sou · GTB356d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Kunskapen måste fördjupas och ständigt uppdate- ras för att kunna formulera bättre och effektivare åtgärder. Störst förutsättning för att lyckas påverka strukturell diskriminering finns i ett samarbete mellan de som berörs av diskriminering, kritiska forskare och politiker med ambition att förändra den rådande ord- ningen i samhället. Vad gäller aktörer i det civila samhället som företräder de som drabbas av strukturell diskriminering, har det funnits en splittrande politik som i stället för att förstärka har försvagat. Vad gäller forskningen har det saknats institutionella förutsätt- ningar för att erbjuda den kontinuitet som är nödvändig för att klara de kunskapsbehoven för formulering av effektiva åtgärder. Vad gäller det politiska arbetet har det saknats initiativ som ut- manar den rådande etniska maktordningen. Det finns mycket mer forskning internationellt. Till stor del be- handlar den omständigheter i och . Dessa är oftare än i direkt kopplade till frågor om makt och etnicitet (här pratar man dock ofta om ras). För att klarare se och förstå orsakerna bakom strukturell diskriminering, dess olika uttrycks- former och utbredning i , liksom kunskap om hur man bäst motverkar det, är det av stor vikt att i större utsträckning ta del av dessa internationella erfarenheter och kunskaper. De områdesspecifika kunskapsluckorna redovisas i slutsatserna i respektive kapitel. 11.2Kunskap och kunskapsproduktion - utgångspunkter och förutsättningar Överlag har forskning om diskriminering inte stått högt i kurs i . Detta blir särskilt tydligt när man beaktar de stora kun- skapsluckorna på vissa samhällsområden, tex rättsväsendet och boende. Jag tolkar det som ett bristande intresse för kunskap om diskriminering, i alla fall i den mening att forskning anpassas ofta till makthavarnas behov. Så länge som makthavarna (politiker, tjänstemän, arbetsgivare och fackföreningar) är någorlunda över- ens, blir det inte mycket stöd till forskning om diskriminering, lika lite som det blir åtgärder som motverkar. I har forskning om rasism och diskriminering i princip inte alls bedrivits förrän och man kan därför säga att det saknas en vetenskaplig tradition likt den i t.ex. och . , då problemen började uppmärksam- mas i den offentliga debatten, fick forskningen om rasism och dis- kriminering ett litet utrymme på högskolor och universitet, men frågorna har knappast prioriterats. Jag menar att det därför är vik- tigt att undanröja institutionella hinder för diskrimineringsforsk- ning såväl som att höja dess status och stimulera sådan kunskaps- produktion. Trots att det alltså finns vissa initiativ som syftar till att närmare undersöka frågor om invandring, integration och i viss mån diskri- minering och rasism finns det anledning att fundera över på vilket sätt de befintliga institutionella förutsättningarna kan utgöra hin- der och/eller möjligheter för kunskapsproduktion på detta område. Det är tydligt att fokus har funnits på frågor som jag identifierat som mindre viktiga (t.ex. ensidig fokus på skillnader i utfall) och i vissa fall kontraproduktiva (t.ex. söker problemen hos invandrares kultur). De institutionella hindren är en fråga som i princip är helt outforskad och därmed utgör en viktig kunskapslucka. Ytterligare en viktig fråga är vilka resurser som står till buds för den som söker eller vill producera kunskap inom detta område. Hur ser t.ex. finansieringsmöjligheterna ut? för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), konstaterar i sin utvärdering av den svenska IMER-forskningen (Internationell migration och etniska relationer) att resurserna minskat (varför och med vilka konsekvenser?) och att det finns ett stort behov av långsiktig finansiering av såväl tjänster som projekt (FAS, 2003). Frågan om könsdiskriminering eller om könsmaktsordningen har en relativt central plats i forskarvärlden. Inom jämställdhetsar- betet har genusvetenskap som kunskapsområde varit nära kopplat till en diskussion om diskriminering och marginalisering av kvinnor inom forskarvärlden. En sådan diskussion tycks i det närmaste sak- nas i relation till forskning om integration, rasism och diskrimine- ring, trots att det finns en påtaglig risk för att akademiker med invandrarbakgrund stöter på strukturella hinder och utsätts för etnisk diskriminering inom universitet och högskolor (kapitel 5) samt relaterade myndigheter och privata verksamheter (forsknings- råd, stipendiefonder osv. Jag drar på basis av den redovisade kunskapen slutsatsen att kun- skapsproduktionen i sker utifrån majoritetssamhällets syn- vinkel vilket innebär att kunskapens utgångspunkter och tolk- ningen av den präglas av majoritetssamhällets förståelse av omvärl- den. Detta präglar rimligen kunskapsproduktionen då den utgår från ett för-givet-taget vitt svenskt perspektiv. Här är det viktigt att individer som drabbas av diskriminering ges delaktighet i rätten att definiera frågorna och att dessa erfarenheter tas tillvara i forsk- ningen. Detta är också viktigt för att den som drabbas ska ha en rimlig möjlighet att föra sin talan och artikulera missförhållanden. Om en förändring ska ske till det bättre på detta område är det viktigt att såväl ansvariga som verksamma inom privat och offent- liga verksamhet har kunskap om diskriminerande strukturer för att kunna utforma ett antidiskrimineringsarbete i den egna verksam- heten. 11.3Möjligheter med ett fokusskifte Genom att monopolisera kunskapsproduktionen om De Andra kan de eurocentristiska forskningsramarna definiera och positio- nera De Andra som underlägsna. Detta exkluderar också andra röster och alternativa tolkningar. Vem som definierar problemet och vem som definieras som ett problem är därför viktigt att undersöka. How does the traditional canon come to encompass the experience of racial minorities, who experience and know that discrimination is part of their daily lives, but who, because of our racial past, have also been excluded from the participatory process of formulating the academic canon and academic management structures? (Lazos , 2002:6) I och rasism – en kunskapsöversikt (de los , 2002) understryks vikten av språkets förhållande till makt. Ord är inte neutrala kom- binationer av bokstäver. I Kapitel 3 i detta betänkande finns forsk- ning som visar att medierna bidrar till att definiera dessa begrepp utifrån ett majoritetsperspektiv och att medierna till stor del exklu- derar invandrares erfarenheter av diskriminering. Jag menar att definitionsfrågan av centrala begrepp som t.ex. etnicitet, mångfald, integration, rasism, multikulturalism, diskriminering m.fl., är cen- trala för att förstå och motverka strukturell diskriminering. Därför är det viktigt att undersöka vilken roll forskningen spelar i att upp- rätthålla den etniska maktordningen. T.ex. kan forskning som avser att mäta skillnader mellan svenskar och invandrare och som inte problematiserar de konstruerade kategorierna, riskera att (åter)skapa och cementera idéer om olikhet. Härom finns lite fors- kat. 11.3.2Fokus på majoritetssamhället i stället för De Andra FAS, konstaterar i sin utvärdering av den svenska IMER-forsk- ningen att det finns en hel del forskning om integration av invand- rare, men mycket lite integrationsforskning som fokuserar på integration av svenskar i ett multietniskt samhälle (FAS, 2003:34). Just frågan om var fokus läggs är av enorm vikt för den kunskap som produceras. Ett enkelt exempel är om fokus sätts på diskriminering så sätts makt och privilegier i centrum, men om fokus sätts på invandrares brister skylls problemen på de som drabbas och rådande maktstrukturer döljs och bibehålls. Jag ser i kunskapsredovisningen att det finns en brist på forsk- ning som undersöker varför fokus i integrationsforskning i så stor utsträckning ligger på invandrare och inte på t.ex. diskriminering och vilka konsekvenser detta får. konstaterar i Rapport 2002, att fram till har forskningen i utgått ifrån och därmed fokuserat på invandrares brister för att förklara t.ex. svårigheter att komma in på arbetsmarknaden (, 2003:46). Inte nog med att detta inte kan förklara skillnaderna i t.ex. förvärvsfre- kvens – detta synsätt och fokus på individernas brister bidrar till att skuldbelägga invandrarna för den underordnade position många av dem befinner sig i. Därmed behålls fokus på betryggande avstånd från makten och majoritetssamhället. Liknande slutsatser finns i internationell forskning. analyser av den akademiska världens roll i kunskapsproduk- tionen och dess påverkan på politiker, allmänhet samt sociala och ekonomiska relationer är ett exempel. slutsats är att aka- demins studier av icke-europeiska människor (också när dessa finns inom ) (har spelat och) spelar en avgörande roll för hur synen på De Andra laddas med negativa stereotyper, ofta ställda i motsats till vita västerlänningar. various forms of modern, symbolic racism are also widespread in aca- demia: research that subtly blames the victims, denial of racism, gro- wing lack of interest in remaining inequalities, opposition against Af- firmative Action, irritation about minority radicals who are seen as exaggerating and so on. (van Dijk, 1993:195) 11.3.3Fokus på strukturer i stället för individer Kunskapsredovisningen leder mig till slutsatsen att det finns en betydande mängd forskning som undersökt förhållanden för invandrare i . Vad som emellertid också är tydligt är att det saknas viktiga teoretiska utgångspunkter och viktiga slutsatser utifrån den kunskapen (de hänger givetvis ihop). Alltför många studier har karaktären av en beskrivande ansats, där lite eller inget görs att dra slutsatser om varför resultaten ser ut som de gör och hur (miss)förhållanden skapas och återskapas, dvs. de bakomlig- gande mekanismerna. Så är fallet t.ex. med den forskning som undersöker skillnader mellan svenskar och invandrare mätt i levnadsstandard, grad av sysselsättning m.m. dras slutsatser där strukturella förhållan- den och mekanismer ses som avgörande för de existerande skillna- derna. Detta tror jag delvis kan förklaras med felaktiga teoretiska utgångspunkter (se avsnittet ovan). Snarare finns en utbredd tradi- tion av att oreflekterat använda (de socialt konstruerade) motsats- paren svensk-invandrare (vi-dom) som oproblematiska analyskate- gorier. Därutöver finns förmodligen psykologiska överlevnadsme- kanismer. Om en forskare vill undersöka fackens och arbetsgivar- nas roll i etnisk diskriminering, finns det risker. Om samma fors- kare vill undersöka invandrares brister, finns det färre risker. En betydande del av forskningen om diskriminering i har fokuserat på individers handlingar och attityder och har inte för- sökt se detta inom ramen för ett större strukturellt perspektiv. Detta gör att det blir svårt att lära sig något om på vilket sätt dessa handlingar återskapar strukturell diskriminering och vilken roll som normer och ideologier i samhället spelar (se också de los , 2002:78; FAS, 2003:35). gör ett individuellt perspektiv att det blir lättare att se diskriminering som uttryck för enskilda individers fördomar och inte som ett uttryck för ve- dertagna förhållningssätt och normer i samhällets institutioner. Med ett strukturellt perspektiv finns det också större möjlighet att förstå vilken roll majoritetssamhällets privilegier spelar för (åter)skapandet av etnisk ojämlikhet. Jag ser att invandrares utanförskap, exkludering, marginalisering, segregation innebär och är en konsekvens av de privile- gier som finns tillgängliga för de som tillhör majoritetssamhället. Att födas in i den vita (manliga) gemenskapen innebär att födas med ett privilegium. I andra länder, främst har ett forsk- ningsfält som ofta kallas Critical Whiteness Studies (CWS) vuxit fram. Denna har en ambition att just fokusera på de(n) domine- rande gruppe(r)n(a) och analysera de privilegier de åtnjuter som ett sätt att förstå hur systematisk över- och underordning reproduce- ras. Detta är viktigt att undersöka också i . Här finns lärdomar att hämta från den del av den feministiska forskningen som analyserat hur män tar del av och (därmed) upp- rätthåller olika privilegier inom ramen för könsmaktsordningen, vilket innebär ett återskapande av ett könsbaserat privilegiesystem. 11.3.4Fokus på hur diskriminering samverkar – ett intersektionalitetsperspektiv Den viktiga kunskapen om hur olika system av ojämlika maktrela- tioner samverkar med varandra, s.k. intersektionalitet, saknas till stor del i . Vi talar då särskilt om kopplingen mellan etnici- tet, kön och klass. Feministiska forskare har talat om att (den västerländska) feminismen inte förmår analysera den rådande samhällsordningen eller representera kvinnor med annan bakgrund än vit (medelklass). Dessa forskare menar att vita kvinnor och kvinnor (och män) med invandrarbakgrund erfar del- vis (o)lika former av förtryck och underordning. (de los , 2002:77; de los , 2005). Såväl den svenska forskningen, debatten som politiken, har ofta karaktären av ett ställningskrig. De vita medelklassfeministerna beskylls för att se om sitt eget hus och ignorera eller t.o.m. motarbeta den anti-rasistiska feminismen samt att kvinnors röster och erfarenheter inte tas tillvara i integrations- och anti-rasistiskt arbete. får detta absurda konsekvenser som skapar en olyck- lig polarisering. Det är därför av stor vikt att mer fokus sätts på hur olika mekanismer bakom systematiskt över- och underordning samverkar med varandra, och att disciplinerna kan bli gränsöver- skridande. Också FAS IMER-utvärdering kommer till denna slut- sats (FAS, 2003:35). Frågan om intersektionalitet verkar också spela en allt viktigare roll inom det juridiska arbetet för att motverka diskriminering. I varje fall har man i ansett att det är viktigt att förstå att olika diskrimineringsgrunder samverkar i sammanhang där diskri- minering uppstår. Och att denna förståelse bidrar till en viktig ut- veckling av rättspraxis. Det saknas en historisk forskning angående hur i synnerhet arbetet mot könsförtryck och rasförtryck har samspelat och hur dessa har bidragit till och/eller motverkat varandra. I kapitel 12 nämns t.ex. de tidiga feministernas arbete i kampen mot slaveri i . Dessutom har utvecklingen av frågan om lika rättigheter och möjligheter drivits fram pga kön eller pga etnicitet i olika historiska sammanhang. I utvecklades antidiskrimineringslagar i första hand i förhållande till etnicitet. Medan det i var kön som var den historiska drivkraften. byggde de europeiska lagar till stor del på erfarenheterna i . Här finns det kanske viktiga insikter att hämta på strategier för samhällsföränd- ring. 11.3.5Fokus på hur diskriminering på olika samhällsområden hänger ihop Vad som också i stor utsträckning saknas är analyser som samman- binder ojämlika förhållanden från olika samhällsområden. Flera av de redovisade rapporterna antyder emellertid att det är nödvändigt att beakta ojämlikhet inom ett samhällsområde för att förstå ojäm- likhet inom ett annat. Ofta bedrivs forskning med den klassiska positivistiska utgångspunkten att göra smala undersökningar på ett begränsat område för att kunna komma med vattentäta och ob- jektiva sanningar. Vad man därmed går miste om är möjligheten att finna kunskap om de komplexa processer som strukturell dis- kriminering skapas och förstärks. Exempelvis hur föreställningar sprids i politiken, vilka upprepas så ofta i medierna att de blir för-givet-tagna sanningar. Dessa föreställningar och normer skapar en tolkningsram för arbetsgivare vilket kan påverka t.ex. rekrytering. Detta kan i sin tur påverka boende(segregationen) som i sin tur kan begränsa valmöjligheterna för skolgång för sina (ev.) barn. 11.3.6Större möjligheter med tvärvetenskaplig forskning Min slutsats är också att fler forskningsprojekt av tvärvetenskaplig, disciplinöverskridande karaktär skulle gynna en djupare förståelse av (mekanismer och processer bakom) den strukturell diskrrimine- ring. Eftersom strukturell diskriminering är ett komplext fenomen kan det visa sig fördelaktigt att kombinera olika erfarenheter, utgångspunkter, teorier och metoder. sker forskning ofta i separata linjer – stuprör vilket ger mindre möjlighet för korsbe- fruktning. Marginaliseringens ekonomiska sida (otrygga och lågt betalda jobb, långtids- och återkommande arbetslöshet) påverkar och påverkas av social marginalisering (förlust av nätverk och möjlighet till socialt deltagande), som i sin tur påverkar och påverkas av politisk marginali- sering (förlust av deltagande och inflytande). Ekonomisk och politisk marginalisering leder till politisk polarisering (minskad social sam- manhållning), som i sig också påverkar den sociala marginaliseringen. Budskapet är här att kunskapsbildningen inte kan begränsas av sam- hällets sektorisering. För att skapa hållbara dynamiska teorier behövs ett mångvetenskapligt perspektiv och ett sektoröverskidande tänkande (, 2000). En viktig kunskapslucka handlar om förändringsstrategier. Mycket av den forskning som finns handlar om problembeskrivningar. Dessutom kan forskning vara bra på att förklara vilka processer inte fungerar. Men det saknas forskning om hur lyckade föränd- ringsprocesser skapas och genomdrivs. Även i denna utredning läggs det fram förslag som är mer eller mindre byggda på mina an- taganden och insikter i förändringsprocesser i t.ex. andra länder, snarare än endast på forskning som visar att vissa åtgärder är fram- gångsrika. Även i förhållande till drar jag slutsatsen att kvinnorörelsen har varit viktigt för att driva fram jämställdheten. Men det är svårt att hävda att det finns mycket forskning om detta. Bland annat tror många att lagar ska bidra till förändring. Samti- digt finns det många lagar (och andra åtgärder) som jag också karakteriserar som trevliga men innehållslösa symbollagar. Dessa kan i stället bidra till att förhala reella förändringsprocesser. Inte heller detta är speciellt utforskat. 11.4Möjligheter med andra vetenskapliga metoder Traditionell positivistisk forskning med sin objektiva utgångs- punkt, har sällan betraktat upplevelser och erfarenheter som viktiga kunskapskällor. Erfarenheter har setts som subjektiva uppfatt- ningar som inte kan användas som underlag för (den objektiva) sanningen. Detta har dock kommit att ifrågasättas i allt större utsträckning av flera vetenskapsfilosofier, t.ex. post- strukturalism, postmodernism och postkolonialism. Forskare som t.ex. har argumenterat för att all kunskap produce- ras i ett sammanhang. Sammanhanget (eller kontexten) präglas av ideologier och intressen vilket gör att forskningen inte sker i ett vakuum och definitivt inte är objektiv. Snarare vill se kun- skap som något som förhandlas fram i en ständigt pågående (makt)kamp, som också förändras . Det har ofta hävdats att upplevelser och erfarenheter är subjek- tiva och därför inte intressanta kunskapskällor. Jag menar dock att det är just denna subjektivitet som gör dem särskilt relevanta att undersöka och hävdar att individuella (subjektiva) erfarenheter är särskilt viktiga genom att de erbjuder en förståelse för hur diskri- minering faktiskt uttrycks och upplevs, något som ger en koppling och möjlighet till djupare förståelse av de gemensamma erfarenhe- ter som mäts på statistisk väg. Med erfarenheter avses t.ex. berättelser, vilka kan utvecklas och diskuteras i djupintervjuer och inte erfarenheter som mäts i pro- centsatser genom t.ex. enkäter. Detta gäller såväl de under- och överordnade informanternas erfarenheter som forskarens egna er- farenheter. Särskilt viktigt är det därför att forskare med egna erfa- renheter av diskriminering och rasism ges utrymme att formulera, bedriva och analysera institutionella/strukturella mekanismer bakom diskriminering. The task is not simply about doing data collection in a different way, but it is also about producing a new kind of knowledge, outsider centered knowledge (Lazos , 2002:9) Att använda erfarenheter är särskilt viktigt eftersom att strukturell diskriminering ofta uppfattas som normalt av majoritetsbefolk- ningen. Detta kan innebära att kvantitativa data inte förmår ifråga- sätta det normala. Dessutom är mekanismerna bakom särskilt svåra att upptäcka genom ett traditionellt angreppssätt. Kvantitativa data kan visa omfång och förekomst av diskriminering, medan kvalita- tiva undersökningar (särskilt undersökningar av erfarenheter) kan bättre svara på frågan hur? Detta har lyfts fram av många (FAS, 2003:35; van Dijk, 1993:196; Essed, 1991; de los , 2002:78). Här är det också viktigt att dra lärdomar av den feministiska forskningen som har försökt tydliggöra de (tvingande och begrän- sande) premisser som avgör hur forskning ska bedrivas. Ett annat forskningsfält/metod med stor potential men som är underutvecklat är den s.k. aktionsforskningen (FAS, 2003:9). Aktionsforskning har en normativ utgångspunkt och en ambition att förändra och förbättra till exempel de missförhållanden som undersöks. Det kan handla om att föra en dialog och ge återkom- mande återkopplingar om resultat, gentemot exempelvis en under- sökt arbetsplats. Allt för mycket forskning om integration och dis- kriminering i distanserar sig från sitt undersökningsobjekt och har ofta karaktären av en problemkatalog. uttrycker problemet i en amerikansk kontext med följande uppma- ning: to resist the temptation of hit and run research, unconcer- ned about the consequences och efterlyser att man hellre ska: pursue research that demonstrates concern for the collective good of our communities (Lazos , 2002:7) 11.4.3Situation testing (praktikprövning) I har forskning med s.k. praktikprövning (situa- tion/discrimination testing) inte ansetts etiskt korrekt. Forsk- ningsetiska invändningar ledde till att några forskare fick avslag från . Även politiker avslog dessa ansökningar. Dessa avslag har i princip lett till ett svenskt förbud mot metoden. som forskningsmetoden accepteras i länder som , , , , , och . F.d. ordföranden i , , har påpekat att användningen av praktikprövning hade ett tydligt inflytande på antidiskrimineringspolitiken i . Banton har också kritiserat den svenska hållningen till praktik- prövning. To conclude that the ethical objections to practice- testing constitute an insuperable obstacle to the use of this research method is, in effect, to endorse the prevailing incidence of racial discrimination (Banton, 1997:419). Ett viktigt framsteg på området ligger i uppdraget Integrations- verket nu har fått att göra en studie av diskriminering i rekryte- ringsprocesser på arbetsmarknaden (kapitel 6). Även om situation testing är en metod som inte främst syftar till att undersöka diskrimineringens mekanismer är det en av få meto- der vars resultat är så tydliga att de kan ha en stor opinionsbildande effekt. Detta kan påverka det allmänna förnekandet av etnisk dis- kriminering i ett samhälle som ser diskriminering som ett väldigt avvikande beteende. Banton, M. (1997) The ethics of practice-testing i: New Com- munity 23(3): 413-420, 1997. de los , P. & Mulinari, D (2005) Intersektionalitet: kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. de los , P. & Wingborg, M. (2002) Vardagsdiskriminering och rasism i - En kunskapsöversikt, rap- portserie 2002:13. (2000), Sociala skyddsnät, socialt kapital och det civila samhället, : Essed, P. (1991) Understanding Everyday Racism. FAS (2003) An Evaluation of Migration and Ethnic Relations () Research 1995-2002, FAS (2003) Rapport 2002. Lazos , (2002) Introduction ingår i: Interrogating racism in qualitative research methodology, (2002) (red.) van Dijk, T. (1993), Elite Discourse and Racism. 12Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder och könsdiskriminering i Den uppenbara strukturella diskrimineringen som kan finnas i form av lagar och regler som öppet diskriminerar människor på grund av etnisk eller religiös tillhörighet har avskaffats i de flesta länder.