sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — Exempelvis kan nämnden föreskriva att dispensen omfattar ytterligare, infly- tandemässigt marginella förvärv om sammanlagt exempelvis en halv eller en procent av röstetalet i bolaget. Ett sådant undantag kan vara motiverat exempelvis om dispens beviljas en större grupp ägare, t.ex. en familj eller en släkt, vilkas enskilda medlemmar anses bör ha möjlighet att göra mindre, privatekonomiska justeringar av sina aktieportföljer utan att riskera att utlösa budplikt. kan också medge dispens från bud- plikten när nivån uppnås eller passeras till följd av förvärv av sådana aktier som är föremål för överlåtelsebegräns- ningar. Ytterligare en situation som kan uppstå är att aktieinne- havet uppgår till eller överstiger denna gräns men det bland övriga ägares aktier finns aktier som omfattas av hembudsskyldighet eller andra överlåtelsebegränsningar. dela dispens från budplikten helt och hållet eller från skyldigheten att lämna bud på de aktier som omfattas av överlåtelsebegräns- ningar. Förutsättningar för att budplikt skall uppkomma vid ett indirekt kontrollägarskifte III.2 Om ett bolag (moderbolaget) förvärvar aktier eller andelar i ett företag (dotterföretaget) i sådan utsträckning att ett koncernförhållande uppstår och dotterföretaget i sin tur, ensam eller tillsammans med någon bolaget närstående enligt punkten I.3 d), redan innehar aktier i ett annat bolag (målbolaget), skall dotterföretagets innehav läggas samman med moderbolagets innehav och föranleda budplikt för moderbolaget, om moderbolaget och dotterföretaget tillsammans innehar aktier represente- rande eller mer av röstetalet för samtliga aktier i målbola- get. Med moderbolag skall i detta sammanhang jämställas, svenska och utländska, fysiska personer och andra juridiska personer än aktiebolag. I bestämmelsen regleras budplikt till följd av indirekta kontroll- ägarskiften. Om ett bolag (moderbolaget) förvärvar aktier eller andelar i ett företag (dotterföretaget) i sådan utsträckning att ett koncernförhållande uppstår och dotterföretaget i sin tur, ensamt eller tillsammans med någon bolaget närstående enligt punkten I.3 d), redan innehar aktier i ett annat bolag (målbolaget), skall dotterföretagets innehav läggas samman med moderbolagets inne- hav och föranleda budplikt för moderbolaget, om moderbolaget och dotterföretaget tillsammans innehar aktier representerande eller mer av röstetalet för samtliga aktier i målbola- get. Moderbolaget anses i detta fall indirekt ha blivit ny kontroll- ägare i målbolaget. Med moderbolag skall i detta sammanhang jämställas, svenska och utländska, fysiska personer och andra juridiska personer än aktiebolag. Det innebär att bestämmelsen kan tillämpas även i exempelvis det fallet att ett utländskt bolag förvärvar aktier repre- senterande mer än hälften av rösterna i ett, svenskt eller utländskt, bolag som äger aktier representerande eller mer av röstetalet för samtliga aktier i ett svenskt aktiemarknadsbolag. Förutsättningar för att budplikten skall bortfalla III.3 Om budplikt har uppkommit och den budpliktige eller, i förekom- mande fall, någon till denne närstående enligt punkten I.3 a)–d) från den tidpunkt då budplikten uppkom avyttrar aktier så att innehavet inte längre representerar eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget föreligger inte längre budplikt. Detsamma gäller om den budpliktige eller någon annan vidtar någon annan åtgärd som medför att det aktuella innehavet inte längre represente- rar eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Om budplikt har uppkommit och den budpliktige från den tidpunkt då budplikten uppkom påkallar tvångsinlösen av reste- rande aktier enligt aktiebolagslagen (1975:1385) föreligger inte längre budplikt. Vad som har sagts gäller inte, om en sådan begäran om inlö- sen återkallas, avvisas eller ogillas. En aktieförvärvare kan komma att omfattas av reglerna om bud- plikt trots att han inte hade för avsikt att hamna i en sådan situa- tion eller saknar ekonomiska möjligheter att lämna ett erbjudande till övriga aktieägare. I förevarande punkt föreskrivs därför i första stycket att förvärvaren eller, i förekommande fall, någon inom när- ståendekretsen, inom av från det att budplikten uppkom, dvs. från passerandet av nivån av röste- talet, efter förvärvet kan bringa ned aktieinnehavet av röstetalet och därigenom undanröja budplikten. Det- samma gäller om förvärvaren eller någon annan vidtar någon annan åtgärd som gör att det aktuella innehavet inte längre representerar eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Det kan t.ex. handla om en omvandling av A-aktier till B-aktier. kan om särskilda skäl föreligger utsträcka fyraveckorsfristen till en längre frist. Om ett aktiebolag förvärvar aktier i ett svenskt aktiemarknads- bolag på annat sätt än genom ett offentligt erbjudande till samtliga aktieägare och uppnår en ägarandel om mer än nio tiondelar av totalantalet aktier och röster i bolaget föreligger förutsättningar för tvångsinlösen av resterande aktier enligt aktiebolagslagen (1975:1385). Dessutom föreligger budplikt. I andra stycket före- skrivs emellertid att budplikten bortfaller om kontrollägaren inom fyraveckorsfristen påkallar tvångsinlösen av resterande aktier. I syfte bl.a. att förhindra kringgåendemöjligheter återuppstår bud- plikten om en sådan begäran om tvångsinlösen återkallas. Till skydd för aktieägarna gäller detsamma om begäran avvisas eller ogillas. Skyldighet att offentliggöra att nivån för budplikt uppnåtts III.4 Den som genom förvärv av aktier uppnår ett innehav om eller mer av röstetalet för samtliga aktier i målbolaget skall ome- delbart offentliggöra hur stort hans aktieinnehav i målbolaget är och till- kännage sin avsikt i fråga om att senare lämna ett erbjudande till samtliga aktieägare. Om han inte kan ge ett bestämt besked om sin avsikt, skall skälen härtill redovisas. Senast efter ett förvärv som avses i första stycket skall aktieägaren, om inte aktierna avyttrats enligt punkten III.3 eller beslutat annorlunda, genom ett pressmeddelande offentliggöra att ett erbjudande kommer att lämnas. Pressmeddelandet skall innehålla de uppgifter som anges i punkten II.3. Aktieägaren skall vidare upprätta och lägga fram ett prospekt enligt vad som sägs i punkten II.6. Bestämmelserna om prospektets innehåll i avsnitt V skall tillämpas. Om aktieägaren eller, i förekommande fall, någon honom närstående, efter ett förvärv som avses i första stycket, avyttrat aktier eller påkallat tvångsinlösen, så att budplikt inte längre föreligger, skall han offentliggöra detta. Om någon uppnår eller passerar av röstetalet i ett aktiemarknadsbolag är det viktigt att marknaden snabbt får känne- dom om detta och får veta om aktieägaren i fråga har för avsikt att lämna ett offentligt erbjudande till följd av budplikten eller om innehavet kommer att bringas ned från förvärvet och budplikt således inte längre kommer att föreligga. Anser aktieägaren att han inte kan ge ett bestämt besked om sina avsikter, skall skälen därtill redovisas. Första stycket har utformats i enlighet härmed. Vidare skall enligt andra stycket ett pressmeddelande med till- kännagivande av att ett erbjudande lämnas normalt offentliggöras senast efter det tidigare offentliggörandet. Liksom fallet är i fråga om frivilliga offentliga erbjudanden skall ett pro- spekt läggas fram senast efter pressmeddelandet. I fråga om pressmeddelandets innehåll och innehållet i prospektet gäller vad som sägs i punkten II.3 och avsnitt V. Om aktieägaren i fråga eller, i förekommande fall, någon inom kretsen närstående, efter förvärvet avyttrar aktier i sådan omfatt- ning att budplikt enligt punkten III.3 inte längre föreligger är även det ett förhållande av stort intresse för marknaden. Information därom skall offentliggöras. Detsamma gäller om tvångsinlösen påkallats och budplikten på den grunden bortfallit. Tredje stycket har utformats i enlighet härmed. I vissa lägen kan det vara oklart om budplikt föreligger eller ej. Så kan exempelvis vara fallet i samband med sammnläggning av eventuella närståendes aktieinnehav. Frågan bör då underställas . När så sker skall de tidsfrister som anges i punkterna III.1 och III.3 samt förevarande punkt räknas från det att lämnat besked i frågan. Förfarande, utformning av villkor för erbjudandet m.m. III.5 Reglerna rörande frivilliga erbjudanden - däribland reglerna om vederlag och förvärv utanför erbjudandet - gäller, om inte annat anges, i tillämpliga delar även vid ett erbjudande till följd av budplikt. Dock gäller i fråga om ett sådant erbjudande att: erbjudandet skall avse samtliga aktier i målbolaget, erbjudandet skall innehålla ett vederlagsalternativ som innebär att alla aktieägare har rätt att få kontant betalning, en förlängning av acceptfristen för kontanterbjudandet förutsätter att erläggande av vederlag till dem som redan har accepterat erbjudandet inte fördröjs, samt att budgivaren har rätt att villkora erbjudandets fullföljande endast av att han erhåller nödvändiga myndighetstillstånd. Villkoren i ett erbjudande till följd av budplikt enligt punkten III.1 skall i enlighet med vad som anges i punkterna II.10–12 anpassas till villkoren i andra aktieförvärv som budgivaren eller någon honom närstående enligt punkten I.3 gör före, under eller efter erbjudandet. Om budgivaren genom konvertibler, teckningsoptioner, köpoptioner eller andra finansi- ella instrument förvärvar aktier och därigenom uppnår ett innehav om eller mer av röstetalet för samtliga aktier i målbolaget, får dock priset i erbjudandet inte understiga den genomsnittliga börskursen för aktien i fråga under de som föregått dagen för offentlig- görande av innehavet. Motsvarande gäller vid budplikt enligt punkten III.2. I flertalet avseenden skall reglerna om frivilliga erbjudanden tillämpas även vid erbjudanden till följd av budplikt. Vissa undantag måste dock göras med hänsyn till budpliktens syfte. Förutom vad som sagts tidigare i detta avsnitt redovisas dessa särregler i före- varande punkt. Syftet med budpliktsreglerna är att aktieägarna i ett bolag som får en ny kontrollägare skall få möjlighet att på visst sätt lämna bolaget helt och hållet. Det är därför rimligt att den som är under- kastad budplikt alltid måste ge aktieägarna en möjlighet att få sina aktier inlösta mot kontanter. Ett sådant vederlag ger största möjliga frihet för aktieägarna. En annan sak är att budgivaren har möjlighet att som alternativ erbjuda vederlag i annan form men till samma värde. Som angetts i kommentaren till punkten III.1 omfattar bud- plikten samtliga ägares samtliga aktier. Detta är en skillnad i för- hållande till reglerna för frivilliga erbjudanden, enligt vilka ägare av aktier av visst slag under vissa förutsättningar kan lämnas utan erbjudande. På motsvarande sätt som anges för frivilliga erbjudanden i punkten II.9 gäller också budplikten i förhållande till innehavare av sådana finansiella instrument vilkas prissättning skulle kunna komma att väsentligt påverkas av att noteringen av de aktier som omfattas av erbjudandet upphörde. Även vid erbjudanden till följd av budplikt måste acceptfristen vara minst och kan förlängas (punkten II.6). Förläng- ningen får dock inte fördröja erläggandet av vederlaget till dem som redan har accepterat kontanterbjudandet. Vid erbjudanden till följd av budplikt får budgivaren inte ställa upp andra fullföljandevillkor än att erforderliga myndighetstillstånd erhålls. Det innebär bl.a. att budgivaren inte kan villkora erbjudan- det av att målbolaget inte vidtar motåtgärder eller vid att det inte läggs fram ett förmånligare, konkurrerande erbjudande. Skulle mål- bolaget vidta sådana motåtgärder att förutsättningarna för budgiva- rens erbjudande försämras, kan lämna dispens från budplikten enligt punkten I.2. På motsvarande sätt kan lämna dispens från budplikten om ett för aktieägarna i målbolaget förmånligare konkurrerande erbjudande lämnas och genomförandet av erbjudandet till följd av budplikten på grund därav inte ter sig meningsfullt. Det förutsätts därvid normalt att det konkurrerande erbjudandet innehåller ett kontantalternativ och att det för fullföljd av det erbjudandet inte uppställs villkor, exempelvis om viss anslutning, som inte skulle gälla för erbjudandet till följd av budplikt. Med de undantag som angetts gäller reglerna om frivilliga erbjudanden i tillämpliga delar även vid erbjudanden till följd av budplikt. Eftersom bestämmandet av vederlagets storlek kan vara av särskild betydelse vid erbjudanden till följd av budplikt skall dock denna fråga kommenteras särskilt. Kopplingen till reglerna om frivilliga erbjudanden innebär bland annat att villkoren i erbjudandet i enlighet med vad som sägs i punkten II.10 inte får vara mindre förmånliga än vad som gällt i en föraffär som gjorts före erbjudandet. Normalt medför detta att köparen måste erbjuda det högsta pris som han eller, i förekommande fall, någon honom närstående enligt punkten I.3 har betalat för aktierna i fråga före erbjudandets offentliggörande. Punkterna II.11 och 12, om sidoaffärer och efteraffärer, gäller även vid erbjudanden till följd av budplikt. Har ett förvärv som föranleder budplikt blivit föremål för konkurrensmyndighets prövning och meddelas till- stånd till förvärvet senare än från avtalstidpunkten, skall värdet av vederlaget i föraffären vid avtalstidpunkten alltjämt vara styrande för priset i erbjudandet. Gränsen för budplikt kan uppnås eller passeras bl.a. genom att teckningsoptioner utnyttjas för teckning av aktier eller genom att konvertibler byts ut mot aktier. Förvärvarens åtgärder i dessa hän- seenden bör ha betydelse för villkoren i det erbjudande som lämnas till följd av budplikten. I andra stycket anges därför att vederlaget i erbjudandet i sådana fall inte får understiga den genomsnittliga börskursen för aktien i fråga under de som föregått dagen för offentliggörande av att gränsen för budplikt uppnåtts eller passerats. Skulle förvärvaren till ett ännu högre pris ha för- värvat aktier som föregått offentliggörandet av erbjudandet blir dock detta pris bestämmande och villkoren måste då anpassas till villkoren i föraffären. Bestämmelsen om att börskursen under de föregående 20 börs- dagarna utgör den nedre gränsen för vederlagets storlek skall också tillämpas vid budplikt som uppkommer vid indirekta kontrollägar- skiften enligt punkten III.2. Om det i bolaget finns flera aktieslag bestäms prisnivå och vederlagsform vid ett erbjudande till följd av budplikt främst av punkterna II.8–9. Skulle förvärvaren exempelvis ha förvärvat endast A-aktier i ett bolag som också givit ut B-aktier, måste han erbjuda innehavarna av A-aktier minst det högsta pris han har betalat för sådana aktier . Inne- havarna av B-aktier måste därtill ges en rättvis och rimlig behand- ling. Förekommande premie i förhållande till marknadsvärden skall vara lika stor, om inte särskilda skäl föranleder annat. Slutligen finns det också i anslutning till reglerna om budplikt anledning att erinra om vad som anförs i kommentaren till punkten I.1 om de särskilda problem som kan uppstå, om det finns ett utländskt ägande i målbolaget. IV Bestämmelser tillämpliga om styrelseledamöter eller ledande befattningshavare i målbolaget deltar i ett offentligt erbjudande eller om moderbolag lämnar ett offentligt erbjudande avseende aktier i dotterbolag Styrelseledamöters eller ledande befattningshavares deltagande i ett erbjudande IV.1 Om styrelseledamot eller styrelsesuppleant i målbolaget eller dess dotterföretag lämnar eller deltar i ett offentligt erbjudande skall bestäm- melserna i detta avsnitt (IV) tillämpas. Detsamma gäller om ledande befattningshavare i målbolaget eller med sådan befattningshavare jämställd person deltar i ett sådant erbjudande. Med ledande befattningshavare avses i detta sammanhang: a.verkställande direktör eller vice verkställande direktör i målbolaget eller dess dotterföretag, samt b.innehavare av annan ledande befattning i målbolaget eller dess dotter- företag. Bestämmelserna i detta avsnitt skall också tillämpas på: a.make, registrerad partner eller sambo till någon som avses i första och andra styckena, b.omyndigt barn som står under vårdnad av någon som avses i första och andra styckena, c.person som haft sådan ställning som avses i första och andra styckena, samt d.juridisk person över vilken någon som avses i första, andra eller före- varande stycke, ensam eller tillsammans med annan som avses där, har ett bestämmande inflytande. Vid ett offentligt erbjudande om aktieförvärv som, direkt eller indirekt, lämnas av en eller flera styrelseledamöter eller ledande befattningshavare i målbolaget, aktualiseras problem som normalt inte förekommer vid offentliga erbjudanden. Ett sådant problem är att budgivaren i dessa fall ofta kan antas ha ett väsentligt informa- tionsövertag i förhållande till aktieägarna såvitt avser målbolaget och därmed kan göra en mer tillförlitlig värdering av aktierna i bolaget. För att begränsa effekterna av denna obalans i informationsläget har i förevarande avsnitt upptagits bestämmelser som innebär att ett värderingsutlåtande avseende aktierna i målbolaget skall inhämtas om styrelseledamot, ledande befattningshavare i mål- bolaget, eller med sådan befattningshavare jämställd person, lämnar eller deltar i ett offentligt erbjudande. Personkretsen överensstämmer i stor utsträckning med vad som föreskrivs i Stockholmsbörsens noteringsavtal rörande vissa utköp av rörelse eller aktier. Sistnämnda bestämmelse har i sin tur i denna del sin förebild i lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. (Leo-lagen). Bestämmelsen i noterings- avtalet omfattar, till skillnad från Leo-lagen, även personer som haft en ledande befattning eller som avgått som styrelseledamot. Motsvarande gäller enligt reglerna i detta avsnitt. Bestämmelsen innehåller inte någon tidsbestämning av uttrycket "". Tolkningen härav får i det enskilda fallet ske mot bak- grund av bestämmelsernas syfte, nämligen att utjämna ett eventuellt informationsövertag. Bestämmelserna är tillämpliga när styrelseledamot eller ledande befattningshavare i målbolaget lämnar eller deltar i ett offentligt erbjudande. Med uttrycket lämnar avses sådana fall då en styrel- seledamot eller ledande befattningshavare, ensam eller tillsammans med andra, är huvudagerande på den budgivande sidan. Uttrycket deltar tar primärt sikte på sådana fall då en styrelseledamot eller ledande befattningshavare, utan att vara huvudagerande, har en sådan position i, eller relation till, budgivaren, att han kan påverka villkoren i erbjudandet. En sådan påverkansmöjlighet kan grundas på aktieinnehav eller annat ekonomiskt engagemang i budgivar- bolaget, men kan också vara en följd exempelvis av att personen i fråga också är styrelseledamot eller har en annan framträdande ställning i budgivarbolaget. Möjligheten att påverka kan också vara ett resultat av att han är rådgivare till budgivaren i samband med erbjudandet. Varje aktieinnehav eller annat ekonomiskt engagemang i det budgivande bolaget får emellertid inte till följd att bestämmelserna blir tillämpliga. Ett aktieinnehav av kapitalplaceringskaraktär i ett noterat budgivarbolag innebär knappast att den ledande befatt- ningshavaren skall anses "delta" i erbjudandet. Det avgörande är om befattningshavaren i fråga, på grund av sitt innehav eller sin ställ- ning, kan påverka villkoren i erbjudandet. IV.2 I ett pressmeddelande, som en budgivare enligt punkten II.3 skall offentliggöra när beslut fattats om att lämna ett erbjudande, skall i före- kommande fall uppgift också lämnas om vilka styrelseledamöter eller ledande befattningshavare som lämnar eller deltar i erbjudandet och på vilket sätt detta sker. När en budgivare fattat beslut om att lämna ett offentligt erbjudande skall han enligt punkten II.3 offentliggöra erbjudandet genom ett pressmeddelande. Om ledande befattningshavare i målbolaget lämnar eller deltar i erbjudandet skall budgivaren upplysa om detta i pressmeddelandet. Det skall därvid framgå vilka befattningshavare som det handlar om och på vilket sätt de deltar i erbjudandet. Samma uppgifter skall tas in i prospektet (se Bilaga 1 huvudrubrik 1). Föreligger det ett värderingsutlåtande enligt punkten IV.3 kan det vara lämpligt att ta in slutsatserna i utlåtandet även i press- meddelandet. IV.3 Målbolaget skall inhämta ett värderingsutlåtande avseende aktierna i målbolaget från en oberoende expert. Om det erbjudna vederlaget utgörs av annat än kontanter, skall utlåtandet även innefatta en värdering av det erbjudna vederlaget. Utlåtandet eller en sammanfattning härav skall tas in i prospektet. Lämnar även någon annan ett offentligt erbjudande avseende aktierna i målbolaget, och deltar inte någon styrelseledamot eller ledande befatt- ningshavare i målbolaget i det erbjudandet, bortfaller skyldigheten att inhämta ett värderingsutlåtande. Om styrelseledamot, ledande befattningshavare i målbolaget, eller med sådan befattningshavare jämställd person, lämnar eller deltar i ett offentligt erbjudande är risken stor att det finns en obalans i informationsläget i förhållande till aktieägarna. I första stycket upp- ställs därför ett krav på att ett värderingsutlåtande skall inhämtas avseende aktierna i målbolaget. Ansvaret för att så sker åvilar i första hand målbolagets styrelse. Något krav på mer än ett värderingsutlåtande uppställs inte, men det kan i vissa situationer vara lämpligt att inhämta flera utlåtanden. Oavsett om ett eller flera utlåtanden inhämtas är det viktigt att den expertis som anlitas för ändamålet intar en oberoende och själv- ständig ställning. Det åligger såväl styrelsen som de ledande befattningshavarna i målbolaget, inklusive de som deltar i det offentliga erbjudandet på budgivarsidan, att se till att den som utför värderingen får tillgång till all relevant information om bolaget. I bestämmelsen anges inte värderingsut- låtandet senast skall läggas fram. Den frågan måste avgöras med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Generellt kan det dock sägas vara önskvärt att värderingen föreligger i sådan tid att utlåtandet eller en sammanfattning av utlåtandet kan tas in i prospektet. Offentliggörs värderingsutlåtandet på annat sätt än genom prospektet, skall detta ske före acceptfristens utgång. I andra stycket föreskrivs att värderingsutlåtandet eller en sam- manfattning av detta skall tas in i prospektet (se Bilaga 1 huvud- rubrik 17). I sista stycket finns ett undantag från kravet på att inhämta ett värderingsutlåtande. Det har inte ansetts rimligt att i en situation med konkurrerande budgivare kräva att någon av dem inhämtar ett värderingsutlåtande. Som värderingsutlåtande skall även anses en fairness opinion, dvs. ett utlåtande om skäligheten, från finansiell utgångspunkt, för aktieägarna i målbolaget av ett erbjudande. Detta gäller även om inte denna "fairness opinion", eller den sammanfattning därav som tas in i prospektet, innehåller en direkt uppgift om värdet i kontanter av aktierna i målbolaget eller, i förekommande fall, av vederlaget. Moderbolags erbjudande avseende aktier i dotterbolag IV.4 Lämnar ett moderbolag ett offentligt erbjudande avseende aktier i ett dotterbolag, gäller kraven på värderingsutlåtande enligt punkten IV.3 på motsvarande sätt. Om ett moderbolag lämnar ett offentligt erbjudande avseende aktier i ett dotterbolag torde situationen oftast vara den att en ledande befattningshavare i dotterbolaget har en sådan position i moderbolaget att han kan anses delta i erbjudandet, varför krav på ett värderingsutlåtande redan därigenom uppkommer enligt punkten IV.3. Så behöver dock inte nödvändigtvis vara fallet. Icke desto mindre har naturligtvis ett moderbolag ett informations- övertag i förhållande till övriga aktieägare. Denna obalans i informationshänseende motiverar att kravet på värderingsutlåtande i punkten IV.3 tillämpas på motsvarande sätt i de fall ett moder- bolag lämnar ett offentligt erbjudande avseende aktierna i ett dotterbolag.