sou · GTB3101 · 2006-01-01 00:00:00 — En överväldigande majoritet () av rektorerna i den breda enkätundersökning som m.fl.63 genomfört anser att ett slopande av den nationella timplanen skulle innebära stora möjligheter. Stödet är tydligast bland rektorer verksamma på de skolor som deltar i försöksverksamheten, där ingen ser några större risker med ett avskaffande av timplanen. Av rektorerna i jäm- förelseskolorna såg endast en sjättedel sådana risker. och studier i fyra kommuner pekar på att skolledaren har varit den primära reformaktören – oftast drivande eller i något fall stödjande – när timplaneförsöket genomförts på skolorna. Det är också vanligt att vissa lärargrupper är drivande. Rektorerna har identifierat följande dilemman i ledningen av för- ändringsarbetet: Tidsfaktorns betydelse för timplaneförsöket. Det krävs förståelse för att det tar tid att förändra eftersom skolans verksamhet också styrs av traditioner och attityder. Flexibel tidsanvändning och framförhållning. Rektor måste både hantera det dagliga arbetet med snabba beslut och fungera som en drivande reformaktör i det ökade frirummet, vilket kräver långsiktiga åtgärder och tålamod. Engagemang för en förändrad tidsanvändning. Rektors uppgift att behålla engagemanget inom lärargruppen är viktig i reform- arbetet, men kompliceras av att vissa av medarbetarna ifråga- sätter de flesta förslag till förändring. Rektors förankring i värdegrund, avsikten med förändringsarbetet, hävdande av Elmeroth m.fl., Tid för målstyrning, 2005. m.fl., Timmarna i skolan, 2005. och D. , En reform i tiden, 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet visioner krävs för att gjuta mod i medarbetare som vill för- ändra. Arbetsfördelningen i en skola utan timplan. Oförenliga intressen ställs mot varandra när arbetet skall fördelas enligt nya prin- ciper. Det kan exempelvis vara elevernas behov som ställs mot lärarnas. Relationer mellan aktörerna i kampen om tiden i skolan. Skilda uppfattningar om hur tiden skall användas kan innebära påfres- tande spänningar mellan vissa lärare och skolledningen. Rektors kompetens i konflikthantering påverkar om dilemmat kan han- teras framgångsrikt. Marknadsföring av nya idéer och lösningar vid en flexibel tidsanvändning. Det gäller att rektor har god kompetens i marknadsföring för att kommunicera med nyckelpersoner, göra presentationer och lyckas med timingen vid presentation av nya idéer och förslag. Förväntningar på ledarskapet vid en förändrad tidsanvändning. Rektor förväntas av vissa medarbetare, liksom elever och för- äldrar, vara den som är stor och stark, håller ordning, admi- nistrerar och pekar med hela handen. Inför delbetänkandet konstaterade också att rektorn hamnar i en utsatt position genom sin ställning mellan politiska beslutsfattare, central skolförvaltning och den praktiska verksam- heten. I denna korseld riskerar rektorn att behöva försvara sig åt flera håll. Rektorerna i undersökningen trodde också att under- visningen i skolan delvis kommer att förändras om timplanen tas bort och de flesta ansåg att läroplanens mål kommer att bli mer tydliga. Kristiansson66 har i ett utvecklingsprojekt vid ett flertal tillfällen under försöket låtit skolledare från fem skolor träffas för att samtala om upplevda problem och för att utbyta erfarenheter. Sammantaget har rektorerna uttryckt att de försöker tillämpa ett skolledarskap som karaktäriseras av att en skolledare , Rektor i skolans frirum, 2003. , Utbildning utan nationell timplan i – skolledares samtal om skolarbetet och dess problem, 2005 och M. , Utbildning utan nationell timplan i – slutintervjuer med skolledare om skolarbetet och dess villkor, 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet skall vara förändringsbenägen genom att ta initiativ till, driva på, stötta och uppmuntra till förändring där delaktighet lyfts fram som ett centralt värde, skall visa tilltro till medarbetarnas förmåga till förändring, skall ha ett helhetsperspektiv på den egna verksamheten, skall inta ett demokratiskt förhållningssätt i mötet med skolans medarbetare, behöver vara klar över vad han/hon vill att den egna skolan skall åstadkomma och öppet ange detta, skall ha en tydlig bild av vad det statliga och kommunala upp- draget säger att skolan skall åstadkomma, måste ha ett stort tålamod, och skall kunna balansera det pedagogiska och förvaltande upp- draget så att han/hon kan utgöra en del av skolans utveck- lingsarbete. När rektorerna samtalar om olika yttre faktorer som styr skolan ges det statliga uppdraget störst vikt. Skolledarna har en positiv syn på uppdraget och är också positiva till den förändrade tidsstyrning som försöket utan timplan innebär. Enligt har skolledarna en mer tveksam inställning till huvudmannen som upp- ges visa bristande stöd och förståelse för de problem som skol- ledarna har i skolarbetet. Arbetstagarorganisationerna och avtalen mellan arbetsmarknadens parter beskrivs påverka i både positiv och negativ riktning, dock mest positivt. De fackliga organisationerna kan enligt rektorerna hävda intressen som skolledarna menar miss- gynnar förändringsarbetet, men företrädarna beskrivs också som utvecklingsbenägna och som ett stöd i skolornas förändringsarbete. ser två helheter som lever sida vid sida – pedagogisk förnyelse och bevarande av pedagogisk tradition. Skolledarna för- söker skapa en skola som arbetar enligt uppdraget, vilket enligt deras uppfattning har förändrats. Det kräver dock att även lärarna utvecklas och förändras i sitt arbete och att de, liksom skolledarna, måste se till skolan som helhet. Skolledarna i studie ser därför att det är nödvändigt att få till stånd en fördjupad diskussion om synen på eleven, skolan och samhället liksom synen på kunskap och lärande. Det är en förutsättning för att kunna skapa en samsyn att bygga ett pedagogiskt nytänkande på. Försöket utan timplan öppnar för att resonera annorlunda kring undervisningstiden och därmed också att hitta ingångar till diskus- sioner om pedagogiskt nytänkande. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Vid de slutliga intervjuerna deltog endast skol- ledarna från de fyra skolor som deltar i timplaneförsöket. Mycket av det som tidigare sågs som problem börjar nu utgöra en gemen- sam kraft på skolorna och man menar att man har mer utbyte mellan arbetslagen . Skolledarna ser försöket som ett led i att tänka mer flexibelt, betona ämnesfördjupningar och ämnes- övergripande undervisning och komma bort från ett strikt och statiskt ämnesbundet schematänkande. Det är målen som skall styra när man möter eleverna, inte tiden, och det är först och främst elevens undervisning som skall fokuseras, inte lärarnas arbetsdag. Försöket utan timplan ses som en stimulans för att få igång pedagogiska diskussioner om elevernas måluppfyllelse. Skolledarna står således bakom förnyelsen och menar att den ligger väl i linje med skolans uppdrag. sammanfattar emellertid följande hinder för att förnyelsen skall få genomslag på skolorna som helhet: Ett avgränsat elevfokus. Det har varit svårt att få lärarna att se förbi sina egna elever och få igång en mer djuplodande diskus- sion på skolan som helhet. Behov överstiger resurser. Skolledarna ser problem i att de behov som behöver uppfyllas sällan äger tillräckliga resurser. Var skall man lägga fokus när resurserna inte räcker till? Hur skall man finna en balans mellan att lyfta svaga och starka elever? Uppdrag överstiger kompetens. Att möta eleven som helhet i förhållande till uppdraget är svårt att åstadkomma genom att lärarens kompetens är för smal och specialiserad. Definiering av lärartjänst genom kvantifiering av arbetstid. Lärare vill veta hur mycket de skall undervisa, i vad, hur mycket tid de har för planering inom arbetsplatsförlagd tid samt för den egna förtroendearbetstiden. Att se tid som en gemensam arbetslagsresurs är svårt, men överensstämmer bättre med förnyelse. När samlat sina olika bilder tycker han sig se att skolledarna antar ett synsätt som sammanfaller med viktiga delar av vad som kännetecknar en problembaserad skolutveckling. Även om skolorna de arbetar på inte främst kännetecknas av detta fullt ut är det ändå i den riktningen man strävar. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet m.fl.67 har bl.a. intervjuat politiker, tjänstemän och rektorer. Dessa är enligt utvärderingen överlag positiva till vad de sett av försöket med avskaffad timplan och menar att besluten kommer närmare verksamheten och att möjligheten att stimulera elever på alla utvecklingsnivåer har ökat. En större frihet för lärarna, en bättre anpassad undervisning och individuella studie- planer för enskilda elever är vinster som gjorts. Man anser dock att skolorna inte utnyttjat friutrymmet i tillräcklig utsträckning. Försöket har enligt de intervjuade ändå inneburit ett steg i rätt riktning och visar att skolan är mogen att klara sig utan timplanen. och konstaterar att skolorna med bättre resultat alla har drivande ledning och goda relationer mellan ledning och lärare. Satsningar på både arbetslag och lagöverskridande samar- betsformer för lärarna har varit viktiga. I studie69 av en särskilt utvecklingsinriktad skola framgår vidare att både satsningen på arbetslaget och det pedagogiska utvecklingsarbetet innebär att ledningen gjort sig tillgänglig för lärarna som den påtagligt kunnat influera inriktningen på förändringen i skolarbe- tets uppläggning. Sammantaget framstår i delegationens olika underlag skolledaren som en nyckelperson för skolans utveckling. Bilden av skolledaren som den drivande aktören för skolans utveckling är samstämmig. Likaså att skolledarna anser att timplanen bör avvecklas. Skol- ledarnas roll i en skola utan timplan påverkas av att mycket ansvar i skolornas förs till arbetslaget och att detta gör att skolledarnas roll förändras. I en sådan skola förväntas skolledaren vara förändrings- benägen, ha ett helhetsperspektiv och ha förmåga att tålmodigt stödja och stimulera personalen som hon eller han också skall företräda skolan utåt. Skolledaren ställs inför krav på att lösa en rad olika problem. Det handlar t.ex. om att vissa lärare är bundna av traditionen men också om bristande resurser och oför- stående kommunledningar. m.fl., Tid som frihet – tid som tvång, 2005. och R. , Effekter i försök med timplanen på , 2005. , Björkskolans utveckling av instrument och organisation inom timplaneförsöket, 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet 4.8Föräldrarnas insyn, delaktighet och inflytande Av delbetänkandet framgick att det förändrade arbetssättet hade gjort föräldrarna mer informerade om och delaktiga i det egna barnets studier och, som en konsekvens av detta, också i skolans arbete. Föräldrarna i försöksskolorna var både mer kritiska till brister i delaktigheten och mer positiva till samarbete och information än föräldrar i jämförelseskolor. Det kan verka motsägelsefullt, men förklarades med att en förbättrad insyn kan ha ökat medvetenheten och därmed kraven på delaktighet. Bilden från delbetänkandet står sig väl när det gäller föräldrarnas delaktighet och inflytande i en skola utan timplan. I de senaste dokumentationerna redovisar skolorna att föräldrar över lag är positiva till skolan som den tar sig uttryck när timplanen avvecklats. Enligt skolorna undrar dock vissa föräldrar om eleverna får tillräckligt med undervisning i alla ämnen, när dessa nu inte syns på schemat på samma sätt som förut. Detta understryker behovet av en nära och öppen dialog med föräldrarna i samband med skolans förändringsarbete. Mycket få skolor har redovisat hur de inledningsvis gjorde föräldrar informerade om och delaktiga i försöket, eller ens om de alls gjorde det. Det framgår dock av skolornas redovisningar att samarbetet med föräldrarna har utvecklats positivt under försökets gång, fast då i första hand med utgångspunkt i de enskilda elevernas studiesitua- tion. Skolorna ger exempel på att målen diskuteras med både elever och föräldrar. Individuella utvecklingsplaner för eleverna är vanligt förekommande. Enligt skolorna tas de ofta fram i samråd mellan elev, föräldrar och ansvarig lärare. Det är vanligt att de planerings- böcker eller loggböcker där eleverna planerar och kommenterar sitt arbete tas hem regelbundet till föräldrarna för påskrift och kom- mentarer. En mycket stor andel av skolorna uppger också att de infört system där varje barn har sin . Informationen till föräldrarna om varje elevs planering och utveckling har enligt sko- lorna gjort föräldrarna mer trygga och öppna även för de föränd- ringar som skolorna vill genomföra. Vi redogjorde redan i delbetänkandet för att mycket av den bild som framgår av skolornas dokumentationer bekräftas både av de iakttagelser som delegationen gjort vid besök i kommuner och på skolor samt vid delegationens hearing med föräldrar. Lärare och rektorer ger uttryck för en stark ambition att förbättra infor- mationen till föräldrarna och deras delaktighet i de egna barnens Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Tydliggörandet av målen och uppföljningen av hur eleverna når dessa är centralt i detta arbete. Det överväldigande intrycket från hearingen är att föräldrarna var mycket nöjda med den information de får om sina barns studieutveckling i en skola utan timplan, medan delaktigheten i beslutet att delta i försöks- verksamheten varit mer begränsat. Skolorna har lagt större vikt vid en mer fortlöpande delaktighet för föräldrarna om skolans ut- veckling än att informera om enskilda projekt. Även forskarna redovisade redan i delbetänkandet hur informa- tionen och dialogen med föräldrarna hade utvecklats. Elmeroth m.fl.70 menade att föräldrarna i försöksskolorna nu dras med i arbetet med eleverna på ett naturligt sätt genom att ha blivit mer informerade och mer delaktiga. Detta särskiljde dem från föräld- rarna i studiens referensskolor. I Hadenius71 studie framstod försöksskolornas föräldrar som mer positiva än jämförelseskolornas till hur skolan samarbetar med för- äldrarna för att utveckla skolan, informationen om skolan, den fortlöpande informationen om barnets situation, lärarnas kunskap om barnets personliga situation samt möjligheten att diskutera barnets skolsituation med lärare eller annan skolpersonal. De var dock mindre nöjda med sin delaktighet i planering och beslut samt efterfrågade mer delaktighet i detta avseende än föräldrar till elever i jämförelseskolorna. Westlund72 uttryckte det som att lärarna nu känner ett större ansvar inför föräldrarna för att eleverna skall nå målen. Hon menade att föräldrarna uppskattar möjligheten att följa elevernas utveckling genom den individuella dokumentationen, inte bara vid utvecklingssamtalen utan nu också i planerings- eller loggboken. I sin uppföljande studie73 konstaterar att det förefaller som att dialogen mellan föräldrar och skola har bytt skepnad till både form och innehåll. Det traditionella schemat har alltid varit ett värdefullt informationsdokument till föräldrar. Den flexibla orga- nisationen på skolorna kan emellertid inte fångas i ett schema som ligger fast under . Elmeroth m.fl., Tid för fostran, 2003. , Utan timplan – ur lärares och elevers synvinklar, 2003. , Gränslöst arbete – inom vissa gränser, 2003. , Otänkbart att gå tillbaka, 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet föräldrar nu om vad eleverna arbetar med, vad de skall kunna och vad de har lärt sig. Fokus har flyttat från tid – när, i vilken ordning och hur länge – till innehåll. Av veckobrev framgår en hel del av det som i viss mån ersätter schemat. Även den individuella utvecklings- planen är ett instrument som används för att informera föräldrarna. Även och kompletterar nu tidigare underlag genom att ha intervjuat föräldrar på fyra skolor i försöksverk- samheten och där sett exempel på olika förhållningssätt. Hur relationerna och samarbetet mellan skola och föräldrar ser ut beror på hur tydlig förändringsstrategi skolan har visat under försöket. Analyserna visar att föräldrarna till största delen utgör en passiv reformaktör. I några fall utgör de också en stödjande reformaktör i skolornas förändringsarbete. I de fall där de blivit en aktivt kommu- nicerande reformaktör har också föräldraengagemanget möjliggjort ett mer genomgripande förändringsarbete på skolan. Föräldrarna är inte i något fall en drivande reformaktör. Information och dialog med föräldrar kring själva försöket har inte förts på ett sätt som involverat föräldrarna i någon förändringsprocess. När och sammanfattar sina olika studier framstår föräldrarnas deltagande i försöksverksamheten som margi- nell. Föräldrar uppfattar sig inte informerade eller delaktiga i förändringsarbetet. Det samarbete som förekommer rör det egna barnets skolgång, snarare än skolans generella förändring, en bild som överensstämmer väl med övriga underlag. Sammantaget är bilden av föräldrarnas delaktighet och inflytande mycket samstämmig. Föräldrar till elever i försöket är mer informerade om och delaktiga i sina barns studier och studie- utveckling. En konsekvens av detta är att de också är mer infor- merade om skolans utveckling. Någon verklig delaktighet i skolans utveckling har däremot försöket inte lett till. 74 B. och D. , En reform i tiden, 2005. Enligt direktiven skall delegationen undersöka om och hur en avskaffad timplan medför en bättre måluppfyllelse för olika elev- grupper. Effekterna på elevernas studieresultat är en viktig be- ståndsdel i denna måluppfyllelse och behandlas därför liksom i delbetänkandet i ett separat kapitel. I delbetänkandet drogs slutsatsen att utvecklingen av elevernas studieresultat var ett tecken på att försöket hade haft en positiv inverkan på försöksskolorna. Betygsstatistiken visade på en positiv trend såväl för det samlade meritvärdet och andelen elever med fullständigt betyg som för andelen elever behöriga till gymnasie- skolans nationella program. Utvecklingen gällde även när betygs- resultaten analyserades för olika ämnen eller ämnesgrupper. Resul- taten för de grundskolor som står utanför försöket hade inte förbättrats i samma utsträckning. I vissa avseenden hade i stället resultaten försämrats för dessa skolor. Särskilt positivt var enligt delegationens uppfattning den gynn- samma utvecklingen i försökets skolor för de båda elevgrupper som annars generellt har sämre resultat, dvs. för pojkar och elever med utländsk bakgrund. Särskilt hade elever med utländsk bakgrund förbättrat sina resultat. De oberoende jämförelser som genomförts av resultat på kun- skapsproven i nationella utvärdering av grund- skolan 2003 (NU03) visade att skillnaderna i kunskaper mellan elever i skolor som deltar i försöket och skolor som inte deltar är små. Försöksskolornas resultat var t.ex. bättre i engelska och mate- matik, men sämre i svenska. Forskarna drog slutsatsen att försöket inte har påverkat elevernas kunskaper i negativ riktning. Resultaten pekade även här på att olika elevgrupper tycks gynnas av försöket. Det gällde pojkar, elever vars föräldrar ej har eftergymnasial utbild- ning och elever med annat förstaspråk än svenska. Vi övervägde naturligtvis om förbättringen av försöksskolornas betygsresultat var en försökseffekt i meningen att eleverna har givits en generösare bedömning än de skulle fått om skolorna inte ingått i försöket, men ansåg att det knappast var troligt att det förklarade någon betydande del av utvecklingen. Mot det talade provresultaten från NU03, skolornas egna dokumentationer, det faktum att försöksskolornas betygssättning inte varierar mer i för- hållande till provresultaten i NU03 än övriga skolors samt att vissa variabler i betygsstatistiken varierade både och mellan elev- grupper. Vi menade att det intensifierade målarbetet rimligtvis bör leda till förbättrade resultat och att lärarna successivt skaffar sig en allt säkrare grund för bedömning av elevernas studieresultat. får elever och föräldrar en allt större kunskap om målen. Vi pekade också på att den relativt sett mer positiva utvecklingen av studie- resultaten i försöksskolorna jämfört med övriga skolor hade skett utan att lärartätheten hade ökat i försöksskolorna, vilket den gjort i övriga skolor. Sedan delbetänkandet publicerades har betygs- statistik kunnat läggas till grund för analysen. Dessutom har de- legationen låtit genomföra fördjupade analyser av betygsstatistiken. Vidare har flera av våra utvärderingsprojekt redovisat sina resultat. Jämfört med den bild som redovisades i delbetänkandet har skillnaderna i studieresultat mellan försöksskolorna och övriga skolor minskat något. är dock resultatutvecklingen relativt sett positiv för försöksskolorna. Det gäller särskilt för elever med utländsk bakgrund. Däremot utmärker sig inte pojkar på samma sätt som året innan. Fördjupade analyser av resultaten har gjort resultaten mindre entydiga. Detta i och med att skillnaderna mellan skolor i och utanför försöket är så små att de inte kan säkerställas statistiskt om de beror på skola utan timplan och att mycket av utvecklingen kan förklaras med förändringar i bakomliggande faktorer. 5.2.1Betygsresultat och behörighet till gymnasieskolan Uppgifter om betyg och behörighet till gymnasieskolans nationella program är viktiga underlag vid en bedömning av studieresultaten. Det gäller även om de endast redovisar resultaten 9. Uppgif- terna nedan är hämtade ur uppföljningssystem. Delega- tionen har valt att i sin redovisning ta utgångspunkt i resultaten för /00, det läsår som närmast föregick försöket. Inför urvalet till gymnasieskolan beräknas elevernas meritvärde. Det beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa bety- gen i elevens slutbetyg från år 9. Både grundskolorna i försöksverksamheten och övriga grundskolor har ökat sitt genom- snittliga meritvärde (se tabell 5.1). Tabell 5.1 Meritvärde för elever som avslutat år 9 – i övriga skolor Elever med utländsk bakgrund Elever med svensk bakgrund Anm. Meritvärde beräknas endast för de elever som fått betyg i minst ett ämne. Ökningen i meritvärde är större för timplaneförsökets skolor än för övriga skolor. Från att /00 ha haft ett något lägre meritvärde än eleverna i övriga skolor hade eleverna i försöks- skolorna vid utgången av /04 ett något högre merit- värde. Det gäller för både flickor och pojkar samt för elever med såväl utländsk som svensk bakgrund. Kraftigast är ökningen för elever med utländsk bakgrund. Förändringen har skett successivt . Jämfört med redovisningen i delbetänkan- det som avsåg utvecklingen t.o.m. /03 har skillnaderna i meritvärde mellan elever i försöket och elever i övriga skolor mins- kat något. En mer detaljerad analys av betygsstatistiken visar att försöks- skolornas relativt större ökning i meritpoäng jämfört med övriga skolor inte endast beror på att fler elever har nått målen för betyget G (Godkänd), utan även att en högre andel har nått målen för betygen VG (Väl godkänd) och MVG (Mycket väl godkänd) i vissa ämnen. Resultaten varierar ämne för ämne. Huvudintrycket är dock att andelen pojkar som nått G har ökat något mer i försöket än i övriga skolor och att andelen flickor med VG och MVG har ökat något mer i försöksskolorna än i övriga skolor. Även för elever med utländsk bakgrund förklaras den relativa förbättringen dels av att andelen elever som inte nått målen har minskat något mer än i övriga skolor, dels av att andelen med de högre betygen har ökat något mer i försökets skolor än i övriga skolor. av eleverna i avslutar år 9 utan att nå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen (se tabell 5.2). När försöket inleddes var andelen som hade fullständiga betyg något lägre i skolor som deltar i försöket än i övriga skolor, att jämföra . Under försökets gång har andelen först minskat för såväl försöksskolorna som övriga skolor för att sedan öka igen, till i stort sett samma nivå för skolorna i och utanför försöket vid utgången av /04. Ökningstakten har varit större för försöksskolorna än för övriga skolor. Sammantaget har andelen elever med fullständiga betyg ökat i försöksskolorna medan den har minskat något i övriga skolor.