sou · GTB355 · 2006-01-01 00:00:00 — Det kan vara byggentrepre- nören som vill ha en så snabb process som möjligt för att göra en så hög vinst som möjligt. Olika orsaker samverkar till att driva upp arbetstempot, vilket gör det svårt att tillämpa även de mest elemen- tära kunskaperna om hur en byggprocess blir säker, t.ex. att täcka över byggnaden över nätter, och semestrar. En annan konsekvens av de pressade byggtiderna är att plane- ringen av byggprojektet eftersätts. Det blir allt svårare att samla alla aktörer till gemensamma planeringsmöten som kan ta upp de be- svärligheter som man möter i byggprocessen. Det leder också till att fel och skador uppstår i byggnaderna. Den slutsats som går att dra efter många erfarenheter är att ett projekt blir aldrig bättre än den planering som genomförts. En dålig planering leder till ett dåligt projekt, en bra planering till ett bra projekt. När byggnaden är färdig och överlämnats för användning kan också den orsaka fel och skador i byggnaden. Det är viktigt att föra Fel och skador i byggnader över kunskap och information om använda material, installationer m.m. förs över till förvaltningen av byggnaden. Det kan handla om att användningen är av ett slag som i sig är riskfylld och kan orsaka fel i själva byggnaden. Även om användningen inte i sig behöver innebära några fel och skador på byggnaden kan handhavandet göra det. Det betyder att en hyresgäst som använder byggnaden på avsett sätt men gör det oförsiktigt kan orsaka fel och skador på byggnaden. Slutligen kan brister i eller felaktigt utfört underhåll leda till fel och skador på byggnaden. Det kan dels handla om att man inte utför underhållet i tillräcklig omfattning eller också att underhållet inte tar hänsyn till helheten i byggnaden så att man utför ett fel- aktigt underhåll. Byggfelsförsäkringen har gjort att de som köper en byggnad har en starkare ställning än tidigare, åtminstone i det korta eller medellånga perspektivet. Försäkringen innebär att en köpare är skyddad i åtminstone mot byggfel och därmed jämförliga skador, men måste konstateras att många byggfel dyker upp först efter tioårsdagen. Staten har ett ansvar för att det finns ett aktuellt och tillförlitligt regelverk som gör att man förhindrar stora byggfel, vilket gör att byggreglerna kontinuerligt måste revideras med hänsyn till ny vunnen kunskap. Samhället har också ett ansvar för att det kommer till stånd kunskaper om modern byggnation. Denna kunskap kan komma till stånd genom exempelvis forskning och utveckling men också genom praktisk kunskapsöverföring. Vidare har stat och kommun det övergripande ansvaret för tillsyn och kontroller. Det är uppenbart att denna del behöver stärkas för att förhindra ytter- ligare byggfel och skador. Vidare kan staten genom ekonomiska bidrag och sanktioner göra det mer lönsamt att bygga rätt från början. Fel och skador i byggnader En förutsättning för att bryta problemen med alltför många skador och byggfel är det rimligt att inrätta en permanent expertgrupp som har till uppgift att hämta in kunskaper om fel och skador i byggnader och anläggningar och analysera orsakerna till att bristerna har uppkommit. Vidare ska förslag till åtgärder beroende på orsak redovisas. Resultatet av analysen ska föras ut till aktuella målgrupper för att undvika nya fel och skador. Inte minst detta kommer att bli en viktig uppgift för expertgruppen, mot bakgrund av att det finns mycket kunskap om orsaker till problem med inomhusmiljön. Expertgruppen ska göra det möjligt att be- hålla en hög servicenivå gentemot aktörerna på byggmarknaden. 8 Inomhusmiljö och hälsa Målet för regeringens miljöpolitik beträffande inomhusmiljön är att ska byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Fokus ligger på människans hälsa. har det opera- tionellt inneburit att samtliga byggnader där människor vistas ska ha en dokumenterat fungerande ventilation och att radonhalten ska understiga gränsvärdet /m3 luft i skolor och förskolor samt 2020 i alla bostäder. Inomhusmiljön påverkas inte bara av en utformning, installationer och materialval, utan i hög grad också av vilken verk- samhet som bedrivs och hur byggnaden sköts och underhålls. anses främst buller, fukt- och mögelskador i byggnaden, bristfällig ventilation, kemiska emissioner från bygg- och inredningsmaterial bidra till såväl ohälsa som komfortproblem och produktionsbort- fall. Inomhusmiljön kan påverka människans hälsa genom att man ut- sätts för flera olika källor på ett eller annat sätt; det kan vara påver- kan från själva byggnaden, buller från trafik, tekniska installationer, verksamhet i byggnaden och hos grannarna, radon m.m. De hälso- effekter som kan hänföras till bristande inomhusmiljö är astma, allergi, symtom på irritation i ögon, näsa, hals och hud samt käns- lighet för infektioner, liksom andra mer ospecificerade besvär och symtom som ögon- och luftvägssymtom, trötthet, huvudvärk m.m. (s.k.sjuka hus besvär, Syndrome, SBS). För några faktorer/ämnen är sambanden väl belagda som t.ex. radon och lungcancer samt buller och sömnstörning. Även för vissa kemikalier, som formaldehyd, finns det väl belagt vilka hälsoeffek- ter en exponering kan leda till. Men fortfarande går det sällan att avgöra vilka enskilda ämnen eller faktorer som ger upphov till hälsobesvär i inomhusmiljön. 8.2Olika källor till kunskap Det har gjorts flera vetenskapliga granskningar för att belysa olika innemiljöfaktorers betydelse för hälsan, de har be- handlat områden som t.ex. ventilation, fuktiga byggnader, flyk- tiga organiska ämnen (VOC) och partiklar. När det gäller att belysa omfattningen av problemen med förore- ningar i byggnader och hälsobesvär finns det begränsad informa- tion. Det finns få nationella studier som belyser detta. Under senare årtionden är det framförallt den riksomfattande undersök- ningen av svenska bostäder, Elanvändning i Bostäder, 1993, (ELIB) som gett en bild av hur det står till i bostadsbeståndet. Det har även gjorts större lokala kartläggningar i t.ex. . har gjort två nationella miljöhälsoenkäter där bl.a. frågor som rör inomhusmiljön funnits med. I Miljöhälsorapport redovisas resultaten från den första nationella miljöhälso- enkäten, som då vände sig till vuxna. publicerades Miljöhälsorapport , som redovisar re- sultaten från en miljöhälsoenkät riktad till barn. Det är första gången som en så omfattande miljöhälsoenkät görs för att belysa barns miljö och hälsa. Miljöhälsorapporten konstaterar att barns hälsa i är generellt sett god, men att allergisjukdomar, dia- betes, fetma och psykisk ohälsa är betydande och ökande problem. I det här sammanhanget kan allergisjukdomarna delvis hänföras till inomhusmiljön. Men det kanske mest utbredda miljöproblemet för barn är bullerstörningar, enligt rapporten, och det har också delvis sin grund i hur inomhusmiljön är beskaffad. Det är framförallt från ovanstående källor som uppgifter till det här avsnittet är hämtade. Problemen och kunskapsläget har beskrivits i fler andra statliga utredningar som Handlingsplan mot buller (SOU 1993:65), Miljö- hälsoutredningen, (SOU 1996:124) och Byggkvalitet för framtiden (SOU 1997:177). 8.3Upplevda brister i inomhusmiljön Klagomål på inomhusmiljön är vanliga. I den riksomfattande un- dersökningen av bostadsbeståndet, ELIB, fann man att nära en halv miljon människor i ansåg sig besvärade av inomhusklimatet. I den nationella miljöhälsoenkäten kom man fram till att om- kring en miljon personer rapporterade att de hade någon form av hälsoproblem som de ansåg var relaterat till inomhusmiljön, antingen i bostaden, på arbetet eller i skolan. Det motsvarar nästan var femte vuxen i befolkningen. De besvär som var vanligast var huvudvärk, trötthet, irritation på ögonen samt irriterad, täppt eller rinnande näsa. I samma undersökning svarade av de boende i fler- bostadshus att de hade besvär av instängd luft i bostaden. Mot- svarande andel för de boende i småhus var . Det var alltså fem gånger så vanligt att man rapporterade instängd luft i flerbostadshus som i småhus. Många menade också att de hade problem med olika kemiska ämnen i luften, som exempelvis kan avges från parfymerade produkter, stark blomdoft, lösningsmedel, målarfärg, tobaksrök m.m. I barnens miljöhälsoenkät svarade av 12-åringarna att de känt obehag av olika lukter i inomhusmiljön (hemmet och dess närhet) under den senaste månaden: av barnen i småhus och av barnen i flerfamiljshus. Bland vuxna har det rapporterats en högre frekvens besvär och symtom relaterade till inomhusmiljön i hus byggda . Bland slumpmässigt utvalda flerbostadshus i var förekomsten av sjuka hus besvär högre ju senare huset var byggt. En epidemiologisk studie bland barn visade att det fanns ett samband mellan husets ålder och förekomsten av astma- symtom. Det var vanligast med symtom på astma i yngre hus. Enligt Miljöhälsorapport fanns den lägsta frekvensen rappor- terade symtom från luftvägarna i hus byggda . den bland barn som bodde i hus byggda . Skillnaderna mellan barn som bodde i småhus och barn som bodde i flerbostadshus var små, men det fanns en något högre frekvens av luftvägsproblem bland barn som bodde i flerbostadshus. I skolmiljön finns också rapporter om att brister i inomhusmiljön leder till hälsobesvär. En studie från visade att sju av tio kommuner haft problem med s.k sjuka hus besvär i sina grundskolebyggnader. De flesta byggnadstekniska brister gällde bristfällig ventilation, fukt- och mögelskador, felaktiga grundkon- struktioner, byggfusk och felaktig användning av lokalerna. Det finns också epidemiologiska studier utförda i skolmiljö som pekar på ökad förekomst av luftvägsbesvär hos elever när ventilationen är undermålig och när det finns mycket damm m.m. Det finns inget generellt och självklart val av ventilationssystem ur hälsosynpunkt. visade att besvär var vanligare i fler- bostadshus med mekanisk ventilation än i flerbostadshus med självdragsventilation. Skillnaderna var dock små. Enligt utred- ningen Byggkvalitet för framtiden underskrider av lägenheterna kraven på normenlig ventilation. I miljöhälsoenkäten till barn 2003 angav av föräldrarna att deras bostad hade självdragsventilation, mekanisk frånluftsventilation och balanserad mekanisk till- och frånluft, lika för småhus och flerbostadshus. Det framkommer inte någon tydlig skillnad i förekomst av rapporterade astmasymtom och allergisnuva för hus med olika typer av ventilationssystem, men det är en relativt stor osäkerhet i dessa uppgifter. Totalt saknas data om ventilationssystem för av barnens bostäder, bero- ende på att föräldrarna inte känner till vilken typ av ventilation fastigheten har. Det gäller i synnerhet för dem som bor i fler- bostadshus. I enkäten tillfrågades föräldrarna hur de upplevde luftkvaliteten. av familjer som bodde i småhus svarade att luften varit mycket bra eller bra under den senaste månaden. Motsvarande andel för familjer som bodde i flerbostadshus var . I de hem där föräldrarna upplevde luften som dålig var det vanligare med barn som hade allergisymtom och att barnen uppgav att de hade upprepade förkylningar. Det går inte att utesluta att resultaten beror på att barnens problem gör att luftkvaliteten upplevs som dålig. Vetenskapliga studier pekar i olika riktning när det gäller risken för astma hos barn beroende på vilken standard bostaden har på ventilationen. I två nordiska studier från och fann man inte på något samband, medan en studie i pekade på ökande astmaproblem i hus med dålig ventilation. Svenska studier visar att man med förbättrad ventilation kan minska frekvensen av astmasymtom relaterade till vistelse i skolan. Resultaten från en nyligen publicerad amerikansk skolstudie tyder också på ett samband mellan sjukfrånvaro och undermålig ventila- tion, mätt som höga halter av koldioxid i klassrum. En ökning med 1 000 ppm inomhus jämfört med halten utomhus resulterade i en ökning av den relativa frånvaron hos eleverna med 10–på årsbasis. I andra studier har man funnit en korrelation mellan halten av koldioxid och halten av vissa luftburna bakteriemarkörer i klassrum. I en litteraturgranskning uppmärksammades risken för hög luftfuktighet och kvalster i bostäder med undermålig ventila- tion. Det framgår också att det finns tecken på att risken för sjuka hus symtom är större i byggnader med luftkonditionering än i byggnader med självdragsventilation eller mekanisk ventilation utan luftkonditionering. Det finns ett samband mellan hög luftfuktighet inomhus och låg luftomsättning. Låg luftomsättning i kombination med hög fukt- produktion inomhus (beroende på dusch, tvätt, matlagning etc.) bidrar till hög luftfuktighet inne. En effekt av hög luftfuktighet kan vara kondens på insidan av tvåglasfönster. I Miljöhälsorapporten rapporterade av dem som besvarade enkäten att de hade kondens på in- sidan av tvåglasfönster . I den senaste enkäten var det av de svaranden som rapporterade att de hade kondens på fönsterrutor. De föräldrar som uppgav att de nästan hade kondens på insidan av tvåglasfönster hade också oftare barn med symtom från luftvägar och hud (), än föräldrar som inte rapporterade förekomst av kondens (21 pro- cent). Det är inte fukten i sig som orsakar ohälsa. Fukt är däremot tro- ligen den viktigaste orsaken till att en byggnad blir ohälsosam att vistas i. Om en byggnadsdel är fuktig börjar mikro- organismer – mögel och bakterier – att växa. Från mikroorganis- merna avges olika ämnen som kan verka irriterande eller orsaka annan mer diffus hälsopåverkan. Fukt kan också bidra till nedbryt- ning och emissioner av kemiska ämnen i olika produkter som lim- mer, färg etc. Kemiska processer som initierats av fukt, kan fort- sätta även efter det att fukten torkat ut. Effekterna av fuktiga byggnader har studerats i olika sammanhang. I dessa har man dragit slutsatsen att risken för astmasymtom är ungefär fördubblad bland vuxna som bor i fuktiga hus, men att fukt också är relaterat till mer ospecificerade symtom som trötthet, huvudvärk och luftvägsinfektioner. råder emellertid stor oklarhet inom forskningen om vilka specifika faktorer som orsakar symtom. Erfarenheten tyder dock på att människor mår bättre om fuktskador åtgärdas och fuktskadat material byts ut. En norsk studie har visat att små barn som växt upp i en fukt- och mögelskadad miljö löper ökad risk för astmasymtom. Likaså visade en studie i (BAMSE) att barn vars hem hade tecken på fukt- och mögelskador löpte större risk för astma- symtom än andra barn. Ju fler tecken på fukt och mögel som note- rades vid besiktning av barnens bostäder desto starkare tycktes sambanden med tidiga astmasymtom vara. Detsamma gällde ju barnen varit exponerade för fukt- och mögelskadan. I den hälsoenkät som riktade sig till barn 2003 rapporterade av föräldrarna att det finns synliga fuktskador, synligt mögel eller mögellukt i bostaden. av barnens för- äldrar rapporterade mögellukt i bostaden och att det funnits synligt mögel på andra ytor än kakelfogar och väggmaterial. Föräldrar till barn som bodde i småhus rapporterade något högre andel fuktskador än föräldrar till barn i flerbostadshus, , medan det mot- satta gällde för synligt mögel och mögellukt. I de hem där för- äldrarna rapporterat att det fanns synliga fuktskador, mögelväxt eller mögellukt var det vanligare att föräldrarna rapporterade att barnet hade symtom från luftvägar och hud. Enligt en uppskattning som redovisas i Miljöhälsorapport , kan troligen 1 000 fall av småbarnsastma knytas till fuktproblem i bostaden inom denna åldersgrupp. 8.6Kemiska ämnen i inomhusmiljön Den viktigaste källan till kemiska ämnen i inomhusluften är bygg- nadsmaterial och sådant som används i inredningen. Halten av flyktiga organiska kemiska ämnen (VOC) kan öka till följd av fukt- och mögelskador i rumsluften. Konsumentprodukter, t.ex. hygien- och rengöringspreparat, kan bidra till en ökning av de kemiska ämnena i inomhusluften. Till detta kan läggas att undermålig ven- tilation kan förvärra förhållandena. Formaldehyd tillförs inomhusluften från byggnadsmaterial, möbler och vattenbaserade färger, cigarrettrök, kosmetika m.m. men också från luftföroreningar utomhus. Flera svenska studier har visat att halterna är betydligt högre i småhus än i flerbostadshus. fall är de högre inomhus än i luften i omgivningen. Förhöjda halter av formaldehyd kan i första hand ge upphov till irritation i ögon och luftvägar. En del forskningsresultat tyder på att det finns ett samband mellan astma hos barn och förhöjda halter av formalde- hyd. De flesta plastmattor som används i byggnader är baserade på plastråvaran polyvinylklorid, PVC. Det är ett hårt material som tillsätts mjukgörare, exempelvis ftalater, för att göra det hanterligt. Ftalater finns i många konsumentprodukter, men de största mäng- derna finns i produkter för golvbeläggning, tapeter, kabel, folie och vävplast och kan utgöra av den färdiga produk- ten. En publicerad svensk studie har funnit ett samband mellan halten av vissa ftalater i damm i bostäder och olika allergi- symtom hos barn. Användningen av polyklorerade bifenyler (PCB) är helt förbjuden i , men finns fortfarande inbyggda i många byggnader där det har använts i fogmassor, isolerrutor, plastbaserade golv m.m. Den totala mängden PCB i fastigheter är betydande och kan medföra att inomhusluften förorenas. Den främsta källan till intag av PCB är emellertid genom födan. Hur stort bidraget från inomhusluften är till den totala mängd PCB som människor får i sig eller vad det kan betyda för hälsan finns det ingen kunskap om . Flyktiga organiska ämnen (VOC) tillförs inomhusluften från byggnadskonstruktionen, inredningsmaterial, hygien- och rengö- ringspreparat samt mänskliga aktiviteter i bygganden. Normalt är halten VOC högre inomhus än utomhus och fukt- och mögel- skador bidrar till ökade halter inne. Det har gjorts en hel del studier för att belysa hälsoeffekterna av VOC i inomhusmiljön. De studier som gjorts av sambandet mellan luftens kemiska sammansättning och besvär och symtom hos de boende har visat motstridiga resultat. Det har konstaterats att en- skilda VOC kan ge upphov till lukt och att de sannolikt kan knytas till hälsoeffekter, som irritation och problem i nedre luftvägarna. Det har dock visat sig svårt att verifiera vilken betydelse den totala mängden VOC (TVOC) har för olika hälsoeffekter. I en nyligen publicerad studie på barn fann man emellertid att barn med astma hade högre koncentrationer av TVOC i hemmet än motsvarande friska kontroller. I epidemiologiska studier har en ökad risk för infektionskänslighet, astmasymtom och allergisym- tom rapporterats hos barn vars hem målats om eller på annat sätt renoverats. har man visat ett samband mellan tidig expo- nering för enskilda VOC, relaterade till målningsarbeten inomhus, och en ökad risk för luftvägsinfektioner hos spädbarn. Betydelsen av partiklar i inomhusluften för hälsobesvär är mycket lite studerat om man jämför med den forskning som bedriva om hälsoeffekter av partiklar utomhus. Utöver bidrag från utomhus- luften ger förbränning och stark upphettning inomhus, liksom slitage av inredning och textilier betydande bidrag till partiklarna i inomhusluften. De flesta små partiklarna alstras utomhus och till- förs inomhusluften genom ventilationsanläggningar och vädring. Både stora och små partiklar kan ta upp kemiska och biologiska ämnen och skulle därmed kunna påverka människans hälsa. I både Miljöhälsorapport och 2005 konstateras att samhälls- buller och höga ljudnivåer är ett utbrett miljöproblem. Det är den miljöstörning som berör flest människor i , såväl barn som vuxna. Vuxna besväras främst av ljud från vägtrafiken och från grannar. Den bullerkälla som ger barn mest obehag är ljud från andra barn. Buller påverkar människor på olika sätt beroende på typ av buller, vilken styrka bullret har och vilka frekvenser det innehåller, hur det varierar över tiden och tid . Fysiskt sett är det ingen skill- nad mellan ljud och buller. Ur psykologisk synvinkel är ljud en sinnesupplevelse. Buller är enkelt uttryckt oönskat ljud. Samhällsbuller kan leda till störd sömn och vila, stress, svårighe- ter att höra vad andra säger, försämrad uppmärksamhet genom att dölja varningssignaler, svårigheter att koncentrera sig, försämrad inlärning och prestation samt hörselskada. Mycket höga ljudnivåer kan förutom hörselnedsättning leda till öronsusningar och för- vrängningar av hur ljud upplevs. De vanligaste källorna till sam- hällsbuller är trafik, transporter, industrier, byggnadsarbeten, cafe- terior, diskotek, musik- och sportevenemang, lekplatser och fyr- verkerier. Såväl bland barn som vuxna har det påvisats ett samband mellan bullerexponering och nedsatt prestationsförmåga i olika tanke- krävande arbetsuppgifter. Det som mest påverkas av buller är läs- ning, uppmärksamhet, problemlösningsförmåga, inlärning och minnesförmåga. En särskild riskgrupp är personer med ett annat modersmål samt skolbarn med läs- och skrivsvårigheter. Buller i skolmiljö påverkar barns språkinlärning. En uppskattning ger vid handen att en ökning av bullernivån med var kopplad till en försämrad läsförståelse motsvarande mellan en och två månaders undervisning. I tätortsområden är buller ett av de största miljöproblemen i EU. Man räknar med att av EU:s befolkning är ut- satta för bullernivåer som bedöms vara oacceptabla. ut- sätts för vägtrafikbuller utanför fönstret som överstiger och för vägtrafikbuller som överstiger . Fler än exponeras för buller som går över gränsen för vad som är sömnstörande. Enligt Miljöhälsorapport bor av alla barn i i bostäder där något fönster är vänt mot en trafikerad gata, järnväg eller industri. Några större skillna- der finns inte mellan barn i storstad, tätorter eller glesbygd. 10 pro- cent har sitt eget sovrumsfönster vänt mot trafikerad gata, järnväg eller industri. Sömnstörning och andra effekter En av de allvarligaste effekterna av samhällsbuller är sömnstörning. De primära effekterna kan vara svårigheter att somna, väckningar, förändringar av sömndjupet, förändrat blodtryck, ökad hjärt- och pulsfrekvens, sammandragning av de ytliga blodkärlen, ändrad and- ning och ökat antal kroppsrörelser under sömnen. Men även under den efterföljande dagen upplever man negativa eftereffekter som t.ex. nedstämdhet och olustkänsla samt minskad prestationsför- måga. Risken för att man ska vakna ökar med antalet bullerhändel- ser per natt. Enligt Miljöhälsorapport beräknas av alla 12-åringar ha svårt att somna i någon utsträckning och har det . Sammantaget av 12-åring- arna har ibland varit så störda av ljud att de har haft svårt att sova utan att vakna, . Bostäder som vetter mot trafikerad gata, järnväg eller industri eller har sovrumsfönster som vetter mot trafikerad gata, järnväg eller industri kan betraktas som särskilt utsatta för buller. I dessa hus rapporterar, enligt den hälsoenkät som 2003 riktade sig till barn, exempelvis av småbarnsföräldrarna att de har sömnsvårigheter, jämfört i övriga hus. På mot- svarande sätt rapporterar av 12-åringarna, i dessa hus, sömnsvårigheter, jämfört av deras jämnåriga kamrater i övriga bostäder. I bostäder är de kritiska effekterna av samhällsbuller sömnstörning, besvärsreaktioner och försämrad förmåga att uppfatta och förstå tal. rekommenderar att ljudnivån inte bör överstiga inomhus i genomsnitt och aldrig överstiga även om fönstren är öppna på glänt som riktvärden för ljudnivåer inomhus i sovrum. Även ljudnivåer som är lägre än dessa kan vara störande beroende på ljudets karaktär. En annan allvarlig hälsoeffekt av samhällsbuller är försämrad hörsel på grund av exponering för höga ljudnivåer. Hörselnedsättning be- räknas vara den vanligaste obotliga arbetsskadan i världen. för hörselskada ökar med ljudstyrkan och den tid man vistas i bullret. Risken påverkas också av karaktären på bullret och indivi- dens känslighet. I Miljöhälsorapporten rapporterades att hälften av alla män hade nedsatt hörsel, men också var tionde man i åldern . I Miljöhälsorapport framkommer det att av alla fyraåringar och av 12-åringarna i har nedsatt hörsel.