sou · GTB374d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Namnen på de privata veterinärer som ingick i studiepopulationen stämdes av med Svensk veterinärkalender för att få uppgifter om nuvarande arbetsplats och adress. De veterinärer som i kalendern angivit arbetsplats som inte kunde förväntas ha stordjurspraktik som huvudsyssla, arbetade på distriktsveterinärstation eller där adress fattades ströks från studiepopulationen. Till de veterinärer som var knutna till en privat stordjursklinik eller –station skickades ingen enkät enskilt, utan en enkät sändes till kliniken/stationen. Därutöver skickades enkäten till veterinärer som var medlemmar i föreningen i (ViS) och som inte bedömdes ha något annat än stordjurspraktik som huvudsyssla eller redan identifierats genom . Genom att identifiera studiepopulationen dels utifrån vilka veterinärer som rapporterar till , dels genom föreningen i fanns en risk att utesluta vissa stordjurspraktiserande veterinärer som inte rapporterar alls (det vill säga en risk för urvalsfel). Enkäten nådde dock 41 privata kliniker/stationer och 130 enskilda privata veterinärer. Enligt finns det emellertid som sagt kring 100 huvudsakligen stordjurspraktiserande privata veterinärer, rena hästveterinärer inte medräknade. Om i stället studiepopulationen identifieras genom veterinär- förbundets medlemslistor, hade även de veterinärer som inte rapporterar alls möjligen kunnat fås med i studiepopulationen i högre grad. På grund av studiens snäva tidsram var det dock inte möjligt att göra detta. Enkäterna sändes ut till samtliga identifierade veterinärer med ambulerande verksamhet, alltså inte ett urval. Följande grupper fanns med i utskicket. Hur det totala antalet enkäter fördelade sig redovisas i tabellen nedan: De privata stordjurskliniker/stationer som identifierades genom De veterinärer som har rapporterat 100 eller fler förrättningar avseende något av de aktuella djurslagen Medlemmar i föreningen i som inte redan identifierats genom eller som inte bedömdes ha stordjurspraktik som huvudsyssla Besättningsveterinärer inom Svenska djurhälsovården Tabell: Fördelning emellan grupperna i utskicket Veterinärer i (ViS) I samband med alla utskick utom andra påminnelsen medsändes enkät. Alla, utom enkäterna i fjärde utskicket, kodades i samband med utskicket för att veterinärkategori och geografisk lokalisering skulle kunna identifieras. Till följd av utebliven kodning kunde ett antal besvarade enkäter inte hänföras till veterinärkategori privat – statlig (11) eller region (30). Koderna på några enkäter ströks av de svarande (5 av de 11). SOU 2005:74 Bilaga 2 Tabell: Regional fördelning i utskicket (kategori 1-5) Regionerna omfattar följande län: : , , och Väster- : , , , , och och öarna: , , och : och Svarsfrekvens och –fördelning Ett antal veterinärer (41) ströks från studiepopulationen (besätt- ningsveterinärer, privata veterinärer, veterinärstationer/kliniker samt distriktsveterinärstationer). Orsaken var framförallt att de angivit att de inte arbetar med något av djurslagen nöt, svin och häst. Pension, arbete med förebyggande hälsovård, indragna stationer, samma veterinärer som bemannar flera stationer och enkät skickad till både enskild veterinär och klinik/station var andra orsaker till att veterinärer ströks från urvalsgruppen. Några brev kom också tillbaka med felaktig adress. Dessa 41 svar räknas direkt bort från de 319. Kvar blir 278, vilket blir basen för beräkningar av svarsprocent. Dessutom finns det förmodligen en del veterinärer bland dem som inte svarat på enkäten, vilka inte heller tillhör målgruppen. Antalet svar var 198, vilket ger en svarsfrekvens om . Högst svarsandel återfinns bland de statliga veterinärerna. Den regionala variationen är förhållandevis stor, men resultatet störs något av att det för av svaren inte har gått att utläsa geografisk hemvist. I själva redovisningen har som kategori enbart skilts på privata och statliga veterinärer. Som statliga veterinärer räknas då enbart distriktsveterinärer, medan som privata räknas alla övriga (grupperna 2, 3 och 4) utom besättningsveterinärer och okodade veterinärer. Dessutom skickades enkäter ut till 40 hästkliniker. Antalet kliniker som besvarade enkäten var 25; svarsprocenten var alltså . 11 hästkliniker besvarade den första versionen av enkäten, medan 14 besvarade den andra. Tabell: Antal svar per enkätversion, veterinärkategori och region i förhållande till totalt antal (enkäten till hästklinikerna ingår inte) Första utskicket (version 1) Följande utskick (version 2) Okänd (ingen kodning) Okänd (ingen kodning) Totalt (varje rubrik) I nulägesbeskrivningen i kapitel 6 beskrivs de olika system som hanterar bland annat djursjukdata vid och som går under samlingsnamnet Vet@. På följande sidor visas schematiskt dels en systemöversikt, dels en bild av informationsflödet i Vet@- systemen. De olika systemen i Vet@ beskrivs i kapitel 6. Den beskrivningen behöver därför inte upprepas här. Däremot finns i bilderna ett antal andra förkortningar för olika system eller register vid . De ingår inte i Vet@ men används för validering av uppgifter till djursjukdatabasen eller har andra stödfunktioner. Nedan förklaras de olika förkortningarna: centrala nötkreatursregistret (ID-märkning av registret för arealbaserade stöd (Integrerade administrativa kontrollsystemet, register för EU- företagsregistret (jordbruksföretag, slakterier m.fl.) geografiskt register (län, kommun och församling) produktionsplatsregistret (för djuridentifiering, register över alla produktionsplatser som har något av djurslagen nöt, gris, får och get, eller buffel) Källa: , egen bearbetning Systemöversikt över Vet@ Källa: , egen bearbetning Utredningsbetänkanden samt regeringsuppdrag, rapporter och remissvar från myndigheter (2005): Rapport från samarbetsgruppen inom det veterinära området, regeringens hemsida () revisorer, rapport /03:4: Villkoren för veterinär verksamhet , rapport 2003:1: Hur effektiv är djurskyddstillsynen? (2000a): Förslag till svensk handlingsplan mot antibiotikaresistens, artikelnr 2000-0-44 (2000b): Läkemedelsreformen 1997 – Hur blev det?, artikelnr 2000-15-7 (2002a): Hälsodataregister räddar liv och förbättrar livskvalitet, vid , artikelnr 2002-114-40 (2002b): Laglig reglering av registerverksamheten vid , Information om , artikelnr 2002-118-4 SOU 1981:57 Djurens hälso- och sjukvård, betänkande av djurhälsoutredningen SOU 1992:88 Veterinär verksamhet – behov, organisation och finansiering, betänkande av veterinärutredningen SOU 1995:95 Hälsodataregister – vårddataregister, betänkande av hälsodatakommittén SOU 2003:99 Ny sekretesslag, huvudbetänkande av offentlighets- och sekretesskommittén (2003a): STUDS, Större utbrott av smittsamma djursjukdomar, slutrapport från det s.k. STUDS- projektet, bestående av en huvudrapport och sex rapporter från delprojekten, bland annat Övervakning och smittspårning, Resurser och Datorstött beslutssystem. (2003b), Yttrande över rapporten för veterinär verksamhet (rapport /03:4), , dnr 31- 5937/02 (2004): Analys av den veterinära situationen – med en arbetsmarknadsprognos fram , rapport 2004:4 (2005a): Kartläggning och analys av hästverksamheten i , rapport 2005:5 (2005b): Årsredovisning för (2003): Sjukdomsövervakning hos animalieproducerande djur, en översyn på uppdrag av och Köttböndernas forskningsprogram, rapport från SVA, (1998): Kons sjukjournal på Internet, Kor ska registreras på Internet, artikel av i IT (nätupplagan) Egenvall, (1999): Canine health, disease and death: data from a Swedish animal insurance database, Acta Universitatis agriculturae Sueciae, Veterinaria, 56, , , (1988): PURS – djursjukdata i forskning [Prolapsus Uteri, Retentio Secundinarum], SHS djurhälsokon- på SVA, dokumentation av föredragen, s. 24 , (1998): The national , supplement 84, s. (1986): Djursjukdata från klinisk veterinärverksamhet (Computerised data from clinical veterinary medicine), Kongressberättelse – Nordiska veterinärmötet , v. 15, s. Husdjur, Svensk mjölk (2001): Oacceptabelt att inte djursjukdata fungerar (ledare, ), nr 9/2001, s. 5 Husdjur (2001): Vi måste kunna lita på djursjukdatan! (), nr 9/2001, s. 6 Husdjur (2001): Låt bonden sköta djursjukdata (), nr 10/2001 Husdjur (2001): Åsikterna går isär kring djursjukdata (och ), nr 11/2001, s. Husdjur (2002): Mycket på gång i kokontrollen (), nr 10/2002, s. 12 Husdjur (2002): Djursjukdata fungerar allt bättre (), , Husdjur (2003): Andelen fel i djursjukdata fortsatt hög (), , Husdjur (2003): Tillfrisknande för djursjukdata (), , Husdjur (2004): Kvaliteten på djursjukdata säkras (), , Kelton, D.F (1997): cattle disease data from secondary databases - use with caution! i Bonnett, B.N. och Lissemore, K.D. (ed.) on genetic improvement of functional traits in cattle health: , , , 1997, Bulletin – ; nr 15, s. () och SCB (2001): Miljöredovisning för svenskt jordbruk 2000, LRF, (1989): Datorregistrering av djursjukdata vid ambulent djursjukvård – demonstration av ett norskt system, Allmänt Veterinärmöte , s. (1999): Att avla för friskare kor – den svenska modellen, Veterinärmötet , s. , S-O et. (2001): Health Schemes for Production Diseases, supplement 94, s. Owren, T. (1990): computerized data collection, a service to the client and the profession, Proceedings – the fourth Nordic symposium on small animal disease. Preventive measures, , , s. , (2001): Breeding for animal health – the Scandinavian experience, EU Conference on Ethics and Animal Welfare, , , och B (2003): Experiences on including reproduction and health traits in Scandinavian dairy cattle breeding programmes, Sicence 83 (2003), s. 99–112, Production, förlag . , J., , J-Å. & H. (2003): Know- how transfer in animal breeding - the power of integrated cow data bases for farmer´s selection of bulls to improve functional traits in dairy cows EAAP, Cattle Commission, Session V, , , . Scherling, (2004): EG-förordning nr 854/2004 om genomförande av offentlig kontroll av animaliska livsmedel, dokumentation från Veterinärmötet Svensk husdjursskötsel1 (1984): Djurhälsovård 1982–83, med- delande nr 126 Svenska djurhälsovården AB (2004): Årsredogörelse , (1984): Djursjukdata i hela landet [journalföring] (K. , Svensk Husdjursskötsel, ), nr 16, , volym 36, s. (1998): Djursjukdata och sekretess (och ), nr 16, 1998, volym 50, s. (1999): Varför registrera användning av läkemedel? (Axel ), nr 8–9, 1999, volym 51, s. 436 (1999): Ny teknik och djursjukdata – ett par månaders erfarenheter (Axel ), nr 8–9, 1999, volym 51, s. 437 (2000): FRISKKO – Friskvård med helhetsperspektiv (och ), nr 1, 2000, volym 52, s. (2001): Husdjursdatabasernas betydelse för forskning och praktik (), nr 7, 2001, volym 53, s. (2001): Bättre kontrollsystem för säkrare djursjukdata (), nr 12, 2001, volym 53, s. 644-645 (2003): Minskat antal fel i djursjukdata, notis i nr 12, , volym 55, s. 38 1 Ingår numera i organisationen . (2003): Krav om ett raskt tillfrisknande för djursjukdata (och ), nr 15, , volym 55, s. (2004): Nya journalblanketter och rapporteringsrutiner för djursjukdata (), nr 8–9, , volym 56, s. (2004): Nya praktikjournaler och nya rutiner för nöt-ID (), nr 16, , volym 56, s. 41 (2004): Rapport från FVE:s general- församling i (), nr 16, , volym 56, s. 41 , SLU (2001): Husdjursdatabaser – betydelse för forskning och praktik. Hur säkra är uppgifterna , hur utvecklar vi dem och hur bör vi använda dessa ?, Seminarium anordnat vid SLU i samarbete med Svensk mjölk, Svenska djurhälsovården och veterinärmedicinska sällskap (): Enkät till samtliga kända verksamma stordjursveterinärer och hästkliniker om sjukdoms- statistik, inrapportering och journalföring. Undersökningen ingår delvis i ett doktorandprojekt vid SLU och kommer även att redovisas och resultaten publiceras inom ramen för det. (utredningens dnr 1-05) Enkät till länsveterinärerna vid landets samtliga länsstyrelser om veterinärernas rapportering av djursjukdata, genomförd –. Resultatet redovisas sammanfattat i betänkandet. (utredningens dnr 5-05) (): Samhällsekonomiska aspekter i Utredningen om översyn av djursjukdata (Jo 2004:03), papper presenterat på seminarium om djursjukdata i , författare: och , SLI dnr 38/05, Referensgrupp: leg. veterinärerna , . Deltog vid fokusmöte i . (utredningens dnr 7-05) Fødevareforskning (tidigare Fødevare- og veterinærforskning): Fødevarestyrelsen (Ministeriet for familie- og forbruker- anliggender, ): Husdjur (Svensk mjölks tidskrift): , : /epc Svenska djurhälsovården AB: Personliga referenser, utöver utredningens experter Statsagronomen professor , lantbruks- universitet, , veterinärinspektörerna , , Leg. veterinär , , Rodga säteri, Åby Klinikchefen leg. veterinär , ATG Häst- klinik Åby, Enhetschefen , handläggaren och leg. veterinär , enheten för köttillsyn, Livsmedels- verket, Tf. generaldirektören och forskningsledaren samt agronomen , fil.dr och agr.dr , , 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen.