sou · GTB394 · 2006-01-01 00:00:00 — Den fortsatta beredningen av frågorna kring hur de naturhisto- riska samlingarnas bevarande ska lösas bör beredas inom regerings- kansliet genom att en interdepartemental grupp tillsätts. I denna bör – förutom representanter för Utbildnings- och kulturdeparte- mentet – ingå företrädare för Miljö- och samhällsbyggnadsdepar- tementet (i och med kopplingarna till bl.a. artprojektet samt biodi- versitetsfrågor i stort) och (huvudman för som i flera fall är hyresvärd). Ytterligare en fråga som bör beröras i detta sammanhang gäller kostnaderna för den löpande accessionen av nya föremål. Ovan har visats att denna uppgår till ca 100 000 föremål . Accessionen sker främst genom donationer av privata samlingar, insamling i samband med forskning samt byten. Att nyaccession måste ske med mycket stora restriktioner med hänsyn till förvaringsomständigheterna samt de kostnader nytt material för med sig behöver knappast sägas. Där accession sker, bör det finnas ett system för att ta hand om de samlingar som till- kommer. Helst bör accession kunna balanseras med gallring, något som dock sannolikt inte är möjligt fullt ut, av olika skäl. Huvuddelen av accessionen är kopplad till olika former av forsk- ningsinsatser. Som visats ovan så har samlingarna sin största bety- delse som ett underlag för forskning. Det är inte orimligt om forskningen i och med detta också skulle ta ett större ansvar för finansieringen av material som tagits fram i samband med forskning och som kan komma att användas igen i samband med forskning. Ett system bör utformas som gör att när en forskningsinsats plane- ras och läggs upp, och det bedöms att insatsen kommer att leda till att ett visst material ska tillföras de samlingarna, det också ska beräknas vilka kostnader som detta för med sig i form av lagring och löpande underhåll . Dessa kostnader ska täckas från samma finansiering som forskningsinsat- sen. En lämplig tidsperiod för kostnadsberäkningen kan vara från den tidpunkt då forskningsinsatsen avslutats. Detta förslag är inte kopplat till de insatser som sker för t.ex. förvaring av miljö- prover eller hanteringen av statens vilt där riksmu- seet redan erhållit statsbidrag. De museer som har ett statligt huvudmannaskap bör ges i uppdrag att i sina accessionspolicies föra in en bestäm- melse med denna innebörd. Denna utredning har genomförts i tre steg: ett första steg under vil- ket uppdraget preciserats och genomförandet planerats, ett andra steg under vilket uppgifter och underlag för bedömning och analys samlats och slutligen ett tredje steg med analys, slutledning och formulering av bedömningar och slutsatser. Utredningsarbetet har varit en process där resultaten i form av förslag och resonemang i detta betänkande förhoppningsvis endast är en del av resultaten. Ett mål var att inleda diskussioner inom och mellan olika aktörer som förhoppningsvis lever kvar. En absolut grundläggande utgångspunkt har varit att största möjliga öppenhet skulle vara gällande för arbetet. De huvudsakliga formerna för detta har varit en rad olika former för insamling, diskussion och dialog. Utredningen har arbetat med följande forum: Direkta samtal via olika medier Utredningen har genomfört två större hearingar: en initial på Na- turhistoriska i då utgångspunkter och upp- drag för arbetet presenterades, och en avslutande i då pre- liminära bedömningar och förslag redovisades. Vid bägge hearing- arna genomfördes grupparbeten vid vilka olika frågeställningar av relevans för utredningen diskuterades. Totalt deltog ca 100 perso- ner vid de bägge hearingarna, representerande institutioner och or- ganisationer av relevans för arbetet. Bland de deltagande fanns en övervikt av representanter för nationella organisationer och myn- digheter. Den regionala/lokala nivån var relativt sett underrepre- En mindre hearing, riktad till företrädare för frå- gor, har dessutom genomförts i . Alla hearingar gav vär- defulla resultat. Utredningen har besökt SLU i och , ArtDataban- ken, , , Natur- vårdsverket, , kommuner och landsting, samt Lantmäteriet. Utredningen har också haft avstämning med Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald och med Formas kring deras uppdrag. Vid besöken har utredningen inhämtat uppgifter och diskuterat olika frågeställ- ningar med företrädare för de institutioner som besökts. –juni genomförde utredningen en webbenkät med geografiskt stöd. Syftet med denna var dubbelt: dels att skapa en överblick över inventeringar, utredningar och undersökningar av betydelse för arbetet, dels att utgöra ett fullskaligt försök att lägga grunden för ett nationellt referensregister. hade ca 75 registrerade användare som lade in uppgifter om ca 300 kun- skapsunderlag. I webbenkäten ingick dessutom en möjlighet att klassa olika underlag utgående från vilken relevans de haft för den användare som nyttjat dem, samt att framföra önskemål om nya underlag. resultat visar på att denna arbetsme- tod är ett effektivt sätt att snabbt bygga upp ett referensregister, men att det förutsätter en högre grad av strukturering och hand- ledning än vad som varit möjligt inom ramen för utredningens till- gängliga tid. Erfarenheterna av webbenkäten har legat till grund för de förslag som läggs om ett nationellt referensregister. Den pro- gramkod som tagits fram bör vara möjlig att återanvända helt eller delvis i det fortsatta arbetet. (För närmare information om webb- enkäten – se bilaga 2.) Direkta samtal har löpande genomförts med många olika aktö- rer. Dessa har varit av stor betydelse för att successivt diskutera bedömningar och förslag. Dialogen har skett löpande. Utredningen har vid ett samlat tillfälle träffat företrädare för länsstyrelser- nas miljöchefer i . –maj skickade utredningen ut skriftliga frågor till de miljömålsansvariga myndigheterna , Jordbruks- verket, och . Frågorna syftade till att ut- redningen skulle erhålla respektive myndighets bedömning av kun- skapsläget, luckor samt behov. Utredningen har slutligen erhållit en rad skriftliga inspel och un- derlag från olika aktörer. har ett nyhetsbrev publicerats på utredningens webbsidor (/kunskapmangfald). har varit ett sätt att löpande informera om verksamheten inom utred- ningen. Kunskapsuppbyggnad om de biologiska Beslut vid regeringssammanträde . En utredare tillkallas med uppdrag att se över och lämna förslag till hur kunskapsuppbyggnaden rörande biologiska förhållan- den kan förstärkas och effektiviseras. Det finns ett behov av ett samlat grepp kring den kunskapsuppbyggnad som fordras för att uppnå de av fastställda miljökvalitetsmålen med tillhö- rande delmål och för att svara mot de internationella åtaganden har gjort. Fokus skall ligga på de miljökvalitetsmål och delmål samt internationella åtaganden som direkt berör biologiska förhållanden. Begreppet kunskapsuppbyggnad används i detta sammanhang i en bred betydelse och omfattar inventering och kartering, kunskap om miljötillståndet och kunskap om bevaran- demetoder och metoder för ett hållbart nyttjande. Biologiska för- hållanden omfattar inte humanbiologi utan fokus ligger på natur- förhållanden. Forskning ingår inte i uppdraget. Regeringen avser i stället att besluta om ett separat uppdrag att redovisa en översikt över forskning om biologisk mångfald. göra en översikt över den kunskapsuppbyggnad som sker , analysera luckor och brister i befintlig kunskapsuppbyggnad, lämna förslag till förstärkning och effektivisering av den samlade kunskapsuppbyggnaden i , samt ge förslag till hur resultatet av kunskapsuppbyggnaden kan göras tillgänglig för olika användare, hur kunskapssprid- ningen kan förbättras och hur kunskapen kan komma till bättre användning i arbetet med att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald även i ett folkbildningsperspektiv. finns en hel del kunskap om biologiska för- hållanden. Denna är dock spridd på många olika aktörer och på olika nivåer. Det finns ett behov av att kartlägga befintlig kunskap, hur tillgängligheten till den kan förbättras samt hur kunskapsupp- byggnaden bör förstärkas inom detta område. Begreppet kun- skapsuppbyggnad används i detta sammanhang i en bred betydelse och handlar här främst om följande kategorier: i) inventering och kartering av naturtyper, biotoper och arter, ii) kunskapsuppbygg- nad om miljötillståndet samt iii) kunskapsuppbyggnad om beva- randemetoder och metoder för ett hållbart nyttjande. I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) lyfte regeringen fram kunskapsuppbyggnad och folkbildning som avgö- rande företeelser för en bra natur- och kulturmiljövård. I skrivelsen gjorde regeringen bl.a. bedömningen att fortsatt kunskapsupp- byggnad inom naturvårds- och bevarandebiologin är en förutsätt- ning för långsiktig framgång i naturvårdsarbetet, att inventeringar och insamling av data om bevarandestatus spelar en avgörande roll i naturvårdsarbetet och att kunskapsuppbyggnaden inom miljööver- vakningen när det gäller tillståndet för biologisk mångfald behöver förstärkas. Vidare pekade regeringen på att kunskapsspridning och information är väsentligt för att naturvårdsarbetet skall vara fram- gångsrikt. Regeringen framhöll särskilt att kunskapen om vatten- miljöerna – och då i synnerhet havsmiljön – måste förbättras och att en nationellt samordnad inventering och klassificering av från bevarandesynpunkt värdefulla vattenområden, såväl sötvatten som kustvatten och hav, bör genomföras. I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1), utgiftsom- råde 20 Allmän miljö- och naturvård, pekade regeringen på behovet av en mer samordnad kunskapsuppbyggnad när det gäller biologiska förhållanden. Bakgrunden till detta övervägande var bl.a. de åtaganden om att hejda förlusten av biologisk mångfald till 2010 som och andra länder har gjort, såväl inom EU vid topp- mötet i som vid världstoppmötet om hållbar ut- veckling i . Regeringen aviserade att den avsåg att återkomma i frågan. Regeringen har också aviserat att återkomma till med ett förslag om ett 16:e miljökvalitetsmål för biolo- gisk mångfald. Ett förslag om hur ett sådant mål skulle kunna ut- formas har på regeringens uppdrag tagits fram av . Detta förslag har remitterats och pågår beredningen av ett förslag till om ett sådant mål. Behovet och vikten av kunskapsuppbyggnad har understrukits av såväl Naturvårdsver- ket i sitt förslag som av många av remissinstanserna. En viktig och omfattande kunskapsuppbyggnad sker utanför vetenskapssamhälle, lärosäten och myndigheter i form av lokal och/eller traditionell kunskap, kunskap hos ideella organisationer och amatörbiologer, samt kunskap inom näringslivet och hos bru- kare. Denna kunskap ingår och är viktig i detta sammanhang. Som exempel kan nämnas den kunskap som är en förutsättning för att kunna sköta våra ängs- och hagmarker och de landskapsfloror som genom lokal kunskap hos ideella botanister har kunnat samman- ställas för en rad landskap runt om i . Andra exempel är webbplatser som Svalan och Artportalen vilka genom modern in- formationsteknik sammanställer lokal kunskap hos enskilda orni- tologer om bl.a. fågelarters förekomst och utbredning runt om i . Vidare pågår ett arbete, inom ramen för de mu- seernas samarbetsorganisation (NAMSA), för att bättre samordna den nationella utvecklingen inom området. Kunskapsuppbyggnad rörande biologiska förhållanden har även beröringspunkter med geologi och hydrogeologi. Utgångspunkten för uppdraget är att beskriva den kunskapsupp- byggnad som behövs som underlag för att regeringen, dess myn- digheter och andra aktörer skall kunna vidta nödvändiga åtgärder för att uppnå fastlagda miljökvalitetsmål med delmål och som be- hövs för att svara mot de internationella åtaganden har gjort. Utredaren skall belysa och lämna förslag till vilken kun- skapsuppbyggnad som behövs och hur befintlig kunskap skall kunna göras bättre tillgänglig för användarna, för att statliga myn- digheter, kommuner och andra relevanta aktörer skall kunna prio- ritera rätt i arbetet med att nå de fastlagda miljömålen. Utredaren bör i första hand fokusera arbetet till den kunskaps- uppbyggnad som behövs för att nå de miljökvalitetsmål med tillhö- rande delmål som direkt avser biologiska förhållanden. sikt som ges i bilaga 2 i regeringens skrivelse En samlad natur- vårdspolitik (skr. 2001/02:173) över kopplingar mellan av riksda- gen beslutade miljömål och naturvårdspolitiken kan vara vägle- dande för denna avgränsning. Översikt över den kunskapsuppbyggnad som sker Utredaren skall redovisa en översikt över den kunskapsuppbyggnad som sker inom området biologiska förhållanden. Inom ramen för arbetet vid olika myndigheter, kommuner, univer- sitet, högskolor, museer och ideella organisationer pågår en om- fattande kunskapsuppbyggnad. Som exempel kan nämnas olika delprogram inom miljöövervakningen, svenska sam- ordnat av ArtDatabanken, SLU:s Riksinventering av skog, Jord- bruksverkets inventering av ängar och betesmarker, Skogsstyrel- sens nyckelbiotopinventering, Fishbase som drivs av Naturhisto- riska , det internationella projektet (GBIF) samt och länssty- relsernas basinventering av skyddade områden. I översikten skall bland annat ingå uppgifter om vilka resurser, såväl ekonomiska som personella och andra relevanta resurser, som är tillgängliga för respektive element i den befintliga kunskapsuppbyggnaden samt vilka aktörer som hanterar denna. Redovisningen skall inte omfatta forskningsverksamheten. Analys av luckor och brister i befintlig kunskapsuppbyggnad Utredaren skall analysera luckor och andra brister i den kunskaps- uppbyggnad som sker . Många olika aktörer är inblandade i denna. Det kan också finnas luckor där kunskapsunderlaget behö- ver förbättras för att kostnadseffektiva åtgärder skall kunna utfor- mas men också för att nå synergieffekter. Det kan handla om te- matiska luckor, geografiska luckor eller andra slags brister såsom exempelvis bristande kunskap om vilka arter som förekommer i landet inklusive deras status. Utredaren bör särskilt se över områ- det akvatisk miljö med fokus på marin miljö. Andra viktiga områ- den att analysera är inventering och kartering av naturtyper och biotoper samt kunskap om bevarandestatus för olika naturtyper och arter. Vidare skall utredaren se över luckor i hantering av ansvar, sam- ordning och långsiktig skötsel av sam- lingar. Förslag till förstärkning av den samlade kunskapsuppbyggnaden rörande de biologiska förhållandena i Utredaren skall lämna förslag till hur den samlade kunskapsupp- byggnaden rörande de biologiska förhållandena i kan för- stärkas, dels genom att ge förslag till hur luckor och brister kan åt- gärdas, dels genom förslag till hur bättre samordning kan uppnås, i syfte att optimera användningen av befintliga resurser. Dessa för- slag skall baseras på ovan nämnda översikt respektive analys av brister och luckor. Fokus bör ligga på förslag som rör kunskaps- uppbyggnad som handlar om inventering och kartering samt kun- skap om miljötillståndet. Utredaren skall i sina förslag belysa lämp- liga nivåer av kunskapsuppbyggnad, exempelvis ambitionsnivåer när det gäller geografiska aspekter, täckningsgrad när det gäller art- stock, frekvens i tiden när det gäller hur ofta information bör in- hämtas m.m. För att kunna bedöma hur tidsatta, kvantifierade eller andra mål har uppfyllts behövs ofta kunskap om miljötillståndet vid ett visst utgångs- eller basår. Behov av förstärkning av sådan kunskapsuppbyggnad skall också övervägas av utredaren. Utredarens förslag som syftar till förbättrad samordning bör inte i första hand handla om uppbyggnad av nya institutioner utan i stället inriktas på att genom olika lämpliga åtgärder få till stånd en bättre samordning. Inom ramen för förbättrad samordning bör or- ganisation och behov av informationsförsörjning belysas. Utgångs- punkten för samtliga förslag bör vara att nyttja befintliga verksam- heter på bästa sätt. Internationellt och särskilt nordiskt samarbete inom området bör beaktas. Förslag till hur resultatet av den samlade kunskapsuppbyggnaden kan göras tillgänglig för olika användare och hur kunskapssprid- ningen kan förbättras Utredaren skall lämna förslag till hur resultatet av kunskapsupp- byggnaden kan göras bättre tillgänglig för olika aktörer. Det grundläggande syftet skall vara att förbättra tillgängligheten för de aktörer som har en roll i att bidra till arbetet med att nå ovan nämnda nationella mål och internationella åtaganden. Utredaren bör belysa och föreslå olika sätt att säkerställa att resultaten görs tillgängliga på ett kostnadseffektivt sätt. Utredaren skall belysa be- hov av IT-stöd inklusive möjligheten att använda webben. Vidare skall utredaren belysa en aktiv kunskapsspridning ur folkbildnings- perspektiv. Utredaren skall under arbetets gång ha kontakt med och ta hjälp av berörda myndigheter inklusive företrädare för olika universitet, högskolor, museer, centrumbildningar, enskilda organisationer och andra relevanta aktörer. Utredaren bör vidare nyttja den kompetens som finns inom Ve- tenskapliga rådet för biologisk mångfald. En konsekvensbedömning skall göras för samtliga förslag. I denna skall ingå en redovisning av de samhällsekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av förslagen samt statsfinansiella ef- fekter. För de förslag som har sådana effekter skall utredaren före- slå finansiering. Uppdraget skall redovisas . Ett viktigt led i utredningens arbete har varit genomförandet av den webbenkät som låg ute. Syftet med webb- enkäten var dubbelt: dels att fånga uppgifter av betydelse för utredningens genomförande, dels att visa på och pröva en möjlig uppbyggnad av ett nationellt referensregister. Redan tidigt i utredningens arbete, efter den första hearingen, stod det klart att det fanns ett mycket stort antal inventeringar och undersökningar av det slag som omfattades av utredningens direk- tiv. Till exempel lämnade i över en förteckning över drygt 300 olika inventeringar och undersökningar som genomförts inom länet. Att med den begränsade tid som stod till förfogande och på tra- ditionellt sätt skapa en samlad bild över vilka insatser som genom- förts hade inte varit möjligt. Som ett alternativt sätt att få in uppgifter om olika inventeringar och undersökningar utvecklades en webbenkät. Denna byggde på att registrerade användare gavs en möjlighet dels att registrera befintliga kunskapsunderlag, dels att bedöma underlag som fanns i databasen. Vidare fanns en möjlighet att framföra behov av ytterli- gare inventeringar och undersökningar. Syftet med webbenkäten var dubbelt, dels att samla in uppgifter om så många kunskapsunderlag som möjligt, dels att pröva meto- den med ett webbaserat inmatningsgränssnitt. togs fram i samverkan med METRIA. Förutom möjlighet att registrera administrativa uppgifter om det enskilda underlaget, t.ex. inven- teringens beteckning, inventeringsår och finansiering, gavs också möjlighet att ange geografisk utsträckning. Exempel på utformningen av utredningens webbenkät Totalt registrerades ca 100 användare. Bland dessa återfinns de flesta nationella aktörer, samt ett antal regionala. Användarna har registrerat sammanlagt ca 300 kunskapsunderlag, varav ca 100 är nationella eller storregionala och ca 200 är regionala. Flera använ- dare har angett att det finns ytterligare många underlag som inte registrerats på grund av tidsbrist. I förhållande till syftet med webbenkäten har endast ett mycket begränsat antal kunskapsunderlag registrerats. Orsakerna till detta är sannolikt flera. Den tid under vilken webbenkäten låg ute var begränsad, vilket har gjort att det för många användare har varit svårt att fylla i enkäten parallellt med löpande arbete. I många fall har också användarna uppgett att de inte har kunskapsunderlag samlade på ett och samma ställe, vilket medför en mer eller mindre omfattande arbetsinsats för att ta fram underlag för inmatning. utformning kan också av vissa användare ha upp- levts som tekniskt komplicerad. En slutsats av webbenkätens utfall är att en inmatningsrutin måste bygga på olika metoder om det handlar om historiskt material eller om material som nyproduceras. ingar m.m. är det lämpligaste att en samlad inmatningsinsats görs under ledning av en huvudman. Denna ställer personal till förfo- gande som – och vägledning av de aktörer som har kunskapsunderlag som ska registreras – genomför inmat- ningen. För material som nyproduceras kan inmatningen kopplas till villkor i finansieringsbesluten. Dessa förslag förs fram i betän- kandets huvuddel. Inom ramen för utredningen har också en sammanställning gjorts av rapporter som bedömts ha betydelse för arbetet med att bevara biologisk mångfald, och som finns utlagda på t.ex. olika länsstyrelsers webbplatser. Totalt har knappt 400 rapporter regi- strerats. Material från webbenkät och sammanställning av rapporter finns i utredningens arkiverade material. Nationella/storregionala kunskapsunderlag registrerade i utredningens webbenkät ArtDatabankens databas över fynduppgif- ter om rödlistade arter ArtDatabankens faktablad om rödlistade Basinventeringen av Natura 2000 och Bedömning av ekologiska effekter av vä- Bevarande av jordbruks- och trädgårds- växter och deras vilda släktingar Biologiska och kemiska data för sjöar och och miljön, miljöhandbok Databas för utarbetande av bedömnings- Databas över organismer knutna till död Ekologisk bedömning vid planering av Förekomst och utbredning av sandbankar, berg och hårda bottnar inom svenskt ter- Gröna planer (SVO:s) Insamling av kultiverade och vilda arter Invasiva arter – databas Inventering av lekområden för fisk Inventering av svensk brukshumle Kartläggning av befintliga och Kustinventeringen 1969 – digitalt skikt Landskapsekologiska effekter på rygg- radslösa djur av vägar och järnvägar växtplanktondata, arter/ iodiversi- tet samt biomassa/biovolymer MKB:er i järnvägsutredning och järnvägs- Molekylär kartläggning av genetisk diver- Nationell kartering från satellitbilder av strandtyper längs svenska kusten Nationella tidsserier i referensvattendrag inventering av landskapet i Obsytorna (SVO:s) SOU 2005:94 Bilaga 2 Sammanställning och analys av kustnära Skyddsvärda statliga skogar och urskogs- Vägars och järnvägars påverkan på vär- Värdefulla sjöar och vattendrag Växter och små djur i spår Översiktlig skogsinventering (ÖSI) Önskemål om nya kunskapsunderlag registrerade i utredningens webbenkät. Infrastrukturens inverkan på den biolo- Metodik för att redovisa mot målen så att Skötsel av järnvägsmiljöer med särskilt höga natur- och kulturmiljövärden Djup- och bottentypsdata för marin miljö Forskning kring ekosystemeffekter av fiske GIS-databaser över inventerings- och Habitatkartläggning av marin miljö Identifiering av lek- och uppväxtområden Inventering av fisk vid utsjögrund Miljöersättningarnas inverkan på biologisk Uppföljning av naturtyper och arter Kunskap om vissa artgrupper Arters ekologi och populationsbiologi Artförekomster i limniska miljöer Förekomster av typiska och rödlistade Kunskap om Natura 2000-arter Databas för terrestra naturinventeringar Kunskap om förekomst av hotade arter Forskning och utveckling: generellt om Kartläggning av samebyarnas terrängkör- Effekter av spridning av oönskade orga- Kvalitet och kvantitet i strukturer, volymer Monitoring av skyddade områden SOU 2005:94 Bilaga 2 Samordning av befintligt kunskapsunder- Skog & Historia inventering Förekomst och effekter av bekämpnings- medel i miljön – Förekomst och effekter av veterinärmedi- cinska produkter i miljön Integrerad monitoring i brukad skog Klimatförändringarnas påverkan på miljö och areella näringar – effekter och motåt- Kritiska faktorer för naturvärden och pro- Kvalitetsindikatorer och beteskvalitet i Kvalitetsäkring av miljö- och sektors- leringsverktyg för kväve- och fosforläckage Riktlinjer för metodik, dataformat m.m. för Samordning av definitioner av naturtyper Typsjöar för eutrofiering i odlingslandska- Typvattendrag för eutrofiering betingad av Underlag för delmål om skogsbrukets Uppbyggnad av en nationell sökbar data- Uppföljningssystem för markbiologi i