sou · GTB357d10 · 2006-01-01 00:00:00 — I detta sammanhang utgör detta ingen större begränsning eftersom det endast är förändringar av vissa dolda momsuttag som skulle kunna påverka relativpriserna i produktionsledet. Dessa dolda momsuttag har i annat sammanhang kallats för ett moms- uttag på produktion och förekommer i begränsad omfattning (se betänkandets kapitel 2 avsnitt 3). När konsumtionsefterfrågan förändras på olika varugrupper kommer inhemsk produktion och import av dessa varugrupper att förändras. Detta sker genom ett komplicerat samspel mellan pro- duktionssektorerna, där sektorerna efterfrågar och producerar in- satsvaror till varandra samt efterfrågar importerade insatsvaror. Dessa leveranser av insatsvaror beskrivs i nationalräkenskapernas input-outputstatistik.35 Om man antar att varje grupp konsum- tionsvaror endast produceras i en sektor kan hela flödet beskrivas i matrisform. I varje kolumn visas vilka utgiftsposter respektive sektor har för sin produktion. Dessa består av insatsvaror, skatter samt faktorkostnader. Insatsvarorna delas upp i inhemskt produ- cerade och importerade. I varje rad visas respektive sektors intäktsposter. Intäkterna kommer från leveranser av insatsvaror till andra inhemska sektorer samt leveranser till slutlig efterfrågan (konsumtion, investeringar samt export). Summa kostnader för varje sektor är alltid lika med summa intäkter, vilket betyder att respektive sektors kolumn- summa är lika med dess radsumma. Sektor j efterfrågar inhemskt producerade insatsvaror från bl.a. sektor i. Dessa leveranser kan betecknas med Xij. Dessa insats- varors andel av sektors js totala produktion antas vara och betecknas som aij = Xij/Xj. Alla dessa andelskoefficienter bildar en matris A. Sektorernas totala kostnader bildar en vektor X och total slutlig efterfrågan på inhemska produkter bildar en vektor Y. Totala kostnader är lika med totala intäkter. Detta kan nu ut- ryckas i matrisform: X = AX + Y 35 , N 1980:3+appendix. Ett uttryck kan nu beräknas där inhemsk produktion är en funk- tion av slutlig efterfrågan på inhemskt producerade varor. Ut- trycket blir: X = (I – A)-1 Y ; (I är enhetsmatrisen) Importefterfrågan består av import av insatsvaror samt direkt im- port av varor som går till slutlig efterfrågan. Importen är lättare att beräkna eftersom den inte ger några följdeffekter på hemma- produktionen av insatsvaror. Om man antar att importen utgör en andel i insatsvaror och varor för slutlig efterfrågan, kan total import beräknas på följande sätt: Importerade insatsvaror, Mij, kan uttryckas som en andel av total inhemsk produktion bij = Mij/Xj. Dessa importkoefficienter bildar en importmatris B. Importen av insatsvaror bildar en vektor MINS. Då gäller följande samband mellan import av insatsvaror och slutlig efterfrågan på inhemska produkter: MINS = BX = B (I – A)-1 Y När momssatserna förändras påverkas endast den privata konsum- tionen i slutlig efterfrågan, YPK. En del av den privata konsum- tionen riktar sig mot inhemskt producerade varor och en del riktar sig mot importerade varor. Direktimport av konsumtionsvaror antas utgöra en andel av respektive konsumtionsvara. Dessa andelar bildar en vektor mpk. Genom att multiplicera mot- svarande element i vektor mpk och konsumtionsvaruvektorn YPK med varandra erhålls ett uttryck för direktimport av konsumtions- varor (mpk* *YPK). kan ett uttryck erhållas för hur en för- ändring av privat konsumtion påverkar inhemsk produktion och total import M (import av insatsvaror och konsumtionsvaror): X = (I – A)-1 YPK M = B (I – A)-1 YPK + mpk** YPK Dessa samband har använts för att beräkna hur inhemsk produk- tion och import påverkas då den privata konsumtionen påverkas av momssatsförändringar. I input-outputberäkningarna har flödena i ekonomin delats upp i 32 varugrupper. Varje varugrupp motsvaras ungefär av en bransch. De 32 branscherna visas i tabell 5. SOU 2005:57 Bilaga 5 Tabell 5: 32 branscher och deras SNI-koder Livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksindustri Textil-, beklädnad- och läderindustri 21Massa-, pappers- och pappersvaruindustri 22Förlag och grafisk industri Industri för stenkols och petroleumprodukter, kemisk industri 30Industri för kontorsmaskiner och datorer Annan elktroindustri, teleproduktindustri Precisions-, medicinska och optiska instrument El, gas, värme, vattenförsörjning Landtransportföretag, rederier, flygbolag Serviceföretag till transport, post-o telekomm.företag Renhålln., kultur, sport, förvärvsarb. Sysselsättningens fördelning på dessa branscher visas i diagram 29. Av alla sysselsatt arbetar i offentlig sektor (branscherna 75, 80 och 85) och i parti- och detaljhandel (bransch 50–52). Budgetneutrala momssatsförändringar kommer inte att påverka offentlig konsumtionsefterfrågan och marginellt påverka efterfrågan på insatser inom parti- och detaljhandeln. Detta betyder att nästan halva sysselsättningen kommer att vara opåverkad av de momsförändringar som analyseras. Diagram 29: Sysselsättningens fördelning på branscher enligt SNI- koder Källa: SCB samt egna beräkningar Med hjälp av input-outputstatistik för år 199536 har utredningen siffersatt matrisernas variabler och koefficienter i de ovan härledda matrisformlerna. Därmed har erhållits matematiska samband som knyter ihop förändringar i konsumtionens sammansättning med förändringar i den inhemska produktionsstrukturen. Genom att alla andelskoefficienter är konstanta så räcker det med att ange pro- centuell efterfrågeförändring på de olika konsumtionsvarorna för att modellen som resultat ska leverera de procentuella produk- tionsförändringar i respektive bransch som krävs för att leverera den nya sammansättningen av konsumtionsvaror. Då medräknas även hur efterfrågeförändringar på insatsvaror påverkar produktio- nen. Modellen översätter därmed en viss struktur på konsumtions- efterfrågan till en viss produktionsstruktur. Total effekt på privat konsumtionsefterfrågan erhålls genom att summera alla konsumtionsvarors efterfrågeförändringar och total 36 (2003). effekt på produktionsvolym (BNP-effekten) erhålls genom summering av branschernas produktionsförändringar. Total för- ändring av konsumtionsefterfrågan behöver dock inte alls bli lika med total förändring av produktionsvolym. Detta beror på att en stor del av konsumtionsutgifterna går till andra ändamål än till be- talning för inhemska produktionsinsatser (förädlingsvärdet). Med modellen har beräknats till vilka ändamål de totala konsumtionsut- gifterna gick (se tabell 6). Tabell 6: De totala konsumtionsutgifternas fördelning på ändamål , miljarder kronor Privat konsumtion (PK) Andel hemmaproduktion av PK Källa: SCB samt egna beräkningar Konsumtionsutgifterna uppgick till . Av dessa gick (2 + 98 + ) till att betala olika former av skatter och fick hushållen tillbaka i form av subventioner till utgifter för persontransporter. gick till att köpa direktimporterade konsum- tionsvaror. Kvar blev som gick till betalning för hemmaproduktion (en mindre del på an- vändes för köp av konsumtionsvaror i utlandet). Av de konsum- tionsutgifter som gick till hemmaproduktion användes en del för betalning av importerade insatsvaror och produktskatter, netto (produktskatter minus subventioner). Kvar som ersättning för in- hemska faktorinsatser blev . Det betyder att av konsumtionsutgifterna gick till att betala arbets- och kapitalinsatser i den svenska ekonomin. av utgifterna gick till skatter, netto och import vilka kan sägas utgöra ett s.k. läckage i konsumtionsutgifterna. När konsumtionens sammansättning av olika varor förändras, kan läckagets storlek i de totala konsumtionsutgifterna påverkas. Detta beror på att konsumtionsutgifter för respektive vara inne- håller olika läckage. Om t.ex. konsumtionsutgifterna ökar på ut- giftsposter med relativt höga läckage och minskar på utgiftsposter med relativt små läckage, så kommer det sammanlagda läckaget från alla konsumtionsutgifter att bli högre. Då kommer den procentuella förändringen av de konsumtionsutgifter som går till inhemska produktionsfaktorer att bli lägre än den procentuella för- ändringen i totala konsumtionsutgifter. En speciell typ av läckage utgörs av offentliga subventioner. Om dessa ges i proportion till konsumtionsefterfrågan, kan de betraktas som motsatsen till skatter. När konsumtionen av dessa subventio- nerade varor minskar, så minskar även subventionerna vilket ger samma effekt på inhemsk produktion som om läckagen i hushållens totala utgifter ökar. En budgetneutral förändring av momssatsstrukturen ger oftast inte några märkbara effekter på total konsumtionsvolym. Däremot kan märkbara förändringar ske av konsumtionsmönstret. Detta kan medföra att fördelningen av de totala utgifterna på inhemska produktionsinsatser, import och produktskatter ändras. Läckagens storlek i privat konsumtion kan på detta sätt ändras utan att de totala konsumtionsutgifterna har ändrats. Det nya konsumtions- mönstret kan således innehålla ett större eller mindre läckage. Om läckagen ökar medför detta att efterfrågan på inhemska produktionsinsatser minskar, dvs. att produktion och sysselsätt- ning minskar. Efterfrågan på inhemska faktorinsatser i produktion av konsumtionsvaror sjunker relativt total konsumtionsefterfrågan. Detta kan dock inte anses vara ett slutligt resultat eftersom läckagens förändring har skapat obalanser på olika marknader. I långsiktig jämvikt ska alla marknader vara i balans. Om skatte- läckagen t.ex. ökar har ett överskott uppstått i de offent- liga finanserna, vilket bör leda till skattesänkningar eller högre offentliga utgiftsåtaganden. Om importläckagen ökar har ett underskott uppstått i utrikeshandeln, vilket försvagar valutans värde. Sänkta skatter ökar konsumtionsefterfrågan och därmed ökar även efterfrågan på inhemska produktionsinsatser. En lägre växel- kurs ökar exportefterfrågan vilket också ökar efterfrågan på in- hemska produktionsinsatser. Ett rimligt slutresultat är att skatte- sänkningen och valutadeprecieringen kan bli exakt så stor, att pro- duktion och sysselsättning kan nå de nivåer som skulle ha uppnåtts om inte läckagens storlek hade förändrats. En förändring av läckagens storlek kan därför endast förväntas få den effekten att anpassningen till en ny långsiktig jämvikt blir fördröjd. I utredningens analyser har läckagens förändring beräknats med hjälp av den input-outputmodell som beskrivits ovan. Därefter har läckagens följdeffekter simulerats med syftet att efterfrågan på in- hemska produktionsinsatser av konsumtionsvaror ska förändras i samma takt som total konsumtionsefterfrågan. Det sker ingen be- räkning av slutresultatet på de offentliga finanserna. Simuleringsmetoden bygger på antaganden om att alla varors ut- giftselasticiteter har värdet 1 samt att exportefterfrågan och kon- sumtionsefterfrågan påverkar branschernas produktion lika. Efter- som läckagens förändring i dessa sammanhang ofta är av mindre omfattning påverkas inte resultaten märkbart av dessa förenklingar. Effekten på växelkursen har beräknats utifrån antaganden om export- och importefterfrågans priselasticiteter (-2 respektive -1). Exportens importandel har utifrån SCB:s input-outputberäkningar satts till 30 procent.37 Växelkursförändringen har sedan beräknats så att utrikeshandeln åter hamnar i balans. Den storleksförändring i utrikeshandelns saldo som växelkursförändringen orsakar ger en motsvarande BNP-effekt. Den BNP-effekt som återstår för att marknaderna ska hamna i balans, har ansetts komma från för- ändringar i hushållens köpkraft genom antingen växelkurs- eller skatteförändringar. De resultat på produktions- och sysselsättningsförändringar som redovisas i betänkandet innehåller denna korrigering av läckagens förändring. Är total konsumtionsefterfrågan oförändrad, så på- verkas inte heller produktion och sysselsättning. Det är endast då total konsumtionsefterfrågan förändras som effekter uppstår på produktion och sysselsättning. Detta kan endast ske då fritids- efterfrågan och arbetsutbud ändras (se avsnitt 2.3). De totala utgifterna för inhemska faktorinsatser (BNP till faktorpris) uppgick till . 37 (1987). av konsumtionsutgifterna går till ersättning för inhemska produktionsfaktorer (se tabell 7 ovan) innebär detta att den privata konsumtionen svarar för 1/3 av BNP. Det betyder att om de konsumtionsutgifter som går till inhemska produk- tionsfaktorer ökar så kommer BNP att i procent öka 1/3 så mycket, dvs. Utredningen har också i uppgift att analysera regionala effekter från en momsförändring. I detta sammanhang har använts en vanligt förekommande indelning av riket i 8 regioner (en s.k. NUTS-indelning). I diagram 30 visas hur sysselsättningen fördelar sig på dessa regioner. Diagram 30: Sysselsättningens fördelning på regioner Källa: SCB samt egna beräkningar Genom att utnyttja data från SCB:s regionalräkenskaper erhålles uppgifter över produktionens och sysselsättningens sammansätt- ning i dessa 8 regioner. I den grad som produktionsstrukturen skiljer sig åt mellan olika regioner kan förändringar i rikets pro- duktionsstruktur påverka landets regioner olika. Om man antar att varje produktionssektor utvecklas på samma sätt i landets 8 regioner kan effekten på regionernas ekonomiska aktivitet beräknas utifrån den effekt som efterfrågeförändringar får på respektive sektors produktion. skulle då kunna resultera i regionala skillnader på total produktion. De regioner som har en hög andel produktion som stimuleras får en bättre ekonomisk utveckling och de regioner som har en hög andel produktion som stramas åt får en sämre utveckling. Dessa effekter på regionernas produktion ger en motsvarande effekt på regionernas sysselsättning. & Stiglitz, J.E. (1980), Lectures on Public Econo- mics, , . Auerbach, A.J. & Hines Jr, J.R. (2002), Taxation and Economic Efficiency, Handbook of Public Economics: volume 3, . Corlett, W.J. & Hague, D.C. (1953), Complementarity and the Excess Burden of Taxation, Review of Economic Studies, pp. 21–30. Deaton, A. (1981), Optimal Taxes and the Structure of Preferences, Econometrica, Vol. 49, No. 5, pp. Deaton, A. & Muellbauer, J. (1999), Economics and Consumer Behavior, . Edgerton, D. m.fl. (1996), The Econometrics of , Kluwer Academic Publishers. Erixon, L. (1994), Investeringar och lönsamhet, bilaga 7 till långtids- utredningen . , R.J. (1981), Output Fluctuations and Gradual Price Adjustment, . XIX, pp. Goulder, L. & , R. (1999), The usual Excess-Burden Approximation usually doesnt come close, , Working Paper 7034. Krugman, P. & Obstfeld, M. (1994), International Economics, . , W. (1998), Microeconomic Theory, . Rhoades, S. (1993), The , Federal Reserve Bulletin, march. Statistiska meddelanden N 1980:3+appendix, Input-outputtabeller för 1975, SCB (1987), Input-outputtabeller för 1980. (2003), Elektronisk datainformation från nationalräkenskaperna. SOU 1989:35, Reformerad mervärdeskatt m.m. Shoven, J. &Whalley, J. (1992), Applying General , . Stiglitz, J.E. (2000), Economics of the Public Sector, , Inc. (1992), Microeconomic Analysis, .