sou · GTB381d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Förändringen ligger mellan beroende på hur man mäter andelen placerade barn. Det vill säga man kan mäta antalet placerade barn , alla barn som placerats eller antalet barn som varit placerade . –2004 har andelen placerade flickor och pojkar ökat med . Tonårsplaceringarna svarar för större delen av ökningen. –2003 har antalet placerade, , i åldersgruppen 13–ökat med cirka 2 per 1 000 individer. Ökningen har varit särskilt stor i åldersgruppen 18–(Individ och familjeomsorg, Lägesrapport , ). Tabell 3.7 Heldygnsvård köns- och åldersfördelning Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 2004, Statistik Socialtjänst, Placering i eget hem eller annan form ingår ej i statistiken. Tabell 3.8 Familjehemsvård köns- och åldersfördelning Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 2004, Statistik Socialtjänst, 2005:8. Tabell 3.9 Institutionsvård – Hem för vård eller boende – kommun eller landsting köns- och åldersfördelning Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 2004, Statistik Socialtjänst, 2005:8. Tabell 3.10 Institutionsvård - Hem för vård eller boende enskilda köns- och åldersfördelning Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 2004, Statistik Socialtjänst, 2005:8. Tabell 3.11 Institutionsvård – SiS, köns- och åldersfördelning Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 2004, Statistik Socialtjänst, 2005:8. Av de barn som var placerade återfinns de flesta i ålder 0–i familjehem. Något fler flickor än pojkar bor i familjehem i åldern 0–. I åldern 18–är dock antalet place- rade pojkar i familjehem högre än antalet flickor. Av de flickor och pojkar i åldern 0–som placerats i institutionsvård var sex barn placerade på SiS institutioner. Antalet placerade flickor och pojkar inom institutionsvården ökar med åldern och inom alla former av institutionsvård är antalet placerade pojkar högre än antalet placerade flickor. Antal placeringar i familjehem och på institution Tabell 3.12 Antal placerade barn åren 1999–2004 och totala antalet placeringar *** Antal barn i familjehem Antal barn på institution året*** Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 1999–2004, Statistik Socialtjänst, . *inkluderar placeringar i jourhem och släktinghem, placering i det egna hemmet och annan placeringsform ingår ej (Släktinghem kallas from statistik nätverkshem). **HVB landsting kommunalt enskild och hem för särskild tillsyn. ***ett barn kan ha varit placerat både i familjehem och på institution. Varje barn har räknats en gång under varje insatstyp, oavsett hur barnet varit placerat i familjehem respektive på institution. Antalet flickor och pojkar som var placerade i familjehem har –2004 ökat med över 1 000. Antalet påbörjade insatser har ökat med knappt 1 100 flickor och pojkar. Det totala antalet familjehems- placerade barn , har ökat med 2 100. Antalet flickor och pojkar som var placerade på institution har –2004 ökat med cirka 400 flickor och pojkar. En minskning har ägt rum med drygt 100 ung- domar . Antalet påbörjade insatser i institutionsvård har ökat med nästan 600. Det totala antalet institu- tionsplacerade barn och ungdomar , har ökat med cirka 1 100. det vill säga 1999–2004 har antalet barn i landet sjunkit med cirka 1 000. Antalet under respektive år påbörjade placeringar inom institutionsvården har varit högre än antalet barn som var placerade . Det totala antalet placerade barn är nästa högre än antalet placerade barn . Det innebär att institutions- placeringar är tidsmässigt mer begränsade än familjehems- placeringar. Nästan 2 000 barn har varit placerade i både familjehemsvård och institutionsvård. Den genomsnittliga placeringstiden i enskilda hem för vård eller boende minskade från . Minskningen var något mindre i hem för vård eller boende drivna av kommuner och landsting och mindre vid särskilda ungdomshem, s.k. SiS-institutioner (Individ och familjeomsorgen, Lägesrapport , (2005) , Källa: Bearbetning av över insatser för barn och unga). Av antalet avslutade vårdperioder, som uppgick till nästan 5 000, avslutades ungefär hälften inom en 6-månaders- period. Hur många flickor och pojkar var placerade i familjehemsvård och på institution? Observera att ett barn kan ha varit placerat både i familjehem och på institution. SOU 2005:81 Barn i Tabell 3.13 Familjehemsvård flickor och pojkar – typ av insats Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 1999-2004, Statistik Socialtjänst, . Tabell 3.14 Institutionsvård flickor och pojkar – typ av insats Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 1999-2004, Statistik Socialtjänst, . Placering med eller utan samtycke De flesta barnen placerades enligt socialtjänstlagen. Av de nästan 14 500 barn och unga som var föremål för heldygnsinsats , hade ungefär 10 200 vård med stöd av socialtjänstlagen, cirka 4 500 barn och unga fick vård enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga och cirka 200 barn och unga var omhändertagna enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Vistelse i särskilda ungdomshem, enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, var betydligt vanligare bland de barn och unga som var omhändertagna än för dem som var placerade för vård. Av de omhändertagna flickorna och pojkarna var placerade på sär- skilda ungdomshem jämfört av de barn som vårdats enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga och av de barn och unga som vårdades enligt socialtjänstlagen. Antalet omhändertagna flickor har ökat i betydligt högre utsträckning än antalet omhändertagna pojkar vilket innebär att flickor och pojkar omhändertogs i ungefär samma omfattning . Tabell 3.15 Institutionsvård - Var placerades flickorna och pojkarna? Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 1999–2004, Statistik Socialtjänst, . Antal flickor och pojkar fördelade efter olika placeringsformer var totalt cirka 19 800 flickor och pojkar placerade i familjehem eller på institution. Av dessa var drygt 7 500 barn placerade enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. var placerade på grund av brister i hemmiljön, på grund av det egna beteendet och på grund av både brister i hemmiljön och det egna beteendet. var fler pojkar än flickor placerade enligt lagen med särskilda bestäm- melser om vår av unga. Ungefär lika stor andel flickor som pojkar hade enligt Social- styrelsens statistik heldygnsinsatser . Antalet placerade pojkar är dock högre än antalet placerade flickor. Heldygnsinsats- erna var något vanligare i åldersgruppen 13–. Flickor var i högre utsträckning än pojkar placerade i familjehem. Pojkar har i högre utsträckning än flickor placerats i hem för särskild tillsyn. Familjehem var den vanligaste placeringsformen bland barn och unga med vård enligt socialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga . av de flickor och pojkar som placerats enligt socialtjänstlagen och av de som placerats enligt lagen med särskilda be- stämmelser om vård av unga var familjehemsplacerade . –2004 har antalet flickor och pojkar som påbörjat familjehemsvård ökat med drygt 1000. Antalet flickor som påbörjat institutionsvård har ökat med nästan 400 och antalet pojkar med cirka 650. har totalt över 4 000 flickor och pojkar varit placerade i enskilda hem för vård eller boende, en ökning med över 1 000 flickor och pojkar –2004. Antalet placeringar vid kommunernas hem för vård eller boende var nästan 1 2004 vilket innebär en minskning . Det är främst antalet placerade pojkar på kommunala hem för vård eller boende som minskat . Nästan 1 300 flickor och pojkar var placerade i särskilda ungdomshem. Flickorna står för hela ökningen med 100 placeringar. Antal påbörjade insatser –2004 påbörjade barn och unga drygt 8 800 heldygnsinsatser enligt socialtjänstlagen och/eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Totalt var cirka 5 000 flickor och pojkar nytill- komna (inkluderar även omhändertagna barn med cirka 1 000), dvs. de hade inte varit föremål för någon av de redovisade heldygnsinsatserna under föregående . Barn i SOU 2005:81 Tabell 3.16 Antal påbörjade placeringar i familjehemsvård Källa: officiella statistik, Barn och unga insatser 1999-2004 Statistik Socialtjänst, . var det totala antalet påbörjade familjehemsplacer- ingar, inklusive släktinghem, 4 851 och antalet påbörjade institu- tionsplaceringar 3 953. Antalet pojkar som påbörjat någon form av familje- hemsplacering har ökat med cirka 400 och antalet flickor med påbörjad vård har ökat med 700. Det totala antalet påbörjade placeringar i familjehem har ökat med drygt 100 barn . Antalet pojkar som påbörjar familjehemsplacering har inte för- ändrats nämnvärt –2004. Antalet flickor som påbörjar en familjehemsplacering har ökat med nästan 200. Antalet påbörjade jourhemsplaceringar har ökat med cirka 700 barn. Antalet jourhemsplacerade flickor som påbörjat sin placering har ökat mest, –2004 med 400 personer. Antalet släktingsplaceringar har också ökat med drygt 200 flickor och pojkar och utgör av de påbörjade familjehemsplaceringarna. SOU 2005:81 Barn i Tabell 3.17 Antal påbörjade placeringar i institutionsvård HVB kom/lan Källa: officiella statistik, Barn och unga insatser 1999-2004 Statistik Socialtjänst, Det totala antalet påbörjade placeringar inom institutionsvården har ökat med 600 flickor och pojkar –2004. Antalet påbörjade placeringar inom institutionsvården har minskat något när det gäller placeringar inom kommunala och landstings- ägda hem för vård eller boende och ökat när det gäller placering i enskilda hem för vård eller boende och hem med särskild tillsyn (SiS institutioner). Andelen pojkar med påbörjade placeringar i hem med särskild tillsyn är , . Antalet flickor som påbörjar placer- ing i hem med särskild tillsyn har dock ökat , från 260 flickor till 311. 3.6.3Varför avbryts en placering av alla placeringar när det gäller tonåringar avbryts innan vården enligt planeringen skulle ha avslutats. I när- mare häften av fallen är det barnet som rymmer eller som vägrar att återvända till vårdmiljön efter en permission. I en tredjedel av fallen är det institutionen eller familjehemmet som inte vill eller orkar fullfölja placeringen. Minst vanligt är det att vården avbryts om barnet är placerat hos en släkting (, B., Sallnäs, M, Kyhle , P. (2001) Sammanbrott vid tonårsplaceringar i fosterhem och på institution. CUS, , , Särtryck ur nordisk Sosialt Arbeid nr 1 2002 sid. 24–34). Det här vill jag bli av med – lappar från soptunnan Allt hemskt Min idiotpappa Alla killar som slår tjejer minnen Droger Terrorister människor Ångest/depression Min jävla osäkerhet inför allt Min systers alkoholism Fett Regler runt mig som jag inte får bestämma över Självmordstankar Känna sig oälskad och inte välkommen till livet Sorgen som finns i kroppen Övergiven som en själ utan andetag Jag vill bli av med min dåliga självkänsla och det sämsta självförtroendet i världen Ur Rakt från hjärtat, Rädda Barnens höringar Orsakerna till barns placeringar Orsaken till att barn placeras skiljer sig åt beroende på barnets ålder. För barn 0–är skälet i regel alltid brister i hemmiljön. Ju högre ålder desto högre andel av ungdomarna blir föremål för insats på grund av sitt eget beteende. Det är inte möjligt att mer i detalj analysera skälet till flickor och pojkars placeringar med utgångspunkt i den officiella statistik som finns. Antalet polisanmälda misshandelsbrott mot barn har ökat drastiskt . Det går dock inte med säkerhet att säga om det beror på en ökad anmälningsbenägenhet eller att antalet misshandelsbrott faktiskt ökat. Antalet anmälda misshandelsbrott var i åldersgruppen 0–1 196 och i åldersgruppen 7–6 428. Ungdomar i ålder 15–17 utgör , av samtliga lagförda i landet men de utgör av den straff- myndiga befolkningen. Flickornas andel av brotten har ökat och de står för av den misstänkta brottsligheten. Vanligast är att flickor misstänkts för snatteri och pojkar för misshandel, trafikbrott, stöld och snatteri (Stöld, våld och droger bland ungdomar i årskurs nio, BRÅ Rapport 2003:5). Av de ungdomar som dömdes till vård inom hade ungefär en tredjedel lagförts på nytt . Andelen som återföll var avsevärt högre bland dem som varit lagförda minst en gång tidigare. Bland pojkar i den kategorin återföll (Vad händer med unga lagöverträdare, BRÅ Rapport 2002:19). 4 Insatser och kostnader När det är kallt så ska man ha mössa När det är kallt så ska man ha mössa, annars blir man förkyld. Om man blir förkyld så blir man hes. Om man blir hes så måste man viska. Den som viskar ljuger! Om man ljuger hamnar man i fängelse. Om man hamnar i fängelse börjar man knarka. Knarkar man så dör man. Så sätt för fan på dig mössan. 4.1Antal barn och unga som får insatser i förhållande till antal barn och unga i landet Barn utgör av befolkningen. Antal unga i åldern 0–uppgår till av befolkningen eller 2 364 172 personer och unga, varav 102 011 är . I finns cirka 62 000 fler pojkar än flickor i ålder 0–. Tabell 4.1 Antal unga i * 1 212 988 () 1 151 184 (48,) *Antal unga –2004 finns redovisad i kapitel 3 Barn i . 4.1.1Insatser 2003 – flickor och pojkar 0–20 år Tabell 4.2 Antal beslutade insatser Antal insatser i öppen- Antal insatser i familjehems- Antal insatser i institutions- unga 0–20 år unga 0–21 år unga 0–21 år Källa: SCB, Befolkningsstatistiken 2004, Barn och unga insatser 2003 Statistik socialtjänst, 2004:9, tabell 15 och 22. *Siffran är inte ett exakt mått på antalet insatser. Ett barn kan ha fått öppenvårdsinsatser . Ett barn som placerats i flera familjehem eller på flera institutioner har räknats endast en gång. fick flickor och pojkar cirka 69 306 insatser från . Totalt sett får fler pojkar än flickor insatser. Endast när det gäller familjehemsplaceringar är flickor något överrepre- senterade. Tabell 4.3 Barn i olika åldersgrupper med påbörjade heldygnsinsats 2003 0–12 år 13–17 år 18–21 år Källa: SCB, Befolkningsstatistiken 2004, Barn och unga insatser 2003 Statistik socialtjänst, 2004:9, tabell 2 Fler flickor än pojkar har påbörjat heldygnsvård . Kostnaderna för hela individ- och familjeomsorgen är av totala kostnad och var enligt Det innebär en minskning i fast pris med . Barn- och ungdomsvården är en del av individ- och familje- omsorgen. Kostnaderna för den sociala barn- och ungdomsvården utgör av de totala kostnaderna för (Jämförelsetal för 2003, ). Figur 4.1 Barn och unga Som tidigare konstaterats går det inte, med utgångspunkt i till- gänglig statistik, att med exakthet uttala sig om hur många flickor och pojkar som får insatser eller hur många insatser som tillhandahålls flickor och pojkar . Den unge kan ha haft flera insatser och/eller flera insatser . 4.2.1Den totala kostnaden för den sociala barn- och ungdomsvården har kommunerna ekonomiskt prioriterat barn- och ungdomsvården. Kostnaderna för kom- munernas olika insatser; institutionsvård, familjehemsvård och öppenvårdsinsatser uppgick till eller av den totala kostnaden för individ- och familje- (Jämförelsetal för 2003, .) Kostnaden för barn- och ungdomsvården ökade –2003 med . Från 8,7–10,. Tabell 4.4 Total kostnad barn- och ungdomsvård Källa: SCB. Kommunernas bokslut åren 1999–2003. Index SCB:s konsumtionsprisindex för övrig social omsorg, priser Kostnaderna för öppenvårdsinsatserna har enligt kommuner och landsting (tidigare ) beräkningar ökat , från till . Tabell 4.5 Kostnader – Öppna insatser Källa: SCB Kommunernas bokslut åren 1999–2003 Index SCB:s konsumentprisindex för övrig social omsorg, priser Tabell 4.6 Kostnader – Familjehem och institutionsvård Källa: SCB, Kommunernas bokslut åren 1999–2003 Index SCB:s konsumentprisindex för övrig social omsorg, priser Kostnaderna för institutionsvården har enligt beräkningar ökat från till . Familjehemsvården har ökat , från till . Figur 4.2 Kostnader för barn och unga Kostnader barn och unga Kostnader barn och unga 2003 Den procentuella fördelningen av kostnaderna mellan öppen- vårdsinsatser och heldygnsinsatser har inte förändrats i någon större omfattning –2003. Institutionsvårdens andel har minskat medan familjehemsvården och öppenvårdsinsatsernas andel ökat en respektive två procent- enheter. 4.3Kostnad per invånare och per barn 0–20 år 4.3.1Kostnader för den sociala barn- och ungdomsvården Uppgifter för saknas i avsnittet då dessa nyckeltal inte funnits tillgängliga. Tabell 4.7 Kostnader per invånare och år / per flicka och pojke 0–. Hela individ- och familjeomsorgen i jämförelse med barn- och ungdomsvården IFO, barn- och 288/1 152 313/1 210 352/1 364 404/1 574 444/1 730 268/1 049 302/1 185 273/1 064 Källa: Webor, Svenska kommunförbundets databas. Kostnaden per invånare för hela barn- och ungdomsvården har –2003 ökat med . Största ökningen står institu- tionsvården för. Ökningen fördelat på antal unga i åldern 0–är . Som framgår av tidigare siffror erhöll flickor och pojkar , 47 802 öppenvårdsinsatser, 7 101 insatser i form av institutionsvård och 14 403 insatser inom familjehemsvården. Medianen för kommunernas kostnad var räknat per invånare 0–. Med det menas att hälften av kommunerna hade en lägre kostnad och hälften en högre. I storstäderna var genomsnittskostnaderna , vilket var högst bland de olika kommungrupperna. Glesbygdskommunerna hade lägst kostnad med i genomsnitt per invånare 0–. (Jämförelse- tal för 2003, .) Tabell 4.8 Barn o ungdomsvård, kr per invånare – Kostnader för vård och stöd som ger till barn och ungdomar 0–i form av institutionsvård, familjehemsvård och öppna insatser. *Källa: Webor, databas **Vad kostar verksamheten 2004, Bokslut , förlag Kostnaderna ökar med antalet invånare i kommunen. Kostnaden för de mindre kommunerna har procentuellt ökat mest . Kostnaderna för individ- och familjeomsorgen varierar kraftigt mellan kommunerna. De varierar dels på grund av strukturella skillnader, det vill säga åldersstruktur, befolkningens socioekono- miska sammansättning, geografisk struktur m.m., dels beroende på andra skillnader som exempelvis ambitionsnivå och effektivitets- nivå. (Jämförelsetal för 2003, . Tabell 4.9 Kostnad per vårddygn Källa: Webor, databas Kostnaderna per vårddygn har ökat –2003. När det gäller öppenvårdinsatserna , följt av familje- hemsvården och institutionsvården . kronor räknat har institutionsvården ökat med , familje- hemsvården med och öppenvården med . 4.3.3Kostnaderna för barn- och ungdomsvården i två kommuner – och kommun hör till en av de kommuner som har mycket låga kostnader för barn- och ungdomsvården mätt per invånare 0–. var kostnaden och hade den sjunkit till per invånare 0–. kommun hör till en av de kommuner som hade en av landets högsta kostnader med och hade kostnaderna mätt per invånare 0–ökat till . I bodde 3 224 invånare. Det är en minskning med cirka 150 personer . I kommunen arbetar två social- sekreterare med alla förekommande arbetsuppgifter inom individ- och familjeomsorgen. Socialsekreterarna arbetar även med ärenden som inte direkt berör individ- och familjeomsorgen. Som exempel på detta anges bland annat tillståndsfrågor och skuldsanering. Kommunen uppges ha betydligt färre invånare med drogproblem än många andra kommuner vilket medfört att antalet placeringar är lågt. , , finns inget placerat barn i vare sig familjehemsvård eller institutionsvård. Det är ytterst ovanligt att barn och ungdomar placeras på behandlingshem. Behöver ett barn bo utanför det egna hemmet placeras det i allmänhet i familje- hem som handläggarna brukar kunna finna inom kommunen. Några öppenvårdsinsatser finns inte i kommunen. Behov av sådana insatser för barn och unga har inte funnits och man har därför inte heller köpt öppenvårdsinsatser från annan eller privat verksamhet (uppgifterna har inhämtats vid samtal med t.f. Inom barn- och ungdomsvården i kommun arbe- tar fem socialsekreterare och två familjebehandlare. rade barn och ungdomar har alltid legat högt i kommunen. Skälet till kostnadsökningen och de höga kostnaderna är att kommunen haft ett ökat antal barn och unga med svåra sociala och psykiska problem. Barnpsykiatrin har saknat nöd- vändiga resurser. De unga har placerats och kommunen har tagit kostnadsansvar för såväl boende som för de barnpsykiatriska insat- ser som de unga haft behov av. Man gör bedömningen att andelen föräldrar som brister i omsorgsförmågan är osedvanlig stor i kommunen vilket medfört ett ansenligt antal placeringar där barn växer upp i familjehem. Kommunen har svårt att hitta familjehem till tonåringarna. Den konsulentstödda verksamheten anlitas därför i stor utsträckning för den åldersgruppen. Kommunen har ett fyraårigt åtgärdsprogram. Syftet är att utveckla de öppna verksamheterna och minska antalet placeringar . I kommunen finns bland annat ett träningsboende för ungdomar i kombination med kontaktperson. I form av öppen- vårdsinsatser erbjuds utöver kontaktfamiljer/- personer, helgverk- samhet för unga som behöver komma hemifrån, familjebehandlare och familjecentrum, en förebyggande verksamhet för småbarnsföräldrar med barnavårdscentral, mödravårdscentral, öppen förskola och specialpedagoger. Kommunen har inrättat tre socionomtjänster i . Socionomerna arbetar nära den sociala barn- och ungdomsvården. Samtliga socialsekreterare inom barn- och ungdomsvården har ett lönetillägg på , vilket har inneburit att kommunen inte längre har några problem att rekrytera personal (uppgifterna har inhämtats i samtal med i socialchefen ). Tabell 4.10 Individ- och familjeomsorg, barn- och ungdomsvård kostnad i kr per invånare 0–20 år Källa: Webor, databas nyckeltal kommun har –2003 sänkt sina kostnader per invånare 0–från till . Kommunen ligger under rikets genomsnittskostnad per invånare 0–, . kommun har ökat sina kostnader med per invånare 0–. Kommunen ligger över rikets genomsnittskostnad per invånare 0–. Tabell 4.11 Institutionsvård barn o unga, kostnader i kr per kommuninvånare Källa: Webor, databas nyckeltal Tabell 4.12 Institutionsvård barn och unga, kr per invånare 0–20 år Källa: Webor, databas nyckeltal Tabell 4.13 Familjehemsvård barn o unga, kostnader i kr per invånare i kommunen Källa: Webor, databas nyckeltal Tabell 4.14 Familjehemsvård barn och unga, kostnad i kr per invånare 0–20 år Källa: Webor, databas nyckeltal SOU 2005:81 Insatser och kostnader Tabell 4.15 Öppenvårdsinsatser barn och unga, kostnad i kr per invånare i kommunen Källa: Webor, databas nyckeltal Tabell 4.16 Öppenvårdsinsatser barn och unga, kostnad i kr per invånare 0–20 år Källa: Webor, databas nyckeltal I kommun bodde , 648 flickor och pojkar och i kommun 3 495 flickor och pojkar. I båda kommunerna utgör åldersgruppen 0–mindre än en femtedel av invånarna. har enligt statistik inte haft någon placerad ungdom . Kostnadsmässigt avspeglar sig den uppväxtplacering som upphörde kraftigt i kommunens sänka kostnader. låg kom- munen över riksgenomsnittet per invånare 0–. Inga öppen- vårdinsatser har beviljats . kommun har haft 64 placerade barn och ungdomar . Av dessa påbörjade 30 flickor och pojkar placering inom barn- och ung- domsvården . Barn och ungdomar har beviljats 80 öppenvårdsinsatser. 34 flickor och pojkar har fått kontaktperson eller kontaktfamilj, 23 flickor och pojkar har fått behovsprövat personligt stöd och 23 flickor och pojkar har beviljats strukturerat öppenvårdsprogram. Det finns brister i den nationella statistiken avseende insatser för barn och unga. Det saknas exempelvis uppgifter om hur många barn och ungdomar som totalt får familjehemsvård, institutionsvård och öppenvårdsinsatser. Det går inte heller att se hur många insatser som beviljats ett och samma barn. När det gäller öppenvårdsinsatser är det inte möjligt att utläsa hur många barn som är föremål för insatsen med stöd av lagen med särskilda bestämmelser av unga. Det är därför inte möjligt att beräkna den faktiska kostnaden för det antal barn som beviljats insats eller kostnaderna för exempelvis öppenvårdsinsatser med eller utan samtycke. Som framgår av ovanstående beräkningar kan en enda placering få stor effekt för en liten kommuns kostnader. Kostnaderna för de mindre kommunerna har också procentuellt ökat mest .