sou · GTB367 · 2006-01-01 00:00:00 — Många byggnader som är undantagna kravet på energideklaration kommer sannolikt att deklareras på frivillig väg och även för dessa bör registreringsmöjligheten finnas. Utöver dessa grundläggande data, som möjliggör en säker identifiering av byggnaden, skall av naturliga skäl även det övriga innehållet i energideklarationerna registreras. Förslag: får medge direktåtkomst till energideklara- tionsregistret. Bedömning: Experter vid ackrediterade kontrollorgan som är certifierade för att upprätta energideklarationer samt Energi- myndigheten och bör medges direktåt- komst till deklarationsregistret. Byggnadsägare med större byggnadsbestånd bör medges direktåtkomst till de deklarationer som avser deras egna byggnader. Överväganden, förslag och bedömning Inga direkta ägaruppgifter såsom namn och personnummer föreslås ingå i energideklarationsregistret. En förutsättning för att registret skall vara sökbart och med tillräcklig precision identifiera aktuell byggnad är att byggnadsbeteckningen (exempelvis ett åsatt num- mer) används i förening med fastighetsbeteckningen. Fastighets- beteckningar är en sådan information som via information i fastig- hetsregistret kan kopplas till fysiska personer. Därigenom kommer registret att innehålla information som i vart fall indirekt kan hän- föras till enskilda. Fastighetsbeteckningar i ett register anses inne- bära att bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) skall tillämpas på registret. Lägenhetsbeteckningar, som kommer att tillämpas när den föreslagna lagen om lägenhetsregister träder i kraft (prop. 2004/05:171) kan också kopplas till fysiska personer. Vi bedömer att det inte är möjligt att medge total öppenhet, dvs. obegränsad direktåtkomst till registret. Registret är dock offentligt till sin karaktär, vilket innebär att enskilda med stöd av offentlighetsprincipen har möjlighet att ta del av innehållet i registret. Denna tillgång medges dock från fall till fall. Frågan om någon skall få ha direktåtkomst avgörs en gång för alla och innebär att den som får sådan åtkomst kan använda registret på egen hand och kan söka i detta och få svar på frågor, utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet i registret. föreslås ha ansvar för registret. Det föreslagna systemet är helt nytt och de behov av direktåtkomst som kan upp- stå är inte nu möjliga att helt överblicka. bör därför få ansvaret för att medge behörighet för direktåtkomst till registret. Endast certifierade experter vid företag som blivit ackrediterade kontrollorgan har rätt att upprätta energideklarationer. Vid det första deklarationstillfället finns vissa grunddata lagrade i registret (se avsnitt 6.1), som experten bör ha tillgång till. Vid omdeklara- tion innehåller registret omfattande data som experten, om han har tillgång till det, kan ha stor nytta av och som medför en reducerad kostnad för upprättandet av deklarationen. Vi föreslår därför att energiexperter bör medges direktåtkomst till registret. Det kan dock övervägas om en sådan åtkomst bör vara generell eller om den bör begränsas till exempelvis en deklaration i taget. och ansvars- områden och dessa myndigheters behov av information om energi- användningen i bebyggelsen har beskrivits i tidigare avsnitt. Vi anser mot den angivna bakgrunden att och bör få rätt att ta del av samtliga uppgifter i energideklarations- registret. I den mån myndigheterna har behov av att koppla upp- gifter ur registret till geografiska data, kan detta ske i samarbete med LMV. När och om en nationell och byggnadsvis energidatabas kan bli realiserad, som den skisserats av på regeringens uppdrag, torde det bli aktuellt att närmare precisera de primära behoven av datautbyte mellan systemen. För den tekniska upp- byggnaden är det också viktigt att mer i detalj precisera myndig- hetens behov av detaljeringsgrad på uppgifterna, on-line åtkomst och med vilken regelbundenhet som automatiska uttag skall ske. SCB:s behov av tillgång till och uttagsfrekvens av uppgifter ur det föreslagna energideklarationsregistret behöver analyseras mer ingående under systemutvecklingsarbetet. Byggnadsägare är en mycket heterogen grupp personer och före- tag med vitt skilda syften för sitt innehav. Det stora flertalet är enskilda ägare av småhus, som endast äger och brukar sina byggnader för egna bostadsbehov. En annan grupp är enskilda näringsidkare och företag, som äger en eller flera fastigheter men förvaltar dem utifrån kommersiella och i många fall mycket profes- sionella utgångspunkter. Däremellan finns också både kooperativa och allmännyttiga ägarformer liksom offentligt ägande med olika inslag av professionell förvaltning. Dessa olika grupper torde ha olika behov av åtkomst till ett energideklarationsregister. Även om merparten av kontakterna i energideklarationsfrågor kommer att gå via en energiexpert, finns det ett påtagligt behov även för byggnadsägare att själva få direktåtkomst till uppgifter om de egna byggnaderna i registret. Det kan t.ex. gälla att själv med hjälp av expertstöd kunna analysera vad effekten skulle bli om en eller vissa delar av föreslagna åtgärder enligt deklarationen skulle genomföras. Om ett programpaket med beräkningshjälpmedel ligger helt utanför energideklarationsregistret, vilket vi föreslår, är det inget som hindrar att enskilda individer eller företag köper detta och själva matar in olika uppgifter. Uppkopplingen mot registreringsmodulen i energideklarationsregistret kan emellertid inte fungera, eftersom inga andra än energiexperter föreslås få sådana behörigheter. Varje byggnadsägare har, som tidigare angivits, möjlighet att ta del av registrets uppgifter. Det har till utredningen uttryckts önskemål från ägare till större byggnadsbestånd, om att få direkt tillgång till uppgifter om sitt eget innehav för sina lokala förvalt- ningssystem. Vi anser därför att byggnadsägare med större bygg- nadsbestånd av praktiska skäl bör få direktåtkomst till de uppgifter om sitt byggnadsbestånd som finns i energideklarationsregistret. 6.4Tillsyn över att deklarationer upprättas och anslås Förslag: skall för sin tillsyn över att deklarationer upprättas ha tillgång till uppgifter ur fastighetsregistret om byggnaders ägare och köp och försäljning av byggnader samt uppgifter ur det föreslagna lägenhetsregistret om byte av nyttjanderättshavare. Uppgifter om att energideklarationer har upprättats skall kontinuerligt föras över till fastighetsregistret. har det primära ansvaret för att tillse att deklarationer upprättas för de byggnader som skall deklareras. Det måste därför finnas en funktion knuten till registret, som utifrån uppgifter om försäljningar och byggnadstyper tar fram listor med byggnader som saknar deklaration. För att hitta ägare till dessa byggnader föreslår vi att ett kommunikationssystem med LMV byggs upp, där lägger in relevanta identifikationer och får tillbaka namn och adress på aktuell ägare. Alla byggnader som säljs skall med vissa undantag energi- deklareras. En viktig källa att kontrollera om så sker är att utnyttja den information som finns i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Den innehåller bl.a. ägaruppgifter och inteckningar kopplade till en fastighet. Varje ägarbyte registreras av särskilda inskrivningsmyn- digheter med ett urval av uppgifter från överlåtelsehandlingen. Uppgifterna omfattar bl.a. fastighetsbeteckning, datum för förvärv, uppgifter om ny ägare, typ av förvärv, köpeskilling med mera. Vi föreslår att uppgifter om ägarbyten förs över till . För att uppfylla kravet på kontrollmöjligheter är det tillräckligt att LMV enbart aviserar s.k. rena köp, dvs. överlåtelser av egendom som skett på en öppen marknad utan särskilda relationer mellan överlåtare och förvärvare såsom arv, bodelning, gåva eller andra speciella överlåtelser såsom inlösen etc. I en proposition (2004/05:171) har regeringen föreslagit en ny lag om lägenhetsregister. Enligt lagförslaget skall alla bostadslägen- heter registreras i ett lägenhetsregister, vilket skall vara kopplat till fastighetsregistret. Bostadslägenheter i flerbostadshus skall erhålla ett lägenhetsnummer. I den nya lagen, som föreslås träda i kraft , föreslås att kommunerna skall få ajourföra registret. Detta möjliggör för kommunerna att även få uppgifter om vilka flerbostadshus som byter hyresgäst eller bostadsrätts- havare, vilket kan jämföras med uppgifter om att en deklaration har upprättats. För att skall kunna kontrollera att ägare till flerbostadshus upprättat en energideklaration, föreslår vi att dessa uppgifter även tillförs . För att undvika uppgifter om namn och personnummer i energideklarationsregistret, bör upp- gifterna från LMV i detta avseende endast omfatta fastighetsbe- teckning respektive lägenhetsnummer samt förvärvsdatum. I den mån för sin uppföljning behöver uppgifter om namn och adress på tidigare eller nuvarande ägare till viss fastighet, kan myn- digheten utnyttja det utbud av on-line tjänster som redan är utvecklade inom LMV (t.ex. FastighetsSök). Vi föreslog i vårt första betänkande att kommunen bör ha det lokala tillsynsansvaret. Detta gällde då främst skyldigheten att anslå en upprättad energideklaration i flerbostadshus och i byggnader med lokaler för offentlig verksamhet överstigande . Vi har i detta betänkande föreslagit att den skyldigheten skall gälla ägare till alla typer av byggnader utom småhus. För att kunna utöva sitt tillsynsansvar i det här avseendet och kontrollera att deklarationer blivit anslagna, behöver kommunen ha tillgång till uppgifter om att en byggnad har energideklarerats. Eftersom kommunerna har tillgång till fastighetsregistret, föreslår vi att uppgifter om att energideklarationer har upprättats kontinuerligt skall föras över till detta register. 6.5Uppföljning och kvalitetskontroll av deklarationsförfarandet Vi föreslog i vårt första betänkande att skall ha det över- gripande ansvaret för systemet med energideklarationer och att ett särskilt råd inrättas vid verket för att följa upp och vidareutveckla systemet. Erfarenheter från visar att en kontinuerlig uppföljning av deklarationsverksamheten är viktig för att upprätt- hålla hög kvalitet i förfarandet och därmed trovärdighet för systemet bland byggnadsägare och energiexperter. Energideklara- tionsregistret blir ett viktigt hjälpmedel för sådana uppföljningar, t.ex. för att ta fram uppgifter om hur många deklarationer som genomförs, omloppstider för dem, regionala skillnader etc. SWEDAC (Styrelsen för Ackreditering och Teknisk kontroll) är den statliga myndigheten för nationellt ackreditering. Dess uppgift i det här sammanhanget är att utfärda ackrediteringsbevis till de kontrollorgan som ansöker om att få arbeta med att upprätta energideklarationer. Det innebär att SWEDAC primärt inte har något intresse av åtkomst till själva energideklarationsregistret. I sitt tillsyns- och uppföljningsarbete av de certifierade experterna har de istället direktkontakt med respektive kontrollorgan och begär från dem utdrag av och sammanställningar över de arbeten som har utförts . Genom ackrediterings- förfarandet skall kontrollorganet kunna redovisa sin organisation, där det skall framgå vilka certifierade energiexperter som arbetar i organisationen. Vid insyn/tillsyn av ett kontrollorgan granskas att nödvändiga certifikat är giltiga. Bedömning: bör bygga upp en webb-baserad portal med samlad information om energihushållning i bebyggelsen samt information om deklarationssystemet. Vi angav i vårt första betänkande att information om energieffekti- visering i byggnader är spridd på flera myndigheter. Det finns därför ett behov av att samla upp och sprida kunskap och informa- tion som är relaterad till energieffektivisering i byggnader. Detta skulle med fördel kunna ske i en webb-baserad portal. En sådan portal kan innehålla information från om energideklara- tionssystemet och om olika stöd för energieffektiviseringsåtgärder men också information från andra berörda myndigheter. Ett syfte är också att portalen skall kunna ge upplysningar om vilka energi- experter som är certifierade, var de verkar och hur de kan kontaktas (adress, telefon, e-post etc.). Bedömning: Den datatekniska systemuppbyggnaden för ett energideklarationsregister beräknas kosta i storleksordningen inklusive teknisk utrustning och ta ca 1,5 kalenderår att förverkliga. Den årliga systemtekniska drift- kostnaden bedöms till 5–exklusive kostnader för dataåtkomst. Det är tämligen svårt att ge en total bild av vilka resurser som kommer att krävas för att utveckla och upprätthålla ett databaserat energideklarationsregister. En orsak är att det fortfarande finns ett antal oklara faktorer när det t.ex. gäller utformningen av expert- stödet, utbildningsinsatsen för energiexperter i användningen av registret, innehåll i och utformning av energideklarationer m.m. Systemutvecklingsinsatserna lämnas sannolikt ut på upphand- ling, varför anbudsförfarandet kommer att avgöra kostnadsbilden för utvecklingsarbetet. Allmänt sett utifrån erfarenheter från system av liknande storlek bedöms systemutvecklingen kunna delas in i nedanstående komponenter, som bör kunna genomföras parallellt. Figur 6.2 Datateknisk systemuppbyggnad Figur 6.2 visar att systemutvecklingsarbetet bör kunna delas in i följande områden: Utvecklingen av respektive område kan inte utföras helt oberoende av varandra, men efter att det grundläggande konceptet har lagts fast kan mycket av det praktiska arbetet ske parallellt. En särskild fråga att ta ställning till blir om utvecklingen av expertstödet skall ligga inom ramen för det system som upphandlas, eller om detta skall ske separat. Med en insats på två personer inom respektive område och någon eller några ytterligare för samordning, test och utbildningsinsatser, bedöms den totala arbetsstyrkan för utveck- lingen av systemet inte behöva överstiga ca tio personer. LMV, som ansvarar för den tekniska förvaltningen av fastighets- registret, bör medverka i utformningen av hur byggnadsinforma- tionen lämpligast flödar mellan byggnadsdelen i registret och det föreslagna energideklarationsregistret. En översiktlig bedömning visar att det kommer att krävas ca 1,5 kalenderår innan alla funktioner kan vara realiserade i ett energide- klarationsregister med de föreslagna specifikationerna. Figur 6.3 Tidsuppskattning för uppbyggnad av energideklarationsregistret Ett kritiskt datum för driftläggning av systemet är den tidpunkten efter lagens ikraftträdande när energiexperter finns tillgängliga. När denna tidpunkt inträffar bör register- systemet vara så utbyggt att deklarationer kan registreras. Det är vår bedömning att arbetet bör påbörjas omgående för att det skall finnas en rimlig möjlighet att få fram en grundstomme till ett energideklarationsregister av beskriven omfattning till denna tid- punkt. bör därför förbereda upphandlingen genom att mer i detalj precisera vad som skall upphandlas, inleda nödvän- diga kontakter med primära aktörer, sätta upp referensgrupper för verifiering av funktionsbehov och registerinnehåll, inleda diskus- sioner med LMV om åtkomst till grundläggande byggnadsinfor- mation etc. Vår bedömning är att det är möjligt att på 3–4 månader bygga upp ett system med de grundläggande funktionerna, från det att upphandlingen är genomförd. bör prioritera mellan de olika funktionsbehoven, så att mer affärskritiska delar kan drift- läggas när experter finns tillgängliga. bör också överföringen av grunddata ske. I samband med att registreringsfunktionerna tas i drift är det också viktigt att energiexperterna delges kunskapen om hur en energideklaration skall upprättas och hur kommunikationen med registret skall ske. Detta bör ingå i den utbildning som vi föreslår skall föregå certifieringen. Arbetet med att ta fram riktlinjer för det expertstöd som energi- experten skall ha tillgång till bör också påbörjas omgående, efter- som det är ett viktigt verktyg för att kunna upprätta energideklara- tioner effektivt och med hög kvalitet. Det kvarstår dock en del arbete med att mer i detalj beskriva hur det skall fungera och vilka algoritmer som skall utnyttjas. Stödet bör dock inte byggas in i systemet för energideklarationer. Om stödet utvecklas genom marknadens försorg på privat initiativ, måste i detalj precisera på vilket sätt stödet skall kommunicera med energidekla- rationsregistret. Verket bör också ha kontakt med i vart fall några tänkbara programtillverkare och initierade inom det aktuella forsk- ningsområdet. En annan viktig funktion, som torde vara vital för registrets an- vändning och nytta är åtkomsten till enskilda uppgifter. Vissa sär- skilt registrerade användare bör på ett enkelt sätt kunna göra urval och hämta över det urvalet till sina egna system. Övriga funktioner får därefter utvecklas i takt med hur behovsbilden utvecklas. Utgående från att ca tio personer mer eller mindre på heltid är sysselsatta under , kan personalkostnaden för systemutveck- lingsarbetet komma att uppgå till ca . Därutöver behöver utrustning av både hård- och mjukvara upphandlas. För system av den här storleken är det rimligt att anta att utrustnings- kostnaden uppgår till i storleksordningen . Storleken varierar dock med vilka eventuella stordriftsfördelar som kan göras under utvecklingsarbetet, men vi bedömer att en total utvecklingskostnad kommer att ligga i storleksordningen . Kostnaden för den framtida driften av systemet beror i än högre grad på hur konfigureringen passar in hos en systemvärd. Rimlig driftkostnad för ett system av den här storleksordningen bedömer vi till ca 5–. I bedömningen ingår under- håll av utrustningen, kommunikationskostnader, licenskostnader för relevanta programvaror, personalkostnader för övervakning och visst systemunderhåll. Däremot ingår ingen uppskattning av LMV:s kostnader för datautbytet, vilket grundat på listpriset rör sig om stora årliga belopp. Utredningen vill inte föregå denna diskussion men vi konstaterar att det handlar om en överenskommelse mellan två myndigheter och att energideklarationsregistret endast tar i anspråk redan existerande data. Särskilt yttrande av experterna Vi som står bakom detta yttrande, har ett fastighetsägar-, förvaltar- och hyresgästperspektiv på frågan om energideklarationer – med tonvikt på flerbostadshus. Vi har under utredningen haft nära kontakter med andra företrädare för fastighetsbranschen, bl.a. inom Byggsektorns Kretsloppsråd, för att inhämta ytterligare syn- punkter. Vi lämnade också särskilda yttranden till utredningens delbetänkande SOU 2004:109. Vi konstaterar med tillfredställelse, att utredaren har tillmötes- gått vissa av de krav vi framförde i våra yttranden i delbetänkandet, men vill även i samband med slutbetänkandet framföra synpunkter på utredarens förslag. Vi är i grunden positiva till EG-direktivet, som har ett synner- ligen vällovligt syfte. Det är angeläget, att fastighetsägare och boende uppmärksammas på möjligheterna att genomföra lön- samma energiåtgärder i byggnaderna. För att energiåtgärderna ska komma till genomförande, är det dock nödvändigt, att fastighets- ägarna, bostadsrättshavarna och hyresgästerna uppfattar energi- deklarationerna, som något som de verkligen kan ha nytta av i sin strävan att hålla nere sina energikostnader. Det är ju först när man genomför åtgärderna, som man uppnår den energibesparing, som ska leda till en tryggare energiförsörjningssituation inom EU med bättre förutsättningar för att uppfylla åtaganden om utsläpp av koldioxid. Våra synpunkter gäller i hög grad hur man bör hantera systemet med energideklarationer så att fastighets- ägarna får en positiv inställning redan från införandet. Energiprestandamåttet – viktad levererad energi – med en "miljöpolitisk" viktning är tämligen ointressant för fastighetsägare, förvaltare och stora konsumentgrupper. Det gäller i synnerhet om det avser en summering av energin för t.ex. uppvärmning och fastighetsel. Ett betydligt mer begripligt och användbart begrepp är levererad (köpt) energi uppdelat på typ av energianvändning. En summering av uppvärmningsenergin och fastighetselen i fler- bostadshus och lokaler får den konsekvensen, att man inte får någon indikation på, att t.ex. fastighetselen är onormalt hög, och att det med stor sannolikhet finns en potential för lönsamma åtgärder, i de fall man har lågt energibehov för uppvärm- ning, som kompenserar den höga användningen av fastighetsel. Utredaren tillmötesgår oss så till vida, att man som tilläggs- uppgifter för bostäder även ska redovisa nettoenergin i kWh/m2, som kan härledas ur den levererade (köpta) energin för uppvärm- ning och fastighetsel. Faktum kvarstår dock, att det officiella energiprestandamåttet knappast har något värde som ett verktyg för att hitta fastighetsägarnas lönsamma energiåtgärder. Det är tillfredsställande att den enda normalisering av energi- användningen i flerbostadshus, som ska ligga till grund för energi- prestandamåttet, föreslås bli meteorologisk normalårskorrigering av uppvärmningsbehovet. Detta överstämmer helt med de syn- punkter som vi har framfört i tidigare särskilda yttranden. Energianvändningen i byggnader relateras normalt till en area, kWh/m2, år. Det pågår en ständig diskussion om vilken area som är lämpligast att använda, men det finns inget areabegrepp som är perfekt. Inom flerbostadshussektorn används normalt begreppen bostadsarea, BOA, och lokalarea, , inom såväl ekonomisk som teknisk förvaltning. Dessa areabegrepp innehåller nackdelar vid uppföljning av uppvärmningsenergin. Utredningen föreslår ett helt nytt begrepp, som avser byggnadernas area mätt från ytter- väggarnas insidor, som inte heller är perfekt för energiuppfölj- ningen. Värdet av att övergå till detta mått uppfattar vi som tämligen ringa, jämfört med de insatser som krävs av fastighets- ägarna i form av mätinsatser och anpassning av befintliga rutiner för ekonomisk och teknisk förvaltning – inte minst då det gäller uppföljningen av energianvändningen. Vi föreslår därför att BOA och ska användas vid energideklareringen. Vi anser att det är onödigt och föga kostnadseffektivt att bygga upp ett system med certifierade experter/ackrediterade företag för energideklareringen. Tillgången på oberoende experter för energi- besiktningar borde vara en fråga för konsultmarknaden att lösa, när har specificerat de krav som ska ställas på handläggningen av energideklarationerna. När efterfrågan på energitjänster ökar, tack vare energideklareringen, kommer naturligtvis konsult- branschen att svara upp mot detta. De konsulter som gör ett bra jobb och har nöjda uppdragsgivare kommer att efterfrågas av fastighetsägare. Certifiering är knappast någon garanti för bra utförda energibesiktningar. I de fall det gäller frågor om människors liv och hälsa är det däremot motiverat med certifierade experter/ackrediterade företag. Det gäller hissbesiktningar, tryckkärlsbesiktningar, besiktningar av kylanläggningar, obligatorisk ventilationskontroll, brandskydds- kontroll, kontroll av elinstallationer m.m. Det gäller då specialister inom mycket begränsade kompetensområden, som inte alls kan jämställas med energibesiktningar och energiutredningar. Vi ifrågasätter nyttan av att bygga upp och driva ett så avancerat register för energideklareringen som utredningen föreslår. Från fastighetsägarnas synpunkt är det viktigaste syftet med systemet för energideklarationer att identifiera byggnader med stor energi- sparpotential. För detta ändamål är det tillräckligt med en databank för benchmarking mellan byggnader med likartade energitekniska egenskaper. Det i utredningen föreslagna registret kan naturligtvis användas för andra ändamål än vad som primärt krävs för energideklare- ringen. Man skulle t.ex. kunna få tillgång till energitekniska data till nytta för den nationella energistatistiken och energiforskningen. Frågan är dock om kostnaderna för detta kan motiveras. Permanenta det förenklade förfarandet