sou · GTB351 · 2006-01-01 00:00:00 — I jordbruks- bygder med större betesfållor och större besättningar är framtiden ljusare för betesmarkerna (Kumm, 2003). För några generationer sedan ingick många av dagens små splitt- rade betesmarker i större mosaik som innefattade allt från öppna gräsmarker till mer eller mindre betade skogar. Sedan har mycket av detta omvandlats till sluten skog eller öppen . Genom att reversa denna omvandling i områden med stora befintliga eller potentiella betesberoende naturvärden förbättras förutsättningarna att hållbart bevara och utveckla naturvärdena. Extensivt bete vid god tillgång på mark I projektet 21 har bl.a. följande två framtidsscenarier för svensk nötköttsproduktion formulerats och utvärderats (Kumm et al., 2005): 1.Scenario Natur är dikobaserad och utmärks av hög betesandel, kemikaliefrihet, övervintring utomhus med enkla väderskydd, kalvning under varm årstid och avel inriktad på god hälsa och lätta kalvningar. Detta scenario är väl förenligt med ekologisk produktion. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen 2.Scenario Miljöskydd bygger på tjurar födda av mjölkkor seminerade med köttrassperma. Fodret utgörs av ensilage från måttligt kvävegödslade gräsvallar kompletterat med fodersäd och koncentrat i proportioner som gör att överutfodring med protein undviks. Djuren hålls inomhus i liggbåsstall hela upp- födningen. Gödseln hanteras i flytande form och sprids med omedelbar nedmyllning. Naturscenariot är bäst med hänsyn till målen för öppet landskap, biologisk mångfald, oberoende av pesticider, naturligt djurbeteende och kött med hälsosam fettsyrasammansättning. Det har lågt behov av fossil energi, men kräver å andra sidan stor areal, vilket begränsar möjligheterna att vid behov odla bioenergi. Naturscenariot har mycket låga kostnader per kg producerat kött så länge det finns gott om mark som saknar lönsam alternativ användning. Miljöskyddsscenariots är bäst med hänsyn till låga kväveutsläpp och lågt arealbehov. Det senare gör att areal kan friställas till ener- giodling som ersätter fossila bränslen, vilket kan bidra till minskade utsläpp av växthusgasen koldioxid. Genomförandet av EU:s jordbruksreforn i . & , S. E., 2003. Impact of the Eastern European Accession and the 2003-reform of the CAP, Conse- quences for individual member countries, Worknig Paper 11/03, Economics, Copen- hagen. , Kumm K.-I., , K.-H., Lidfors, L., , B., , B., Ramvall, C.-J., Schönbeck, P & , M., 2004. System för nötköttsproduktion. Rapport 5, och hälsa, SLU, . Marknadsöversikt – animalier. Det framtida jordbruket. SLU, 2004. /agriwise/. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Delbetänkande av utredningen om en handlingsplan för hållbar konsumtion – för hushållen. Kumm, K.-I., 2003. Sustainable management of Swedish seminatu- ral pastures with high species diversity. Journal for Nature Conservation. 11:117–125. Kumm, K.-I., 2004. Does re-creation of extensive pasture-forest mosaics provide an economically sustainable way of nature con- servation in dominated regions? Journal for Nature Conservation 12: 213–218. Kumm, K.-I., 2005. Economically sustainable preservation of grazing dependent biodiversity in by using Canadian ranching systems. Accepterad för publicering i Outlook on Agriculture. Kumm, K.-I., , , , S., Nybrant, T., Sonesson, U. & Öborn, I., 2005. Framtidsscenarier för uthållig svensk nöt- köttsproduktion. Rapport nr 1/2005. Ekologiska livsmedel i offentliga storhushåll. Källa: Ekocentrum, En enkät över intresset för ekologiska livsmedel i offentliga stor- hushåll gjordes . 290 kommuner och 17 stads- delskontor i fick frågor; 141 enkäter besvarades, av 132 kommuner och 9 stadsdelskontor. Det motsvarar en svars- frekvens på . På den direkta frågan om hur många kommuner som serverar ekologisk mat i någon omfattning svarade 76 kommuner () ja, men siffran är troligen något högre eftersom många fler har ekologiskt i sina upphandlingsavtal. I genomsnitt lägger kommunerna av livsmedelsbudgeten på ekolo- giska livsmedel. 22 kommuner har en ekologisk andel på mellan . Grönsaker är det produktslag som används av flest kommuner som serverar ekologiska livsmedel i någon form, medan mejeripro- dukter är det produktslag som de svarande kommunerna uppger att de köper mest av. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen I av de svarande kommunerna serveras ekologiska livsmedel på grund av ett politiskt beslut. Det är en ökning då av kommunerna hade politiskt beslut gällande användning av ekologiska livsmedel, men en minskning då uppgav att de hade ett politiskt beslut. Fler kommuner än har politiskt beslut i form av ett tydligt preciserat procentmål för inköp av ekologiskt producerade livsme- del. Det skulle kunna tyda på att politikerna blivit mer aktiva i arbetet med ekologiska livsmedel. av de svarande eller 115 kommuner uppger att det finns ekologiska livsmedel i deras upphandlingsavtal. Det är en ökning då av de svarande hade upphand- lingsavtal med ekologiska livsmedel, men en liten minskning () De kommuner som uppger att de har upphand- lingsavtal med ekologiska livsmedel har i genomsnitt 44 produkter att välja bland. Antalet ekologiska varor i avtalen varierar mellan 1 och 500 produkter. 16 av de kommuner som svarat på enkäten uppger att de har valt att byta ut ett antal livsmedel till helt ekologiska. av de medverkande kommunerna uppger att de får någon form av ekonomisk kompensation för ökade kostnader vid inköp av ekologiska livsmedel. Det är en liten ökning jämfört med då fick ekonomisk kompensation. Fler kommuner än tidigare uppger att resurserna är tillräckliga, vilket skulle kunna tyda på att ansvariga lärt sig vad en ungefärlig mer- kostnad för inköp av ekologiska livsmedel blir. , och kommuner tillhör den växande skara kommuner som har höga ambitioner vad gäller offentlig upphandling av ekologiskt certifierade livsmedel, bl.a. till skol- matsalarna. Ekologiskt marknadscentrum i kan tjäna som ypperlig förebild för ett regionalt ambitiöst arbete med att påskynda utvecklingen. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Figur: Andel inköp ekologiskt i procent av totalt livsmedelsinköp i kronor Källa: Ekocentrums Enkätundersökning över intresset för ekologiska livsmedel i offentliga storhushåll (2003). Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Forskning om hållbar livsmedelskonsumtion. Fördjupning till kap. 2.6 och 3 Underlag: , och För att verkligen få fart på produktionen av mer hälsofrämjande livsmedel, och därmed få den stora andelen av konsumenter att äta mer hälsosam kost, behöver mer resurser satsas på tillämpad forsk- ning och teknisk utveckling som är livsmedelsteknologiskt oriente- rad (och konsumentorienterad). Livsmedelteknologiskt orienterad forskning som behöver prioriteras: Hur vidmakthåller man konsistens och munkänsla när man minskar fetthalten? Hur bibehåller man smak och arom vid reducerad sockerhalt? Hur bibehåller man den mikrobiologiska säkerheten när man ändrar receptur (minskar socker, minskar salt m.m.)? Hur utformar man tillagningsprocesser så att de hälsomässiga fördelarna kvarstår ända fram till konsumtionstillfället (stek- ning utan fett; skonsam tillagning som bevarar aktiva ingredi- enser m.m.)? Hur bygger man upp livsmedelsstrukturer så att hälsomässigt aktiva komponenter bevaras och frigörs i rätt skede under mat- smältningen? Hur bygger man en ny, attraktiv produkt utifrån en identifie- rad, hälsomässigt funktionell ingrediens (smak, konsistens, lag- ringsstabilitet, mikrobiologisk säkerhet? För att uppnå en produktion av livsmedel som är miljömässigt håll- bar behöver kunskap om olika råvarors och produkters (svenska och importerade) miljöpåverkan ytterligare byggas upp. Forskning som behöver prioriteras inom området: Analyser av livsmedelskedjans effektivitet och miljöpåverkan i ett systemperspektiv, från jordbruk till avfalls- och avlopps- hantering. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Utveckling av metoder för miljö- och kostnadsdriven process- och produktionseffektivisering för att minska livsmedelsked- jans miljöpåverkan. Metoder för socioekonomisk värdering för att bredda och för- djupa den LCA-baserade metodiken för värdering av livsme- delskedjans påverkan i ett hållbarhetsperspektiv (i första hand för importerade livsmedel). Socialt hållbara boendemiljöer – särskilt viktiga för de äldre. Fördjupning till kap. 4.1.2 Text: , forskare vid CFK, vetenskap, För att skapa ett socialt hållbart boende måste alla inblandade aktö- rer i planeringen av framtida bostadsområden ta hänsyn både till nuets och morgondagens behov. Bostäder skall ju hålla , materiellt men också socialt. En aspekt som kan förutses är förändrade behov hos en allt åldrande population i kombination med de resurser som samhället har att tillgå för att tillgodose dessa behov. Precis som när det gäller pensionssparande, energi och läkarvård läggs det ett allt större ansvar på den enskilda individen att se om sitt eget hus, inte minst inför ålderdomen. När det gäller boendet för äldre har andelen särskilt boende minskat (ålderdomshem, , sjukhem och gruppboende) minskat, medan senior- boendet har ökat. Därmed växer behovet av hemtjänst. Eftersom andelen personer som är kommer att öka dramatiskt inom de närmaste decennierna – från dagens ca 1,5 miljoner till 1,9 miljoner år 2015 och drygt 2,4 miljoner (SCB, Befolkningsstatistik och befolknings-framskrivningar 2003) – kommer behovet av stöd och hjälp att öka och likaså kraven på boendet. Många äldre har funktionsnedsättningar men kan ha en i övrigt god hälsa. De vill ofta bo kvar hemma , är mer aktiva och ställer krav inte bara på sitt boende utan också på tjänster, produkter etc. Slutbetänkandet SENIOR 2005 tar upp olika aspekter på åldrandet. Där nämns behovet att öka människors möjligheter att själva ta ansvar för sitt åldrande och hur detta kan stödjas av samhället på olika sätt (SOU 2003:91). Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Välplanerade områden är viktiga härvidlag, genom att bostäder och närmiljö görs tillgängliga för alla oavsett förmåga. Det blir därmed möjligt att upprätthålla sina sociala nätverk och förbli oberoende av andra både inom- och utomhus vilket bibehåller upplevelsen av hög livskvalitet. På detta sätt kan även behovet av vård och omsorg förebyggas genom att människor fortsätter vara aktiva, både fysiskt, kulturellt och socialt, något som ger positiva effekter både på hälsa och väl- befinnande. I rapporten äldreomsorgen rekommen- deras folk i 50- och 60-årsåldern att redan nu planera för sitt fram- tida boende genom att flytta till lägenhet med hiss och rymliga utrymmen t.ex. badrum för att arbeta i. Med tanke på antalet människor som det handlar om är frågan hur det här beho- vet ska tillfredsställas på den ordinarie bostadsmarknaden. Genom att utforma bostäder och deras närmiljö med hänsyn till att människors förmåga – både den fysiska och kognitiva – föränd- ras , skapas förutsättningar för ett socialt hållbart boende. Därmed är inte sagt att de skall se likadana ut, snarare att det ska- pas alternativ att välja mellan eftersom vi åldras olika dessutom har olika syn på vad som är ett optimalt boende. ser vi ett ökat utbud av så kallade senior- eller 55-plus- boenden som erbjuder en attraktiv och funktionell/tillgänglig miljö med möjlighet till olika service- och trygghetspaket, t.ex. hem- transport av mat eller städhjälp för att underlätta vardagen. Den här typen av boende är dock oftast förbehållen människor med god ekonomi eftersom det i många fall handlar om bostadsrätter. Fler människor, t.ex. i vanliga hyreshusområden borde dock få samma möjlighet. För ett socialt hållbart boende är tillgänglighet en viktig faktor. Enligt Lidmar (2002) kan graden av tillgänglighet i nya bostäder ses som ett kriterium på den långsiktiga ändamålsenligheten i stort. För att inte skapa ett speciellt boende för vissa människor, typ äldre och funktionshindrade, krävs att de områden som planeras för framtiden utformas flexibelt, så att de kan anpassas efter de boendes förändrade behov. Alla utrymmen i bostäder skall enligt byggbestämmelserna vara tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (BBR 1999). Till- gänglighetsaspekten handlar dessutom om att kunna ta sig till och från sitt boende på ett säkert sätt, att det finns kommunikations- medel i nära anslutning samt andra faciliteter som butiker och restauranger. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Vid framtida planering av bostadsområden bör beslutsfattare och andra aktörer vara medvetna om vilka de eventuellt exkluderar när de fattar beslut om struktur och utformning av inom- och utom- husmiljöer. Det är viktigt att ta till sig många olika människors erfarenheter, behov och värderingar för att därigenom kunna skapa ett socialt hållbart boende för alla. Inte minst de äldres åsikter bör tas hänsyn till i större utsträck- ning. Denna grupp beskrivs ofta i generaliserande och stereotypise- rande termer och syns sällan själva i samhällsdebatten. Genom att formge miljöer så att de blir användbara för så många människor som möjligt så undviker man specialanpassningar som utestänger vissa människor. Dessutom slipper man dyrbara juster- ingar i efterhand. Det är ett sätt att skapa ett mer hållbart boende, såväl fysiskt som socialt. BBR, byggregler . Lidmar, , Tillgänglighetens estetik: Bostäder, 2002, . SOU 2003:91, SENIOR 2005. 100 Steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. , Aktuellt om äldreomsorgen, rapport oktober. Trädgård och kolonilott främjar hållbarheten. Det växande trädgårdsintresset är ofta ett uttryck för ett mer all- mänt intresse för naturen och miljön. Många som ägnar sig åt träd- gårdsodling ser detta som ett inslag i en hållbar livsstil. Ökad kun- skap om hur stora miljövinster som kan uppnås med husbehovsod- ling bör därför kunna resultera i ökad beredvillighet att odla mera själv. Beredskapsskäl talar också för att många bör ha grundläg- gande kunskaper om odling. Det är f ö. inte bara de ätliga träd- gårdsprodukterna som har betydelse i detta sammanhang, utan även de stora mängder blommor som på detta sätt produceras maximalt lokalt. Även i folkhälsoarbetet är trädgårdsintresset en resurs som borde utnyttjas långt bättre än . Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen SOU 2005:51 delse för hälsa och välbefinnande är väl dokumenterad och bör kunna motivera flera typer av samhällsinsatser för att ännu fler ska kunna ha en egen trädgård. Ytterligare en aspekt är att många som invandrar för med sig kunskaper om odling, och att integrationen i det svenska samhället kan underlättas av att man tar vara på detta som ett fritidsintresse att dela med andra. Trädgårdsodling kan bli en mötesplats över alla gränser – kulturell bakgrund, kön, ålder eller annan grupptillhörig- het. Två tredjedelar av befolkningen har möjlighet att odla själva i an- slutning till småhus eller fritidshus eller på kolonilotter. Av Statis- tiska Centralbyråns regelbundna undersökningar av levnadsförhål- landena () framgår att eller nära fem miljoner av befolkningen i åldern 16–ägnar sig åt trädgårdsarbete . eller nästan tre miljoner invånare ägnar sig åt trädgårdsarbete mer än . Träd- gårdsskötsel är, näst efter promenader, den vanligaste fritidssyssel- sättningen utomhus. I finns det (2005) drygt 2,5 miljoner trädgårdar. 1 780 000 tillhör småhus för permanentboende, drygt 680 000 till- hör fritidshus och minst 40 000 är kolonilotter. Tillsammans har de en yta lämpad för trädgårdsodling i storleksordningen 300 000 ha, motsvarande t.ex. hela yta. I hemträdgårdar och kolo- niträdgårdar produceras ca potatis, upp till grönsaker och omkring frukt och bär, allt till ett skattat sammanlagt värde av . Detta tas inte med i nationalräkenskaperna eftersom fritidsodling räknas som en hobby. Ändå är mängderna långt ifrån försumbara. Exempelvis är fritidsodlingen av frukt, vinbär, krusbär och hallon betydligt större än den yrkesmässiga odlingen. Likväl är det uppenbart att endast en mindre del av trädgårdarnas sammanlagda areal används till husbehovsodling av trädgårdsprodukter. Arealmässigt finns det således en betydande potential för ökad husbehovsodling i vårt land, i trädgårdar som redan finns. Denna potential kan tillvaratas bättre. Med ganska enkla åtgärder kan man främja att så sker. Alla trädgårdsintresserade har dock inte tillgång till en egen trädgård. Alla har inte heller råd eller lust att köpa hus för att få en trädgård. Det bör därför finnas koloniträdgårdar och odlingslotter i en sådan omfattning att alla som vill odla själv ska få möjlighet att göra det. Detta bör främst vara ett kommunalt ansvar, men statliga Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen myndigheter kan bidra med bl.a. planeringsanvisningar. I det fast- ställda miljömålet God bebyggd miljö ingår att det ska finnas möj- lighet till lokal odling. Det kan uppnås genom att en större andel av de nya bostäderna från början planeras så att de får en egen träd- gård och genom att nya koloniområden anläggs, gärna så nära bostäderna som möjligt. Många som odlar trädgårdsprodukter för husbehov ser bristande förvaringsmöjligheter som ett hinder mot att utöka sina odlingar. kunde myndigheterna i detalj föreskriva hur bostä- derna skulle vara utrustade för att lån skulle beviljas till produktio- nen. Den tiden är förbi, men myndigheterna bör ha ett ansvar för att göra byggherrar och projektörer uppmärksamma på att detta är en förbisedd kvalitet i bostadsbyggandet. Trädgårdsorganisationerna har en viktig roll när det gäller att ytterligare öka intresset för trädgårdsodling och kunskapen om hur man odlar miljövänligt. Med medlemstidskrifter, föreningsaktivi- teter och gratis telefonrådgivning når de ett stort antal intresserade odlare. Ett ökat stöd till denna rådgivning kan resultera i att allt fler blir medvetna om vilken resurs deras trädgård är och att de får kunskap om hur de bättre kan ta vara på denna resurs. Bygga-bo-dialogen för en hållbar utveckling inom bygg- och fastighetssektorn. Fördjupning till 2 och 4 Bygga-bo-dialogen är ett unikt samarbete mellan företag, kommu- ner och regeringen för utveckling mot en hållbar bygg- och fastig- hetssektor i . Dialogen startade efter direktiv från regeringen till Miljövårdsberedningen. I Bygga-bo- dialogen har deltagarna formulerat visioner, mål och strategier för en hållbar bygg- och fastighetssektor (). Utgångspunkt har tagits i ökade miljökrav för en hållbar utveckling och människors behov av en god miljö och ett fungerande sam- hälle. Bygga-bo-dialogen lyfter fram strategiska åtaganden inom tre prioriterade teman – god inomhusmiljö, effektiv energianvändning och effektiv resursanvändning. De åtaganden som aktörerna skriver under kan sammanfattas i följande uppmaningar: 1.Planera för ett hållbart samhällsbyggande. 2.Se till helheten och byggnadsverkets hela livscykel. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen 3.Skapa en effektiv och kvalitetsstyrd bygg- och förvaltnings- process. 4.Förvalta byggnadsverk med energi- och miljöhänsyn. 6.Forska, utveckla och utbilda för en hållbar bygg- och fastig- hetssektor. 7.Följ upp och utvärdera. Bygga-bo-överenskommelsen förväntas innebära följande, om insatserna får genomslag i hela bygg- och fastighetssektorn Långsiktiga () insatser för en minskad energianvänd- ning i bebyggelsen (som genomsnitt för hela bebyggelsen jämfört med ) samt en begränsad användning av fossila bränslen för värmeändamål (ca ). Ökad användning av förnybara energikällor som sol, vind och vatten. Det innebär att koldioxidutsläppen från byggnader bedöms kunna minska med 70–. (Bygg- och fastig- hetssektorn bidrar med ca koldioxid). Minskad årlig energianvändning i byggnader med 30–som motsvarar 20–. I offentliga byggnader kan besparingar åstadkommas motsvarande 5–(som skulle kunna användas till andra nyttig- heter, exempelvis resurser för vård, skola och omsorg). Kvalitetsklassade byggnader med avseende på hälsa, miljö och energi och en hälsosam inomhusmiljö. Detta skall kombineras med en effektiv användning av energi och material samt priori- tering av giftfria produkter. Helhetssyn och livscykeltänkande vid upphandling av material, komponenter och system, vilket kan bidra till lägre årskostna- der för den enskilde hyresgästen och samhället i stort även om produktionskostnaden ibland kan bli något högre. Ökat inslag av utveckling och innovationer inom miljö- och energiteknikområdena med kopplingar till viktiga funktioner och kvalitetsfrågor i bebyggelsen. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Bygga-bo-dialogen omfattar 37 aktörer (företag, kommuner, statliga verk samt regeringen), som skrivit under en överenskom- melse och ett antal åtaganden om konkreta insatser för att nå dialo- gens mål. Målen handlar om allt ifrån mängden deponerat avfall, grus, miljöskadliga ämnen, byggnadsrelaterad hälsa, kemikaliean- vändning till energianvändningens miljöbelastning. Det finns således klara kopplingar till de nationella miljökvalitetsmål som regering och riksdag antagit. samordnar den fortsatta dialogen gav regeringen i uppdrag åt att under perio- den –2006 ansvara för ett sekretariat vars uppgift är att i sam- råd med styrgruppen för Bygga-bo-dialogen samordna, följa, utvär- dera samt informera om dialogens arbete och resultat. En annan uppgift är att genomföra ett kompetensutvecklingsprogram för bygg- och fastighetssektorn inom dialogens strategiska områden, bl.a. att utbilda byggnadsarbetare i miljöfrågor. Vidare pågår utvecklingsprojekt om förslag till miljöklassning av byggnader. Här vill dialogen studera hur olika förmåner vad gäller skatter, försäkringsvillkor, kreditvillkor, avgifter och investeringar kan fungera som långsiktiga drivkrafter för en ökad miljöanpass- ning i planering, byggande och förvaltning. Ett redovisningssystem finns på Bygga-bo-dialogens hemsida, , där aktörerna kan redovisa hur de arbetar med att genomföra sina åtaganden. Information om Bygga-bo-dia- logen som spjutspets för en hållbar utveckling av bygg- och fastig- hetssektorn sker kontinuerligt genom tidningsartiklar, webbpubli- cering, seminarier m.m. Göteborgsmodellen för utfasning av farliga kemikalier. Förändringarna för att minska andelen riskfyllda kemiska ämnen i vardagslivet går för långsamt. Med hjälp av metodiken i den s.k. Göteborgsmodellen – med fokus på gränssnittet mellan använ- dare och tillverkare – kan denna omställningstakt påskyndas. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Grundbulten är att utnyttja användar- och konsumentkraften samt marknadsspelet på nationell nivå. Det finns en rad angelägna och brådskande uppgifter. Avsnitt 4.5.2 fokuserar på bildäck, båtbensin och målarfärg. Andra exempel är flamskyddsmedel i elektronik, kylarvätskor och frostskydds- medel, träskyddsmedel i virke, kemikalier i textilier, kosmetika. Arbetsmodellen är generell och kan tillämpas på i stort sett samt- liga produkt- och varuområden med funktionsförbättrande kemi- kalier. Förändringar skulle i många fall kunna göras snabbare, utan omfattande studier och utredningar. Ett exempel på detta är den onödiga användningen av en dioxinliknande biocid, triclosna, i tandkräm, strumpor, cykelbyxor, underkläder och lakan. Triclosan är giftigt för vattenlevande organismer och förbrukningen ligger på /år. Ett annat exempel är användningen av zinkpyrition i mjäll- schampo. Zinkpyrition förhindrar tillväxt av mikroorganismer men är extremt giftigt för vattenlevande organismer. Ämnet är förbjudet att använda i båtbottenfärger, men finns i ett antal hår- schampoprodukter på den svenska marknaden.