utblick 7.1Genomförda och pågående program föreslog . Voas att alkolås skulle användas för att öka trafiksäkerheten i USA.1 Det dröjde dock till 1985 innan alkolås togs i bruk i särskilda alkolåsprogram, först i och sedan i och . var den första delstat i som antog en lagstiftning som gav domare rätt att kräva installation av alkolås i en rattfyllerists fordon. hade 41 delstater samt Columbiadistriktet (ett förvaltningsområde i ) antagit lagar som medger användning av alkolås.2 har ytterligare några delstater lagstiftat om alkolås för ratt- fylleridömda.3 inleddes det första alkolåsprogrammet i (). I har fem provinsregeringar infört lagar som tillåter alkolås. I fanns ca 65 000 alkolås installerade enligt en undersökning genomförd av on Alcohol i Mary- land och i drygt 5 000. 1Voas, ., Can´t Drive, paper presenterat vid det årliga mötet med the Human factors society, , . 2Fulkerson, , : Becomes a Sentencing Element, I: Volume 39, Issue 4 2003, s. 19. 3Spellman, , . ), Circular. into Action, 2005, s. 74. Alkolåsprogram för rattfyllerister internationell utblick 7.1.2Europa och övriga världen Inom har flera länder visat intresse för att starta försök med alkolåsprogram för rattfyllerister, och den svenska försöksverksamheten följs med intresse.4 I genomförs en försöksverksamhet med alkolås i departementet Hau-te-Savoie under ledning av åklagare och trafik- säkerhetsråd. Programmet genomförs som ett alternativ till straff- sanktion och är frivilligt. Kost- naderna () betalas av deltagarna. De som deltar i pro- grammet är förstagångsrattfyllerister som inte använt andra droger och som inte är notoriska alkoholmissbrukare. Innan en person godkänns som deltagare i programmet ska han eller hon läkar- undersökas. I programmet ingår två dagars utbildning om alkohol och trafiksäkerhet och om alkoholens påverkan. Data från alko- låsen analyseras varje eller och incidenter i trafiken följs upp. En slutrapport för varje deltagare lämnas till åklagaren.5 I inleddes ett försöksprojekt med alkolås. Av de 30 deltagarna är 15 återfallsrattfyllerister och 15 alkohol- beroende patienter. Deltagandet är frivilligt. Projektet är en del av en europeisk försöksverksamhet med alkolås i fyra länder som finansieras med medel från . Det kan ses som en förstudie till kommande mera storskaliga försök. Ingen kontroll- grupp används, men djupstudier görs av deltagarnas motivation, attityder och acceptans. Återfallsrattfylleristerna följs upp kontinuerligt under programmet med personliga samtal och genomgår en kurs i två delar om alkohol och trafik. Vidare följs eventuella försök att starta fordonet under alkoholpåverkan upp. För den andra gruppen utgör alkolåset en del av ett behand- lingsprogram. Någon utvärdering av det belgiska programmet finns ännu inte.6 & , ., Alcohol interlocks as a condition of licence reinstatement, 2002, s. 1 2. 5Mercier, , Experimentation of interlock devices in a selected population of drivers involved for DUI in , presentation vid Fifth Annual Ignition Interlock Symposium, , den 24 . 6Vanlaar, , Alcolocks in . Overview of the Belgian trial as part of alcolock project, presentation vid Fifth annual ignition interlock symposium i , den 24 . Alkolåsprogram för rattfyllerister internationell utblick Det första försöket med alkolås i påbörjades i New South Wales.7 I inleddes en treårig försöksverksamhet med alkolåsövervakad körrätt.8 7.2Programmens utformning grad av frivillighet m.m. De alkolåsprogram för rattfyllerister som genomförts och pågår varierar avsevärt i varaktighet, krav på deltagarna och krav på rapportering och kontroll. Grundläggande är hur programmet auktoriseras. Vanligtvis sker det antingen genom domstolarna eller genom de körkortsadministrativa myndigheterna. Den ansvariga myndigheten avgör vilka individer som kan kvalificera sig för deltagande, hur handledningen utformas och hur uppföljningen och kontrollen av deltagarna ska gå till. En viktig faktor är om deltagande i alkolåsprogrammen enligt lagen är tvingande eller frivilligt (dispositivt) – för domstolen, för körkortsmyndigheten och för rattfylleristen. Deltagandet i vissa alkolåsprogram är frivilligt och individen får själv välja om han eller hon ska delta. I vissa fall är deltagandet i alkolåsprogrammet obligatoriskt enligt gällande lag. Domstolen beslutar om någon måste eller får delta beroende på programmets juridiska utform- ning. Dessa skillnader kan vara utgångspunkt för en klassificering av alkolåsprogrammen. Många av de alkolåsprogram som förekommer i och är dispositiva för domstolen. Den svenska försöksverk- samheten med villkorlig körkortsåterkallelse är dispositivt för körkortsmyndigheten och för den som fått körkortet återkallat. Deltagandet enligt lagen om försöksverksamhet med villkorlig kör- kortsåterkallelse är kopplat till det körkortsadministrativa ansvaret hos och det är frivilligt för deltagaren.9 I de länder och delstater som har alkolåsprogram med frivilligt deltagande är det vanligt att uppmuntra rattfylleristen att delta med hjälp av olika incitament, såväl positiva som negativa. handlar det om en reducerad tid för körkortsåterkallelsen för den som väljer att delta i alkolåsprogrammet. 7Bax, , Alcohol interlock implementation in Union; Feasibility study, Leidschendam, 2001, s. 60 64. 8Lag om försök med alkolåsövervakad körrätt 360/2005, . 9Svensk författningssamling, Lag om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse; Alkolåsprogram för rattfyllerister internationell utblick deltagande vara så obehagligt, t.ex. husarrest, att det kan ifråga- sättas om deltagandet är frivilligt.10 Utmärkande för de alkolåsprogram som utvecklats i och är att syftet inte har varit att behandla rattfylleristernas alkoholproblem. Programmen innehåller därför normalt inte några rehabiliteringsinsatser eller medicinska uppföljningar av individer- nas alkoholberoende. Alkolåsprogrammen är relativt korta i . En sammanställning av de amerikanska programmen visar att de oftast inte pågår längre än . Den höga återfallsfrekvensen bland programdeltagare efter att alkolåset tagits bort har skapat debatt om hur länge en individ bör delta i ett program. För att förebygga eller fördröja problemet med att rattfylleristen återgår till sitt tidigare beteende diskuteras en förlängning av programtiden. En grupp amerikanska forskare föreslår att programtidens längd inte ska vara fixerad utan i stället fastställas individuellt beroende på hur stor risken för återfall är för varje person.11 Normalt bedömer domstolarna eller de körkortsadministrativa myndigheterna om är lämpligt att rattfylleristen deltar i ett alkolås- program. Det innebär att t.ex. drograttfyllerister och personer som har varit inblandade i svåra olyckor normalt inte får delta. För denna grupp kvarstår problemet med att de ofta fortsätter att köra bil trots körkortsåterkallelsen (m.fl.).12 Den längsta erfarenheten av alkolåsprogram finns i och . Forskningsprojekt och utvärderingar av visar tämligen entydigt att alkolås effektivt förhindrar rattfylleri då det finns installerat i en viss förares bil. Samma studier visar också att när alkolåsen tagits bort skiljer sig inte återfallsfrekvensen bland de rattfyllerister som har haft alkolås nämnvärt från de ratt- fyllerister som inte har deltagit i alkolåsprogram. Det bör dock påpekas att det finns vetenskapliga brister i många av de utvärde- & , ., Alcohol interlocks as a condition of licence reinstatement, 2002, s. 8 9. & , ., Alcohol interlocks as a condition of licence reinstatement, 2002, s. 21. 12Voas, R. B, Marques, P, Tipplets, S. & Beirness, D, Circumventing the alcohol safety interlock: The effect of the availability of a non-interlock vehicle. I: , Hans & , (ed. ), Proceedings of the 15:th International Conference on Alcohol, Drugs and Traffic Safety, 2000. Alkolåsprogram för rattfyllerister internationell utblick ringar av alkolåsprogram som gjorts i när det gäller urvals- metoder, kontrollgrupper och praktiskt genomförande.13 En sammanställning av tio olika alkolåsstudier i och visar att de rattfyllerister som deltagit i alkolåsprogram genomgående uppvisar en låg frekvens av återfall i trafiknykter- hetsbrott , varierande mellan och . Detta ska jämföras med de rattfyllerister som inte deltar i alkolåsprogram. Av dessa återfaller mellan i rattfylleribrott. I flertalet av studierna är skillnaden mellan de båda grupperna mycket stor. När alkolåsen har tagits bort ur programdeltagarnas fordon efter villkorstiden minskar skillnaderna i risken för återfall mellan dessa och övriga rattfyllerister. Långtidseffekten av deltagande i alkolåsprogram bedöms därför vara marginell.14 Trots att alkolåsprogrammen i de flesta fall inte omfattat insatser mot deltagarnas missbruksproblem har det funnits förväntningar på att de personer som fått alkolås skulle avhålla sig från onykter körning också efter programtiden. Tanken har varit att den som fått alkolås och därigenom levt med en ständig på- minnelse om att alkohol och bilkörning inte hör ihop skulle förändra sitt beteende. Erfarenheterna har dock visat att alkolås- programmen skulle behöva kompletteras med rehabiliterande inslag som tar direkt sikte på alkoholberoendet, om sådant finns, för att ge bestående effekter. Därför har man börjat diskutera möjligheten att kombinera installation av alkolås med rehabiliterings- och behandlingsprogram för att öka helhets- påverkan på individen.15 I har man t.ex. utvecklat ett motivationsprogram på försök. Syftet är att påverka personen med alkolås så att har eller hon inte återfaller när alkolåset tagits bort. Moti- vationsprogrammet pågår och innehåller regel- bundna terapisamtal i grupp och enskilt. Programmet har visat sig ge förbättrade resultat bland deltagarna. De uppvisar färre miss- lyckade startförsök och de dricker mindre alkohol enligt mätningar med det internationellt använda frågeformuläret Audit. Den amerikanske forskaren har studerat alkohol- prevention och alkolåsprogram . Han menar att det bör , PM Försöksverksamhet med alkolås, . I: Implementing Impaired Driving Countermeasures, 2005, s. 72 74. I: Implementing Impaired Driving Countermeasures, 2005, s. 72 77. Alkolåsprogram för rattfyllerister internationell utblick utvecklas program för behandling av rattfyllerister där såväl be- teendemässiga som biologiska markörer används. Han anser också att alkolåsprogrammen i behöver kompletteras så att de ger ett verkligt stöd till förändring för de personer som har begått ratt- fylleribrott.16 Ett genomgående mönster för olika alkolåsprogram med frivilligt deltagande är att deltagandet är lågt, omkring 10 procent.17 16Marques, , Who will GET IT?