sou · GTB390d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål kan svensk åklagare eller domstol lämna ett annat land rättslig hjälp med utredning om brott. Den rättsliga hjälpen ska lämnas under samma förutsättningar som vid en svensk förundersökning eller rättegång, 2 kap. 1 §. En ansökan om rättslig hjälp ska avslås om hjälpen skulle kränka suveränitet, medföra fara för rikets säkerhet, strida mot svenska allmänna rättsprinciper eller andra väsentliga intressen, 2 kap. 14 § första stycket. Vidare får ansökan avslås om det i redan har meddelats dom eller beslut om åtalsunderlåtelse för gärningen eller om omständigheterna annars är sådana att ansökan inte bör bifallas, 2 kap. 14 § andra stycket. Regeringen beslutar om avslag på dessa grunder, 2 kap. 15 §. Rättslig hjälp kan avse förhör i samband med förundersökning i brottmål, bevisupptagning vid domstol, telefonförhör, förhör genom videokonferens samt att överföra en frihetsberövad person för förhör i ett annat land, 1 kap. 2 § första stycket. Denna typ av rättlig hjälp får lämnas även om gärningen inte är ett brott enligt svensk lag, 2 kap. 2 §. Samarbete mellan länder i brottmål Den rättsliga hjälpen kan även avse husrannsakan, beslag av egendom, hemlig telefonavlyssning eller kameraövervakning samt rättsmedicinsk undersökning av en avliden person, 1 kap. 2 § första stycket. I sådana fall måste dock gärningen motsvara ett brott enligt svensk lag s.k. dubbel straffbarhet, 2 kap. 2 §. Kravet på dubbel straffbarhet för husrannsakan och beslag gäller inte i för- hållande till EU-länder och om det gäller gärningar som kan leda till fängelse i det andra landet. Om en utländsk myndighet begär att få ut sekretessbelagd infor- mation t.ex. patientjournaler som avser aborter, ska den utläm- nande myndigheten pröva om de uppgifter som begärs utlämnade skulle kunna utlämnas till svensk myndighet, 1 kap. 3 § tredje stycket sekretesslagen (1980:100). Kraven på att lämna ut denna typ av uppgifter till en annan svensk myndighet är mycket högt ställda, 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen. Utlämnande av sekretessbelagda uppgifter får endast ske om det rör ett mycket allvarligt brott eller ett brott riktat mot barn. Detsamma gäller i princip om man begär ett förhör med en person som har tyst- nadsplikt. Sekretesslagen och motsvarande regler i lagen (1998:531) om yrkesutövning inom hälso- och sjukvårdens område hindrar således att sekretessbelagd information om en laglig abort i kan lämnas till ett annat land. Även en begäran om rättslig hjälp som avser någon som inte har tystnadsplikt kan avslås av den myndighet som handlägger ärendet med stöd av bestämmelserna i 2 kap. 14 § lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål. En ansökan får t.ex. enligt bestämmelsens andra stycke fjärde punkt avslås om omständigheterna i ärendet är sådana att ansökan inte bör bifallas. Enligt förarbetena till lagen avses här t.ex. fall där ett bifall till framställningen av något skäl är stötande (prop. 1999/2000:61, s. 138). Det finns inget känt fall där en utländsk kvinna som genomgått en abort i eller en utländsk läkare som utfört en abort i har straffats i sitt hemland och där svenska myndigheter har medverkat med rättslig hjälp. Utlämning och överlämnande för brott kan bistå andra länder med utlämning eller överlämnande av brottsmisstänkta personer eller av personer som har avvikit från straffverkställighet i det andra landet. Samarbete mellan länder i brottmål I förhållande till andra EU-länder tillämpas lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder. Enligt lagen prövar domstol om en person ska överlämnas till ett annat EU-land. Överlämnande förutsätter som huvudregel dubbel straffbarhet. Undantag från kravet på dubbel straffbarhet finns för olika typer av grov brottslighet som t.ex. mord och grov misshandel (bilaga till 2 kap. 2 §). En framställan från ett annat EU-land om att överlämna en kvinna med syftet att lagföra eller straffa henne för en abort i eller en läkare för att ha utfört en sådan abort skulle avslås eftersom gärningen som har utförts i inte är straffbar här, 2 kap. 5 § 7. Lagen (1957:668) om utlämning för brott innehåller bestämmel- ser om utlämning till länder utanför EU och . Utlämning beslutas av regeringen (15 §), i flertalet fall efter att ha hört (18 §). Det finns ett absolut krav på dubbel straffbarhet (4 §). För utlämning krävs att det för brottet enligt svensk lag är föreskrivet fängelse . Att utlämna en person till ett annat land för en gärning som inte är straffbar här t.ex. abort är således inte möjligt. Förslag till lag om ändring i abortlagen (1974:595) Den nuvarande bestämmelsen i första stycket 5 § innebär ett principiellt förbud att utföra en abort eller att avbryta ett havande- skap enligt 6 § om kvinnan inte är svensk medborgare eller bosatt i landet. kan dock av särskilda skäl lämna en utländsk kvinna tillstånd till åtgärden. Vidare har i före- skrifter och allmänna råd (SOSFS 2004:4 (M)) om abort angivit att en kvinna som väntar på besked om asyl eller uppehållstillstånd bör anses som bosatt i landet. Hon behöver då inte ha något särskilt tillstånd av för att få genomgå en abort eller avbryta ett havandeskap. Genom att upphäva första stycket öppnas möjlighet för kvinnor från alla länder att utan prövning av särskilda skäl kunna få en abort eller avbryta ett havandeskap i . Efter ändringen av 5 § återstår i den paragrafen endast kravet på att åtgärden ska utföras på allmänt sjukhus eller annan sjukvårdsinrätt- ning som godkänt. Det är då endast det kravet som inte får utgöra hinder för att genomföra ett avbrytande av havande- skap i de fall kvinnans liv eller hälsa är i fara. bestämmelserna i 6 § andra stycket till bestämmelsen. Abortlagen (1974:595). Folkbokföringslagen (1991:481). Förordning (1994:362) om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar. Förordning (1994:2053) om vissa ersättningar i internationella för- hållanden till landsting och kommuner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förordning (1996:570) med instruktion för . Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Kommunallagen (1991:900). Lagen (1957:668) om utlämning för brott. Lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. Lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Lagen (2001:115) om tjänsteexport och internationellt bistånd. Lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en euro- peisk arresteringsorder. Lagen (2004:114) om nordisk konvention om social trygghet. Sekretesslagen (1980:100). föreskrifter och allmänna råd om abort, SOSFS 2004:4 (M). Utlänningslagen (1989:529). Regler för medlemsstater inom EU Fördraget om upprättande av Europeiska Gemenskapen (EG-för- draget); Treaty on European Union Member States (). och rådets direktiv /38/EG (rörlighets- direktivet). Förordning (EEG) 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familje- medlemmar flyttar inom EU. Bygdeman, M. , A. Fosterskada allt vanligare orsak till abort efter . nr 8, 2005, sid. 557-9. Görman, U. Religion, sexualitet och abort. Kap. 5 ur Erfarenheter och egna val en bok om abort. Att värna om livet. Herdabrev från de nordiska katolska biskoparna om det ofödda barnets värdighet. Lagen (1938:318) om avbrytande av havandeskap (prop. Lagen (1939:171) om förbud mot arbetstagares avskedande i anled- ning av trolovning och äktenskap m.m. Vård av personer från andra länder. Sammanställning av bestämmelser och finansiering via Försäk- ringskassan, , patienten och landstingen. Liberala studentklubben i . Sex och Samhälle. 1946:156 om vissa ändringar i lagen (1938:318) om avbry- tande av havandeskap. 1963:100 om ändring i lagen (1938:318) om avbrytande av havandeskap. 1974/75:70 med förslag till abortlag. 1981/82:97 om hälso- och sjukvårdslag. 1994/95:142 om fosterdiagnostik och sena aborter. Reproduktiv hälsa i ett folkhälsoperspektiv. Statistik Hälsa och sjukdomar 2005:3. betänkande 1986/87:SoU 5 om familjeplanering och abort. SOU 1935:15 Betänkande med förslag till lagstiftning om avbrytande av havandeskap. SOU 1937:6 Yttranden över preliminärt förslag till lagstiftning om avbrytande av havandeskap. SOU 1944:51 Betänkande i abortfrågan avgivet av befolk- ningsutredning. SOU 1953:29 Abortfrågan, Betänkande avgivet av abort- utredning. SOU 1971:58 Rätten till abort, abortkommitté. SOU 1972:39 Abortfrågan, remissyttranden abortkom- mittés betänkande Rätten till abort (SOU 1971:58). SOU 1983:31 Familjeplanering och abort, erfarenheter av ny lagstift- ning. SOU 1989:51 Den gravida kvinnan och fostret – två individer. Om sena aborter. Slutbetänkande av utredningen om det ofödda barnet. SOU 1994:37 Rapport för om Befolkning och ut- veckling i . Bygdeman, M. och reproduktiv hälsa i . SOU 2003:89 EG-rätten och mottagande av asylsökande, betänkande från utredningen om mottagandevillkor för asylsökande. SOU 2005:49 Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Betänkande av Utredningen om den fria rörligheten för unionsmedborgare. Verksamhetsberättelse 2004 från . , P. Abortetik i ny dager. Nya Doxa 1994. Abortfrågan, betänkande 2002:3 till Kyrkomötet . Förslag till lag om hälso- och sjukvård samt tandvård för asylsökande m.fl. Vision och verklighet. Kvinnan, familjen och staten i det tidiga Sovjetryssland ur Kommunismen hot och löfte – arbetar- rörelsen i skuggan av 1917 1991. , H. , L. 2002. () 2004. Abortion Legislation in Europe. Lag om avbrytande av havandeskap 24.3.1970/239, . Lag om tillämpning av lagstiftningen om bosättningsbaserad social trygghet (1573/1993), . Lov om svangerskapsafbrydelse og fosterreduktion (LBK nr 541 af 16/06/2004), . Lov om svangerskapsavbrydd – nr 50, . Lov om spesialisthelsetjensten nr 61, Påven . Encyklika vitae 1995. Fokus , av kamp för sexuella och reproduk- tiva rättigheter. Sjukförsäkringslag 21.12.2004/1224, . Statistikmeddelande 32/2004. Legalt provokerede aborter 2004. UK The Abortion Act of 1967. UK Government 2005. Statistical Bulletin, Abortion Statistics, and . Programme of Action of the International Conference on Population and Development, , 1994. Doc. A/- Conf. 171/13. actions for the further implementation of the Pro- gramme of Action of the International Conference on Population and Development (ICDP +5). Abortion Policies: A (1999). United Nations Population Division, . Safe Abortion: Technical and Policy Guidance for . Unsafe Abortion, Global and regional estimates of the incidence of unsafe abortion and associated mortality in 2000. Tom , Deputy Secretary, , . , Director, (IFPA, en ideell organisation, reproduktiv hälsa) . Health (Family Planning) Act 1980. Offences Against the Person Act, 1861. Regulation of Information (Services outside State for Termination of Pregnancies) Act 1995. Crisis Pregnancy and Pregnancy Decision Making: An Outline of Influencing Factors. Report No 1. Conlon, C. Pregnancy Counselling and . Report No 12. () 1998. Facing up to Reality, an IFPA submisson to the on Abortion. Irish Government 2000. A Guide to the Regulation of Information (Services outside State for Termination of Pregnancies) . , Executive Director, Zarzad Glówny Towarsystwa Rozwoju Rodziny (TRR, en ideell organisation, reproduktiv hälsa). , Senator , Parlamentet i . , Executive Director, (Federa, en ideell organisation, reproduktiv hälsa). , prof. med. , , Public Health Depart- ment. , Director, , Public Health Department. , Programme Coordinator, Federa. , prof. dr. hab. Family Planning, Protection of Human Fetus and Conditions for Termination of Pregnancy Act 1993. (Federa) 2000. The Anti-Abortion in , the functioning, social effects, attitudes and behaviors. , Managing Director, (Centra voor Antconceptie, Seksualiteit and Abortus). , Researcher, . , , , the . Mechteld , Psychologist, Univer- sity of . Questions and answers on Dutch policy on abortion. Stisan 2004 (Stichting Samenwerkende Abortusklinieken Neder- land). Abortus in Nederland 2003 Jaarverslag van de landelijke abortusregistratie. Utländska kvinnors rätt att få abort i Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall utreda förutsättningarna för och kon- sekvenserna av att utländska kvinnor, som inte är bosatta i och som inte är asylsökande, får rätt att göra abort i under förutsättning att de själva står för kostnaderna. Utredaren skall belysa de konsekvenser av olika slag som en sådan möjlighet skulle kunna innebära. Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som han finner påkallade. Det har i olika sammanhang framhållits att den svenska abortlagen borde ändras så att kvinnor som inte är svenska medborgare har möjlighet att få abort i . Enligt abortlagen (1974:595) får abort endast utföras på en kvinna som är svensk medborgare eller bosatt i . När det gäller annan vård och behandling kan sådan däremot under vissa premisser erbjudas medborgare från andra länder. Det har framförts att abort bör vara likställt med annan vård och behandling. De flesta andra länder har en mer restriktiv abortlagstiftning än . I somliga länder är abort helt förbjudet. I debatten har det framförts som angeläget att vi från svensk sida visar kvinnor från andra länder medkänsla och möjliggör för dem att få abort i . Här kan det vara skäl att påminna om svenska kvinnors möjlighet att få abort i . Frågan har tagits upp i tre motioner /. I dessa har motionärerna yrkat att beslutar om rätt till abort för utländska medborgare under förutsättning att de själva står för kostnaderna. har avslagit motionerna med hänvisning till att överväger frågan. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall erbjuda hälso- och sjukvård, förutom åt dem som är bosatta inom , även åt dem som stadigvarande vistas inom och som omfattas av begreppet kvarskriven i 16 § folkbok- föringslagen. skall erbjuda hälso- och sjukvård även till dem som, utan att vara bosatta i , har rätt till vårdförmåner i vid sjukdom och moderskap enligt vad som följer av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställd, egenföretagare eller deras familjemed- lemmar flyttar inom gemenskapen. Vård av utländska patienter i i andra fall faller när det gäller den icke akuta hälso- och sjukvården utanför landstingens vårdskyldighet enligt hälso- och sjukvårdslagen. Ett landsting kan dock på frivillig väg tillhandahålla sådan icke akut vård men detta kan bara ske när det finns över- kapacitet. Genom lagen (2001:151) om tjänsteexport och kommunalt internationellt bistånd finns ett särskilt lagstöd för landstingskommunal export av tjänster inom hälso- och sjuk- vården. Abort regleras i en speciallag, abortlagen (1974:595), och där anges förutsättningarna för att ett ingrepp skall få utföras. Enligt abortlagen får abort utföras endast om kvinnan är svensk med- borgare eller utländsk medborgare och bosatt här i riket eller om i annat fall av särskilda skäl lämnar kvinnan till- stånd. Enligt allmänna råd om tillämpning av abort- lagen (SOSFS 1989:6) har den bestämmelsen i abortlagen tillkom- mit för att motverka att kvinnor från andra länder med mera restriktiv lagstiftning söker sig hit enbart för att få abort. I de all- männa råden konstateras vidare att det har skett en avsevärd invandring till sedan abortlagen stiftades. delen har andelen aborter bland utländska medborgare utförts på dessa invandrade kvinnor. Ytterst få kommer hit enbart för att genomgå abort. Av de allmänna råden framgår att styrelsen till- styrker ansökningar om abort från kvinnor som har sökt uppehålls- tillstånd i och som väntar på myndigheternas besked om uppehållstillstånd. Om det är frågan om en medicinskt akut situa- tion för kvinnan har hon självfallet möjlighet att få abort i . gör en översyn av föreskrifterna. Vård och behandling av medborgare från andra EU-länder När trädde i kraft medförde det bl.a. att nya regler började gälla för människors rätt till vård inom EU/EES. Akut vård ersätts av den allmänna försäkringen när det gäller personer som är försäkrade i andra EU/EES-länder. Patienten be- talar själv samma vårdavgift som bosatta inom . En medborgare som är bosatt i ett annat EU/EES-land kan begära av sin behöriga institution/försäkringskassa att planerad vård genomförs i exempelvis och finansieras av hemlandets sjukförsäkring. Patienten betalar själv samma vårdavgift som bo- satta i det landsting där vården ges. tas en direkt kontakt med en svensk vårdgivare av patienten själv, berörd vårdgivare i hemlandet eller patientens behöriga institution/försäkringskassa. Vård och behandling av medborgare från länder utanför EU Patienter som är utländska medborgare och som är bosatta i länder utanför EU/EES-området med vilka saknar sjukvårdskon- ventioner har inte någon rätt till subventionerad vård av lands- tingen. Detta betyder att dessa patienter själva får betala den verk- liga kostnaden för såväl akut som planerad vård. Vård och behandling av asylsökande Hälso- och sjukvård för asylsökande är så långt möjligt organiserad på samma sätt som för befolkningen i övrigt. Av en överenskommelse mellan staten och framgår att landstingens åtagande innebär att personer bl.a. får omedelbar sjukvård enligt 4 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvård enligt 6§ tandvårdslagen (1985:125) samt sjukvård och tandvård som inte kan anstå, preventivmedelsrådgivning, mödra- hälsovård, förlossningsvård, vård vid abort samt vård och åtgärder enligt smittskyddslagen (1998:1472). Landstingens åtagande inne- bär även hälsoundersökning eller hälsosamtal. Barn skall erbjudas hälso- och sjukvård och tandvård på lika villkor som barn bosatta i . I den omfattning som landstingen ger vård enligt överenskommelsen lämnas ersättning till landstingen enligt förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjuk- vård till asylsökande. Hälso- och sjukvårdens kostnader för en s.k. medicinsk abort (abortpiller) är ca . Kostnaden för en tidig kirurgisk abort är ca och för en sen kirurgisk abort betydligt mer eftersom det då också handlar om vård på sjukhus. Förhållandet i några andra länder I kan icke-engelska medborgare få abort om de själva står för kostnaden. utfördes abort på ca 10 000 kvinnor som inte var engelska medborgare. Av dessa kom ca 1 600 från och ca 6 700 från Irländska republiken. I kan en kvinna som inte är bosatt i landet få abort om hon har särskild anknytning till . Det gäller t.ex. danska medborgare som bor i utlandet. En ändring av abortlagstiftningen förbereds . För att få abort utförd kostnadsfritt skall det även i fortsättningen krävas att kvinnan är bosatt i landet, men kvinnor från andra länder skall mot betalning kunna få aborten utförd i . Det har framhållits i debatten att abort bör likställas med annan vård och behandling. När det gäller all annan sjukvård i finns, pekar man på, möjligheten att ta emot människor från andra länder under förutsättning att de själva står för kostnaderna. När medborgare från något annat land får vård eller behandling i är det oftast hemlandets hälso- och sjukvård som står för kostnaderna. Man får emellertid förmoda att en kvinna från ett land med en mer restriktiv abortlagstiftning än den svenska inte skulle få ingreppet betalt av sitt hemlands hälso- och sjukvård. Det förekommer även att utländska medborgare som får vård eller behandling här själva står för kostnaderna. Enligt uppgift från är omfattningen av denna planerade vård av utländska medborgare mycket liten. Utredaren skall utreda om utländska kvinnor, som inte är bo- satta i landet och som inte är asylsökande, skall ges rätt att få abort i under förutsättning att de själva står för kostnaderna. som det kan finnas en önskan att visa kvinnor från andra länder medkänsla och ge dem möjlighet att få abort i står det helt klart att det här rör sig om en rad komplexa frågor där konsekvenser av olika slag behöver belysas. Att andra länder har en mer restriktiv abortlagstiftning har i många fall sin grund i kulturella och religiösa betingelser. I vissa länder har detta resulterat i att abort är en brottslig gärning. Som underlag för sina ställningstaganden skall utredaren redovisa vilka regler, bl.a. straffrättsliga, som gäller i andra länder samt mot vilken kulturell och religiös bakgrund dessa regler har kommit till. Ut- redaren ska belysa de konsekvenser andra länders mer restriktiva abortlagstiftning kan få på kvinnors reproduktiva hälsa. Utredaren skall också redovisa i vilken mån frågan om abort tas upp inom EU. En annan konsekvens som skall belysas är de straffrättsliga. De stater som kriminaliserat abort kan komma att begära rättsligt bistånd från , t.ex. hjälp med husrannsakan och beslag. har i flera internationella instrument åtagit sig, särskilt i förhållande till EU:s medlemsstater, att lämna sådant bistånd. I uppdraget ingår också att belysa frågan ur ett historiskt per- spektiv. Hur såg man på frågan när vi ännu inte hade den liberala abortlagstiftning vi har och svenska kvinnor reste till för att få abort där? Vilken omfattning hade detta och vad krävdes för att en kvinna skulle kunna göra så? Utredaren skall också överväga hur opinionen i andra länder skulle kunna påverkas om utländska kvinnor ges möjlighet att få abort i . Skulle det bidra till att påskynda en ändring av andra länders abortlagstiftning eller skulle det kunna ha en kon- serverande inverkan på utvecklingen? Vidare skall utredaren redovisa en uppskattning av de kostnader av olika slag som skulle drabba en kvinna från ett annat land om hon skulle få en abort utförd i . Som underlag för sitt ställningstagande skall utredaren närmare redovisa och analysera de regler som gäller för annan vård och be- handling av utländska medborgare i samt belysa omfatt- ningen av denna. Utredaren skall också överväga och bedöma om abortingrepp kan sägas skilja sig från annan vård och behandling och vilka konsekvenser detta i så fall skulle kunna ha. När annan planerad vård och behandling ges i till utländska medborgare inom den offentliga vården bedöms det i varje enskilt fall om har kapacitet och möjlighet att ge sådan vård. Motsvarande förhållande finns inte inom privat verk- samhet. Utredaren skall analysera och överväga vilka konsekvens- erna skulle bli för den svenska hälso- och sjukvården om det öppnas möjlighet för utländska kvinnor att få abort i . Denna analys skall göras även mot bakgrund av de kommunal- rättsliga bestämmelser som finns. En fråga i sammanhanget är om det kan finnas risk att privat verksamhet expanderar på ett sådant sätt att det får konsekvenser för tillgången på personal inom den offentliga vården. En komplikation som måste beaktas här är att en abort inte kan vänta. Om en abort skall göras är det av flera skäl angeläget att det sker i graviditeten. Det finns också en bortre gräns för när en abort kan och får utföras, något som i många fall skiljer abort från annan vård och behandling. Om utredaren finner att abort skall kunna ges till utländska kvinnor som inte är bosatta i landet och som inte är asylsökande, skall utredaren lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Uppdraget skall redovisas . Utredaren skall utarbeta förslag till de författningsändringar som föranleds av uppdraget. Förslagen skall kostnadsberäknas och finansiering redovisas för de föreslagna åtgärderna. Abortlagen (1974:595) 1 § Begär en kvinna att hennes havandeskap skall avbrytas, får abort utföras om åtgärden vidtas före utgången av artonde havandeskapsveckan och den inte på grund av sjukdom hos kvinnan kan antas medföra allvarlig fara för hennes liv eller hälsa. Lag (1995:660). 2 § Om en kvinna begärt abort eller om fråga uppkommit om avbrytande av havandeskapet enligt 6 § skall hon erbjudas stöd- samtal innan åtgärden utförs. Lag (1995:660). 3 § Efter utgången av adertonde havandeskapsveckan får abort utföras endast om lämnar kvinnan tillstånd till åt- gärden. Sådant tillstånd får lämnas endast om synnerliga skäl före- ligger för aborten.