sou · GTB356 · 2006-01-01 00:00:00 — De växer upp och lever med bilder av sig själv som inte stämmer och de matas med bilder om en verklighet som verkar ske någon annanstans och där andra är aktörerna. Betydelsen av den mediebild som finns av invandrare kan dock förstås lite bättre genom att hänvisa till resul- tat inom de övriga områdena i denna utredning. Många av de inter- vjustudier som gjorts med viktiga aktörsgrupper som arbetsför- medlare, arbetsgivare och olika myndigheter inom välfärdssystemet pekar på att mediebilden har en betydelse för hur dessa grupper ser på invandrare. Dessutom finns exempel på att (samhället genom) medierna utövar ett sorts symboliskt våld, där en hätsk stämning i medierna skapar en otrygghet som beskär människors möjligheter att känna sig säkra och röra sig fritt. Vi såg exempel i samband med medie- rapporteringen om våldtäkten i och efter attacken på WTC, . Detta är dock tämligen outforskat och en mycket angelägen uppgift. Nedslagen i den feministiska medieforskningen antyder liknande mekanismer; det finns dels utbredda negativa stereotyper om kvin- nor (passiva och nyckfulla) och ofta positiva stereotyper om män (professionella, rationella och handlingskraftiga). Dessa stereoty- per görs till ideal och norm. Normerna påverkar identi- teter och sätter en ram för hur man kan tala om kvinnor och män. Den bild som tecknas här är allt annat än ljus. En kompakt pro- blembeskrivning riskerar att beskriva mediernas stereotypa berät- tande som deterministisk (ung. Vi ska dock komma ihåg att medierna ibland bidrar till avslöjanden om strukturell dis- kriminering, t.ex. Svenska Dagbladets rundringning till arbetsför- medlingar, Dagens Nyheters situation testing av arbetsgivare, granskning av häktade och undersökningen som handlade om att invandrare döms hårdare (avsnitt 1.8 och kapitel 9). Även rapporteringen om MKB (kommunala bostäder) är ett exempel på detta (kapitel 7). Jag drar slutsatsen att problemet med snedvridning i nyhetspro- duktionen inte löses enbart genom att andelen invandrare ökar. Som vissa forskare hävdar så är inte journalistik enbart summan av journalisterna. En jämnare fördelning med hänsyn till etnicitet (och kön) är önskvärt även om detta inte nödvändigtvis resulterar i mer jämlika arbetsplatser, att diskriminerande bilder nödvändigtvis minskar, att frågor om diskriminering nödvändigtvis får ett större utrymme. I stället hävdar jag att en jämnare fördelning med hänsyn till etnicitet (och kön) på redaktionerna däremot i praktiken är nödvändigt för att situationen ska kunna förändras. Jag anser att det är viktigt att fler människor med erfarenheter av diskriminering ges utrymme att ifrågasätta och ändra vedertagna arbets- och tankesätt. Även journalistiken måste gå att förändra, kanske till viss del av journalisterna och redaktörerna. Ur ett rättvi- seperspektiv finns det också anledning att hävda att invandrare bör ges tillträde till och ta utrymme i medierna som journalister och som intervjuade, också som vanliga medborgare och inte nöd- vändigtvis som talesmän endast i integrationsfrågor och i frågor om rasism och diskriminering. Det finns alltså som synes en hel del forskning om bilder och före- ställningar i medierna. Att detta åtminstone indirekt påverkar rela- tioner mellan människor tycks självklart. Men om de exakta rela- tionerna mellan nyheterna och eventuella direkta effekter på män- niskors tänkande och handlande tycks kunskap saknas. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) drar i sin utvärdering av IMER-forskningen (Internationell migration och etniska relationer) i slutsatsen att det verkar [vara] av stor betydelse att undersöka vilken roll som massmedia spelar och vilka konsekvenser detta får för invandrares och svenskars liv och inte bara vad massmedia förmedlar (FAS, 2003:39). Även om jag genom denna översikt har berört några aspekter av mediernas roll och konsekvenserna därav saknas mycket kunskap på detta område. Det är angeläget att inte bara undersöka hur stereotypa beskrivningar av invandrare påverkar majoritetssamhällets sätt att tänka och agera utan också hur detta påverkar de som är föremål för dessa beskrivningar. Jag anser att detta är mycket viktigt att un- dersöka närmare. I finns relativt lite forskning som studerat hur specifika grupper beskrivs i medierna och framför allt saknas forskning som undersöker hur olika invandrargrupper porträtteras i relation till varandra. Jag kan också se att det i råder brist på forskning om den etniska sammansättningen i medierna, t.ex. på nyhetsredaktionerna. Kanske viktigast av allt är att undersöka vad en förmodad underre- presentation har för konsekvenser, samt vilka förändringar en genomgripande förändring av sammansättningen skulle (kunna) innebära. Nästan all forskning som handlar om etnicitet och medier, såväl i som i andra länder, avstår från att beskriva eventuella skill- nader för män och kvinnor och i än större utsträckning, samspelet mellan den etniska maktordningen och könsmaktsordningen. Lika illa ställt är det med den feministiskt orienterade forskningen; etni- citet analyseras sällan som kön. Det finns några få undantag som delvis redan har nämnts, t.ex. om våldtäktsdebatten eller då muslimska kvinnor porträtteras som förtryckta och passiva medan vissa grupper män beskrivs som kvinnoförtryckande och andra grupper män som kriminella i största allmänhet. Detta är en av de stora utmaningarna för kommande forskare. Ainley, B. (1994) Blacks and Asians in British Media: An investigation of discrimination. Ainley, B. (1998) , . Stoke-on-Trent: Trentham. (2000) De Andra: afrikaner i svenska pedagogiska texter (1768-1965). (2002) News Culture. (2003) publicistiska bokslut: del 1: om tidningars redaktioner och innehåll. : masskommunikation, , 2003 & Natland, S. (2001) Där hemma, här borta – Möten med i och . (2002) Integrationsbilder – medier och allmänhet om integrationen. (1998) Hudud: ett resonemang om populärorientalismens bruksvärde och världsbild. (1997) Invandrarpolitisk diskurs. Blick och överblick på svensk invandrarpolitisk debatt . svenska ordbok (2002) : . Bredström, A. (2002) Rasifierade ungdomar och mediadiskurser i de los , (red.) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . & , F. (1995) Eskalation durch Berichterstattung? : Massenmedien und fremdenfeindliche Gewalt. Opladen: Westdt. Bruchfeld, S. (1996) Öga för öga, tand för tand-: en granskning av svenska läromedel i historia, religion och samhällskunskap för högstadiet och gymnasiet om judendom, judisk historia och förintelsen. : Svenska kommittén mot antisemitism. (2002) ingår i: Racism and cultural diversity in the mass media ter (red. (2004) Nyheter från gränsen – tre studier i nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld. (red.) (1998) magi i vita medier – svensk nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasism. (2000) Racist Discourse In English Print Media. Cortese, A. (1999) Provocateur : images of women and minorities in advertising. Lanham, Md. : Rowman & Littlefield. (2005) Reserverad demokrati: representation i ett mångetniskt . de los , P. (2001) Mångfald och differentiering: diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhällsdebatt. : SALTSA, . de los , P. & , I. (2002) Kalla mörkret natt! : kön, klass och ras/etnicitet i det postkoloniala , ingår i: Maktens (o)lika förklädnader: kön, klass & etnicitet i det postkoloniala , de los reyes m.fl. (red.). de los , P. & Wingborg, M. (2002) Vardagsdiskriminering och rasism i - En kunskapsöversikt, rapportserie 2002:13. & , D (2000) Race and the Misrepresentation of Victimization on Television, i: , vol. 27, no. 5, , 547-573 & , A. (2005) Mediefältets janusansikte: medieeliten, journalisterna och mångfalden i: Ds 2005:12, Makten och mångfalden: eliter och etnicitet i . Ds 1996:74, Kunskap som kraft: Handlingsprogram för hur museerna med sitt arbete kan motverka främlingsfientlighet och rasism. Ds 1998:35, Rasistiskt och främlingsfientligt våld. Rapport från Arbetsgruppen med uppgift att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld. Ducharme, M. (1986). The Coverage of Canadian Immigration Policy in The Globe and Mail. Currents: Readings in Race Relations () 3 (3): 6–11. , B. , J & , O. (1993) Försvenskningen av : det nationellas förvandlingar. : Natur och kultur. (2000) Vad är det som står på spel? om tv- journalistikens giltighetsanspråk och publikens makt. , R., Baranek, P. & , J. (1991) Representing Order: Crime, and in the News Media. (2001) Mångkultur som estetik och pedagogik i: Nätverket nr. (2005) manus till artikeln Haunting Experiences of Images – Blind spots and Fantasy-Frames in the som skall publiceras i Ethnologia Europaea (). (2004) intervju i 04-03-27 , U., , I. & Ristilammi P.M. (2002) Miljonprogram Föreställningar om människor och förorter. EUMC (2002) Anti-Islamic reactions in the EU after the terrorist acts against the : Fairclough, N. (2003) Analysing discourse: textual analysis for social research. FAS (2003) An Evaluation of Migration and Ethnic Relations () Research 1995-2002, FAS Fiske, J. (2000) , ingår i Cottle, S (2000) Ethnic Minorities and the Media. Fornäs, J. (2004) Moderna människor: folkhemmet och jazzen. Furvik, A. (2004) Om fotboll och dess föreställda gemenskaper. En kritisk diskursanalys av tidningstexter om fotbollsspelaren . Ghersetti, M. & , A. (2002) Muslimer och islam i svenska nyhetsmedier : om rapporteringen av terrorattackerna i : en förstudie. Ghersetti, M. (2001) Personer med invandrarbakgrund i Rapport, , Sportnytt, Kulturnyheterna. : masskommunikation, . Grinell, K. (2004) Att sälja världen: omvärldsbilder i svensk utlandsturism. : Acta Universitatis Gothoburgensis. Gringo (2005). Medierna fakkar förorten [], (2002) Mediernas syn på De Andra. En medieanalytisk studie i samband med mordet på . Arbetsrapport 2002:9, . Avdelningen för Geografi och Turism, . (1986) Gramscis relevance for the study of race and ethnicity, i: , nr 10:5-27 (1992) The West and the rest: discourse and power. I , S. & Gieben, B. (red.) Formations of modernity. (1993) Rasism som ideologisk diskurs. Häften för kritiska studier nr 3. 1993, u.o. & Husband, C. (1974) Racism and the : A study of the role of the in the formation of white beliefs and attitudes in . : hooks, b. (1996) Reel to real: race, sex, and class at the movies. (2001) Intervju i tidningen . Statens värderingar styr rapporteringen om invandrare (1998) Den muslimska faran – om mediebilden av islami: , Y (red) (1998) magi i vita medier – Svensk nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasism. Hyberg, A. (2000) Svenska TV-nyheter – en spegling av och vår omvärld? En undersökning av vilka som kommer till tals samt vilka ämnen och geografiska områden som behandlas i svenska TV-nyheter. , K (1993) Skolboks-islam: analys av bilden av islam i läroböcker i religionskunskap, : Acta Universi-tatis Gothoburgensis. (2002) Religious Diversity at Home in Various Countries. ingår i: The Response: Dialogue. (red.) Kleberg, M. (2003) Feminism och genus i svensk medieforskning ingår i: Kvinnovetenskaplig tidskrift, nr 2, 2003, s. 6-28. (2002) Muslimer i efter . Diskriminering, mediebilder och alternativa informationskanaler i (2003) Samtal med svenska muslimer, : . Löwander, B. (1996) TV, främlingshat och rasistiskt våld. ingår i: , B och (red). Våld i nyhetsmedier. Löwander, B. (1997) Rasism och antirasism på dagordningen: studier av televisionens nyhetsrapportering . Löwander, B. (1998) Rasism i verkligheten och i nyheterna ingår i: , Y. (red.) (1998) magi i vita medier – svensk nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasism. MacCann, D. & Woodard, G. (1985) The black American in books for children: readings in racism. Metuchen, N.J.: Scarecrow. (1990)Coverage of black Americans in four major newspapers 1950-1989 11 (3) Summer 1990. (1996) "Huck at 100" ingår i: , K (red.) Aesthetics in perspective. (2001) (O)likhetens geografier –Marknaden, forskningen och de andra. Mayers, A. (1986) Minorities in Newsrooms. , , ON. (2001) Den rasifierade staden i: , L. (red), Den delade staden. Mouammar, M. (1986). When Cartoons arent Funny I: Currents: Readings in Race Relations: (3) 20-21. Nord, L. & , G. (2002) Medieskugga. : , L. (1986) Kulturkunskap i förändring. (1987) i skolböckerna: gamla fördomar och nya. (2000) Afrikabild för partnerskap? : i de svenska skolböckerna. & , A. (2004) Stereotyper i vardagen: bilder av de främmande. , O. & , I. (1990) Makten över tanken – en bok om det svenska massmediesamhället. Pripp, O. (2002) Mediabilder och levd erfarenhet ingår i (red.) , världen och vardagen, : Mångkulturellt centrum. Prismas svenska ordbok (2003) : Prisma. Quick Response (2004) Journalistutbildningar vill kvotera [2004- 09-21] =92 (2003) Traces, codes, and clues: reading race in crime fiction. New , N.J. : . Regeringens skrivelse 2000/2001:59 En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. & , M. (2001) Vilken betydelse har utländsk bakgrund för resultatet på högskoleprovet? (2003) Vilken betydelse har utländsk bakgrund för resultatetpå högskoleprovet? Ristilammi, P. 1998, Den svarta poesin. Förorten som speglingsyta ingår i: , Y. (red.) (1998) magi i vita medier – svensk nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasism. Roosvall, A. (2004) Utrikesjournalistikens antropologi. Nationalitet, etnicitet och kön i svenska tidningar 1987, 1995 och 2002. & Nightingale, V. (2003) Media and Audiences. (1998) Making race matter: an overview, ingår i: Franklin, B & , D (1998) Making the local news : local journalism in context. (1993) Orientalism. , Å., m.fl. (2002) State policies towards minorities in Union : a summary. : Kulturkontakt och internationell migration. (2005) i medieskugga : om medier som medel och hinder för integration. : Sellin & partner: för mediestudier.SAOL, 1998 SCB (2004) Befolkningsstatistik i sammandrag 1960 - 2003 (1994) Racial ideology in U.S. mainstream news magazine coverage of interaction, 1980-1992, Critical Studies in , 11(2):141-61. Shipler, D.K. (1998) Blacks in the newsroom: progress? Yes, but, , /1998. (1999) Mångfald, integration, rasism och andra ord. Rapport 1999:6, . SOU 1998:6 Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda , Betänkande från SOU 1998:99 Acceptera! Betänkande från den nationella samordningskommittén för europaåret mot rasism. SOU 2004:117 Nytt nationellt : Ombildning av RKC. Betänkande av Utredningen om Rikskvinnocentrum. Spears, G. m.fl.(2000) Who makes the news? Global media monitoring project 2000. ter , J. (2002) (red.) Racism and cultural diversity in the mass media, EUMC. ter , J. (2004) European of Media Monitoring, Quantitative analysis of daily press and TV contents in the 15 EU Member States, , Tesfahuney, M. (1998) Imag(in)ing the other(s): migration, racism, and the discursive constructions of migrants. Tigervall, C. (2003) Tigerns avklippta morrhår: vi och de andra i den nya svenska filmen . Ungdom mot rasism (1995) Vit makt? - En studie av invandrares och deras barns representation inom politik, förvaltning, näringsliv, organisationer och media. van Dijk T. & Wodak, R. (2000) Racism at the top: parliamentary discourses on ethnic issues in six European states. van Dijk, T. (1987), Communicating Racism, Ethnic Prejudice in Thought and Talk, : van Dijk, T. (1993), Elite Discourse and Racism, . van Dijk, T. (2005) Elitdiskurser och institutionell rasism i SOU 2005:41, Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflexioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Wendt , M (2002) Rädslans politik: våld och sexualitet i den svenska demokratin. : Liber ekonomi. Venhagen, L. & , P. (2003) är för Journalistik och masskommunikation, unversitet. Xing, J. & Hirabayashi, L. (2003) Reversing the lens: ethnicity, race, gender, and sexuality through film. : University Press of . (1997) Multikultiungdom: kön, etnicitet, identitet. (2002) Sociala problem i kulturell förklädnad ingår i: Perspektiv på sociala problem (2002) S. 293-312. 4 Det politiska livet Politik är mer än det formella politiska systemet. Den handlar också om villkoren för ett jämbördigt deltagande i demokratiska beslutsprocesser inom bl.a. föreningslivet, partipolitik och in- tresseorganisationer. Strukturell diskriminering i politiken måste därmed analyseras i andra sammanhang än bara representation och valdeltagande (, 2005). Jag kommer här att fokusera på det formella politiska systemet, men jag har också inkluderat viss forskning om saker som i formell mening inte brukar betraktas som delar av det politiska systemet. Jag kallar därför detta kapitel för Det politiska livet. Jag kommer i detta kapitel att redovisa forskning om retoriken i politiska debatter och dokument, som av forskare analyserats i lju- set av stereotypier om invandrare, stereotypier som ofta har en (kultur)rasistisk underton. Att kategorisera, dvs. att dela upp be- folkningen i svenskar och invandrare samt att beskriva invandrare som problem eller resurser skapar också en reell uppdelning av människor i ett Vi och ett Dom. Detta riskerar att befästa olik- het och betraktas av flera forskare som en sorts maktutövning som får reella konsekvenser. Här redovisas också forskning om deltagande i politiska försam- lingar och i val samt de orsaker som olika forskare har presenterat till detta. Låg representation av invandrare bland förtroendevalda har framför allt tolkats som att det inom de politiska partierna finns normer och invanda handlingsmönster som resulte- rar i att vissa politiker exkluderas. Lägre valdeltagande bland vissa grupper kan vara en indikation på bristande förtroende för det politiska systemet och samhället i stort. Det kan därför tolkas som ett ställningstagande att inte rösta. 4.2Vad innebär representativitet? För att den generella politiken skall präglas av den mångfald som finns i samhället, bör i princip också alla vara med och utforma den och ta ansvar för den.// Detta kan ske först om mångfalden återspeglas i samhällets institutioner och de demokratiska beslutsprocesserna. (Re- geringens proposition 1997/98:16 s. 30) har det argumenterats för att en representativ demo- krati ska spegla befolkningens sammansättning. Det gäller såväl folkets åsikter som dess sociala sammansättning. argumenterade för att politisk repre- sentation var en viktig del i en demokrati. Han menade att den lag- stiftande församlingen skulle vara en spegelbild av samhället, ett slags miniatyrporträtt av dess befolkning, it should think, feel, reason and act like them. (citerad i Wängnerud, 1998) argumenterade för den representativa demokra- tin i Considerations on Representative Government (1861). me- nade att representativiteten var en garant för ett skydd mot för- tryck av minoriteter och hindrade en likriktning av politiken. Även offentliga utredningar understryker vikten av representa- tivitet (se t.ex. SOU 2001:48). får utgöra ett exempel: Krav på en annan social rekrytering till kan inte viftas bort med argumentet att en ändring inte betyder något. Det troliga är i stället att en ändrad rekrytering kan betyda något på . (, 1988:164–165) vid har undersökt allmän- hetens inställning och visar att en majoritet tycker att social repre- sentativitet är viktig. Detta gäller såväl kön, ålder, socialgrupper, geografiska områden och invandrare, även om stödet är olika starkt. (, 2002) Också ledamöter tycker detta är viktigt. 1994 tyckte av riksdagsledamöter (332 svarade) att det är viktigt att ska avspegla samhällets viktigaste grupper (SOU 1999:64 s. 41). I stort sett alla riksdagspartier har också uttalade mål och policys för en ökad representation av politiker med invandrarbakgrund (Lukkarinen , 2001). Det finns många som diskuterar och undersöker vad som bör av- ses när man talar om representation. Liksom det finns de som fors- kar kring vad en sådan representativitet faktiskt innebär för den förda politiken. Jag ska här inte uppehålla mig alltför länge vid detta, men helt kort redogöra för inflytelserika tolkningar av repre- sentativitet. Lite förenklat kan man säga att det finns två olika synsätt på re- presentativitet. De som förespråkar åsiktsrepresentation menar helt enkelt att väljarnas åsikter ska finnas representerade hos de förtro- endevalda, (SOU 1999:64; Pitkin, 1967) medan de som förespråkar social (eller grupp) representation hävdar att alla gruppers när- varo ökar rättvisan, legitimiteten och kvaliteten i de politiska be- sluten (se t.ex. SOU 1999:64). Här ses egna erfarenheter av att till- höra en (underordnad) grupp som viktiga för att driva en politik som bättre tar tillvara underordnades intressen (, 2000). Andra forskare hävdar dock att även social representation rym- mer en problematik. Det har menats att social representation sak- nar ett maktperspektiv. Frågor om resursfördelning och de normer som exkluderar invandrare hamnar lätt i skymundan. Etnisk re- presentation i siffror bygger på grovt förenklade, socialt konstrue- rade kategorier och identiteter vilket kan föra tankarna till att etni- citet är något givet och självklart. Detta riskerar att cementera sna- rare än att upphäva skillnader (, 2002). Dessutom säger representationen lite om innehållet i den politik som förs (eller ev. förändring av den). Risken finns också att en liten grupp etniska företrädare på ett oproblematiskt sätt förväntas representera hela den heterogena gruppen invandrares intressen (Ibid:167). Oavsett eventuella förändringar av politiken i takt med en ökad social representation, finns det enligt vissa ett egenvärde med social representation. Dels bör alla ges samma möjlighet att engagera sig politiskt och dels bidrar en social representation till att systemet uppfattas som rättvist (, 2003). ifrågasätter att det politiska systemet är de- mokratiskt överhuvudtaget. Hon menar att det finns ett intresse att upprätthålla idén om ett demokratiskt samhälle, men att det politiska systemet i själva verket tillvaratar de överordnade grup- pernas intressen (, 2000). Flera forskare menar alltså att det inte räcker med en ökad repre- sentation i statistisk mening. Att ständigt låta maktfrågan stå i centrum lyfts fram av flera. Om en ökad representation ska betyda något måste politikerna med invandrarbakgrund (och med svensk bakgrund) förhålla sig kritiska till politiken, vilket är lättare sagt än gjort. Däremot är chansen större att personer med egna erfarenhe- ter av diskriminering och rasism kan formulera en kritisk politik (, 2000; , 2002; de los , 2003). Makten har aldrig förändrat sig själv. Det har alltid varit fråga om en organisering underifrån. Kvinnorörelsen är ett bra exempel på detta. Vi ska inte heller underskatta vikten av att se utrikes födda i den politiska byråkratin där det finns möjligheter att omformulera bilder av annor- lundaskapet. (, 2003:10–11). I linje med denna kritik är det viktigt att undersöka samhällets för- utsättningar för deltagande (mer om detta i avsnitt 4.3.1 Förtroen- devalda) samt effekten av en högre social representation på den förda politiken. I det senare fallet saknas dock forskning. Ett av de få bidragen på detta område än avhandling. Här undersöks vilken konkret betydelse som social (eller grupp) representationen får på den politiska processen i avseende på etnisk tillhörighet. Hon studerar hur sverigefinnarna lyckades driva igenom kravet om finskspråkig skolundervisning och kommer genom policyanalys fram till att orsaken till deras framgång kan spåras till sverigefinnarnas förmåga att uppträda som en kollektiv aktör. Detta möjliggjordes till stor del genom att vissa viktiga aktivister satt på olika nyckelpositioner i samhället, inom skolan, som förvaltningstjänstemän, som medlemmar i sverigefinska föreningar och som politiker. Dessa nyckelpositioner innebar ett brett nätverk med viktiga kontakter till etablissemanget i kommunen. Det var framför allt dessa aktivister som kunde mobilisera sverigefinnarna som en enig grupp (, 2005).