sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt Kommissionens bedömning kan det inte ute- slutas att differensen är ett uttryck för att branschen har haft kostnadssökningar som har överstigit KPI, på vilket alltså idealresultatet bygger. Det positiva utfallet för konsumenternas del mar- keras också i bokklubbarnas verksamhet, där pri- serna efter vissa problem efter moms- sänkningen nu kan avspegla en full utdelning för bok- köparna. Inom de områden där vi inte kan följa vilken ef- fekt som momssänkningen har haft spretar prisut- vecklingen ordentligt. Exceptionellt stora prissänk- ningar inom samtliga litteraturgenrer uppvisar nät- bokhandeln. Det är förstås mycket glädjande från konsumentsynpunkt. Vi har dock pekat på de sär- skilda omständigheter som råder inom denna bransch och varnar något för att dra alltför stora växlar i ett längre tidsperspektiv och för att utnyttja resultaten härifrån som jämförelsetal för boksektorn i stort. Bokpriserna i varuhusen, dagligvarubutikerna och kioskerna uppvisar en annan utveckling. menterna har här som prismätningarna har genomförts upplevt prisökningar som har legat högre än genomsnittet i samhället . För studerande inom universitet, högskolor och vuxenutbildning har priserna på den svenska kurslitteraturen i bokhandeln ökat klart mer än övriga priser i samhället. Prisökningarna i bok- handeln har sin motsvarighet i utvecklingen av för- lagspriserna. Även om utvecklingen av priserna på den svenska kurslitteraturen i någon mån har balanse- rats av att priserna på den utländska kurslitteraturen i bokhandeln har gått en annan väg, och att den kurs- litteratur som har sålts över nätbokhandeln liksom övriga böcker där har gått ner i pris, uppfattar Kom- missionen situationen allmänt som oroande och före- slår att fortsatta mätningar skall företas för att säker- ställa giltigheten i våra observationer. redovisade resultat i fråga om prisutveck- lingen på tidskriftsområdet står sig också i vårt slut- facit. I stort sett är det samma tidskriftskategorier som tidigare som toppar prisökningsligan och samma tidskrifter som mest har sett till att skattelättnaden har kommit konsumenterna till godo. När det gäller familje- och damtidningarna är differensen från idealresultatet så liten att vi inte finner anledning att närmare kommentera den. Också när det gäller tidskrifter inom områdena idrott, motion och frilufts- liv samt hem, bostad och trädgård kan vi konstatera att det är konsumenterna som har dragit de största fördelarna av momssänkningen. På den andra sidan finner vi t.ex. köparna av tidskrifter om ekonomi, teknik, hobby och foto samt läsarna av datortidskrif- ter. Här har prisökningarna i många fall helt ätit upp momssänkningseffekten. Möjligen kan man hoppas att konsumenten har fått se kvalitetsförbättringar i utgivningen eller att tidskriften som kanske skulle ha lagts ner ändå faktiskt har överlevt. Ett relativt omfattande material har tagits fram som belyser den ekonomiska utvecklingen inom bok- och tidskriftsbranschernas olika verksamheter. I den delen nöjer sig med att sam- manfattningsvis konstatera, att det är uppenbart att momssänkningen har bidragit till en ökad omsättning för bok- och tidskriftsförlag och för detaljhandeln och att detta har gjort det möjligt för branschen att täcka ökade kostnader och nå en lönsamhet som enligt branschens egen uppfattning motsvarar andra delar av näringslivet. Den radikala omsättningsökningen året efter momssänkningen har klingat av, men fortfa- rande ligger nivån klart högre än innan. Något mer omfattande material som belyser momssänkningens konsekvenser för läsningens om- fattning och bredd har inte stått till buds inför slut- rapporten men det kompletterande underlaget har bekräftat den preliminära bild som vi presenterade . Det kan också vara värt att notera att forskningen tycks bekräfta att priserna inte spelar den roll för läsningen som man kanske har trott. Sammanfattning av förslag till åtgärder På grundval av våra iakttagelser och slutsatser har vi presenterat vissa förslag till uppföljande åtgärder. De kan summeras enligt följande: Kommissionen bedömer att effekterna av moms- sänkningen på bok- och tidskriftsområdena varierar men i stort motsvarar vad som kunde förväntas av reformen och att det inte finns anledning att om- pröva momssatsen på detta område. Vi föreslår att beaktar detta i sitt fortsatta arbete. Kommissionen föreslår att granskningen av pris- effekterna av momssänkningen successivt ersätts av återkommande och mer generella granskningar av prisutvecklingen och konkurrenssituationen på bok- och tidskriftsmarknaderna. Det skapar under- lag för det kulturpolitiska arbetet och upprätthåller kompetens och kunskaper i prismätnings- verksamheten. Konsumentinformationen om priserna på bok- och tidskriftsområdena bör successivt släppa fokuse- ringen på momssänkningen och mer riktas in på priserna som sådana. Med betoning på branscher- nas eget ansvar på området föreslår Kommissionen att det övervägs om samhället kan bidra i informa- tionsspridningen. Utvecklingen av priserna på den svenska kurs- litteraturen för universitet, högskolor och kommu- nal vuxenutbildning noteras särskilt och kan kräva särskilda åtgärder. Kommissionen föreslår att fort- satta prismätningar genomförs för att bekräfta håll- barheten i de observationer som vi har gjort. Kommissionen föreslår att läsvaneundersökningar på den nivå som har förekommit under Kommis- sionens granskningsarbete även i fortsättningen bör stimuleras så att effekterna av olika kulturpolitiska instrument skall kunna utvärderas, bland annat momssänkningens långsiktiga effekter. Internatio- nellt arbete på området bör följas och utnyttjas. Kommissionen föreslår att regeringen prövar möj- ligheten till ökad stimulans av forskning om relatio- nerna mellan bl.a. bokpriser och läsning Kommissionen föreslår att frågan om hur läsningen skall kunna stimuleras och andelen icke-läsare minskas skall ses över samlat. Kommissionen rekommenderar att de föreslagna uppföljningsåtgärderna hanteras och kostnaderna prövas inom ramen för den översyn av litteratur- stödsfrågor som regeringen kommer att göra på grundval av ett riksdagsuttalande. Kostnaderna för de föreslagna fortsatta prismätningarna bör kunna tas fram genom omprioriteringar i Utbildnings- och . Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter SCB:s rapport till , Effek- ter av sänkt mervädesskatt på böcker och tid- skrifter, återges delvis i det följande. Den full- ständiga redovisningen finns på SCB:s webbplats Regeringen tillsatte en kommission för bok- prisfrågor () med uppdrag att följa och granska prisutveck- lingen för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. missionen fick även i uppdrag att redovisa de litte- raturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdes- skatten. fick SCB i uppdrag av att förse med relevant underlag. SCB:s uppdrag innefattar att mäta prisutvecklingen på böcker och tidskrifter (huvudprismätningen), att följa ekonomisk utveckling i berörda branscher och att följa läsandets utveckling i . Mot bakgrund av behovet att särskilt redo- visa prisutveckling för kurslitteratur, fick SCB ett tilläggsuppdrag av Utbildningsdeparte- mentet att mäta priser på böcker som används som kurslitteratur vid kommunala vuxenutbildningar samt vid universitet och högskolor (kurslitteraturprismät- ningen). SCB:s huvuduppgift har varit att mäta prisutveck- lingen på böcker och tidskrifter –2004. I uppdraget har också ingått att leverera underlag om läsandets utveckling samt – i den ut- sträckning statistiken medger – komplettera med den ekonomiska utvecklingen för företagen. När det gäller prismätningarna har SCB – mot bakgrund av bokbeståndets stora variationer av egen- skaper – förfinat metoderna för prismätningar på böcker genom information i det insamlade underlag som blivit tillgängligt under uppdragets gång. liga har på uppdrag av SCB samlat in upp- gifter om olika egenskaper hos böcker. SCB har anlitat två institut vid universi- tet, och SOM-Instititutet, för ana- lys av läsandets utveckling i efter moms- sänkningen. och SOM-Instititutet har levererat underlag till SCB om läsandet av böcker och tidskrifter inför rapporteringarna till Bok- priskommissionen –2004. Därutöver ställde SCB frågor i SCB:s omnibuss . De frå- gorna handlade om konsumenternas upplevelse av prissänkningen på böcker och tidskrifter och eventu- ella förändrade inköp efter momssänkningen. Rele- vant information från andra undersökningar som SCB och andra gör har också infogats i SCB:s rap- porter. Det tar än de som Bokpris- kommissionen haft som mandatperiod innan eventu- ella förändringar av läsandet kan registreras. Detta beroende på den relativa långsamheten vad gäller för- ändringar i människors vardagsliv och livssituation, enligt . Rapportering till och Bokpris- kommissionen har (med den här rapporten inräk- nad) skett totalt sex gånger. Prismätningarna på kurs- litteratur har rapporterats även till Utbildnings- departementet och . Rapportens innehåll och SCB:s leveranser Drygt efter momssänkningen, i denna sjätte och sista rapport, presenteras SCB:s resultat över prisutvecklingen på böcker och tidskrifter . Prisutvecklingen för böcker redovisas för olika försäljningskanaler och bok- genrer. Här redovisas även prisutvecklingen för kurslitteratur vid universi- tet/högskolor och komvuxgymnasier. Prisutveck- lingen för tidskrifter redovisas för olika tidskrifts- kategorier. Bok- och tidskriftsbranschernas ekonomiska ut- veckling –2002 (vissa uppgifter ) redovisas i termer av intäkter, kostnader och lönsamhet i denna rapport. Så långt det varit möjligt har SCB renodlat analysen för företag som har verksamhet av böcker och/eller tid- skrifter. I de branscher som redovisas kan dock ingå företag som inte har omfattande verksamhet av böcker/tidskrifter. Vid analys av bok- och tidskrifts- företagens omsättning får även beaktas att andra va- ror/tjänster utöver de momssänkta ingår i uppgif- terna. Se vidare kapitel 3. I kapitlet om läsande har SCB i denna sjätte rap- port kompletterat med nya data om barns läsande från (). presenterade data om bok- och tidskriftsinköp samt läsning med mera, som sammanställts från SOM- Instititutet, samt SCB med flera, finns med även i den här rapporten. Samtliga sex rapporter och övriga underlag finns tillgängliga på SCB:s webbplats. Drygt efter att momssänkningen genomfördes på böcker och tidskrifter kan SCB redovisa följande vad gäller prisutvecklingen på böcker. Uppmätta prisförändringar för böcker och tidskrif- ter jämförs med olika mått beroende på vilka mät- perioder som avses. jämförs prisförändringarna med den allmänna prisutveck- lingen och med hänsyn tagen till sänkningen av mer- värdesskatten. SCB kallar detta jämförelsemått för IJM1, inflationsjusterad momssänkning. 1 För beskrivning av begreppet IJM, se resonemang på sid 22. till –11,för perioden –2004. jämförs prisförändringarna med den allmänna prisförändringen i samhället (KPI). Jäm- förelsemåttet uppgår till +2,. I diagrammet nedan (se diagram 1.1) redovisas den totala prisutvecklingen 2001–2004. Prisförändringar för bokhandel respektive bok- klubbar åskådliggörs också separat i diagrammet. Bokhandel och bokklubbar ingår under hela perio- den. ingår även nätbokhandel och varu- hus/livsmedelsbutiker/kiosker. IJM (den grå linjen i diagram 1.1 och 1.3) motsva- rar –11,. En prisförändring på den nivån är vad man kan förvänta sig för perioden, om bok- och tidskriftsbranschens aktörer har haft en genomsnittlig kostnadsökning som motsvarar KPI generellt samt en oförändrad marginal per såld bok. Tre staplar redovisas för respektive kategori i dia- gram 1.1. Den blå stapeln visar den uppmätta pris- förändringen. Den ljusgrå stapeln (max) är pris- förändringen plus osäkerhetstalet2 (statistisk osäker- het som alltid tillkommer vid urvalsundersökningar) och den mörkgrå stapeln (min) är prisförändringen minus osäkerhetstalet. Tillsammans bildar pris- förändringen med osäkerhetstalet ett intervall inom vilket prisförändringen kan ligga. De ljusgrå och mörkgrå staplarna bildar övre respektive undre gräns för verklig prisförändring. För att prisförändringarna ska anses ha nått IJM- målet ska åtminstone den ljusgrå stapeln nå den grå IJM-linjen. Det är klarlagt att samtliga försäljningskanaler sammantaget samt bokhandel separat inte har nått 2 Med 95 procents säkerhet är prisförändringen inom intervallet, estimatet ± osäkerhetstalet. Diagram 1.1 Prisutveckling för böcker i samtliga försälj- ningskanaler totalt respektive för bokhandel och bok- klubbar . Jämförelsemått här är IJM -2,0 -4,0 -3,5 -6,2 -6,0 -5,9 -7,6 -7,0 -8,0 -9,3 -8,9 -9,3 -10,0 -11,5 -12,0 -14,0 Det saknas om hänsyn tas till intervallens yt- tersta gränser (se ljusgrå staplar). Med hänsyn till osäkerhetsintervallet kan bokklubbar däremot ha nått IJM-målet. I diagram 1.2 redovisas prisutvecklingen för böcker , totalt samt uppdelat på res- pektive försäljningskanal. jämförs prisförändringen med den allmänna prisutvecklingen i samhället (KPI). – den svarta linjen i diagram 1.2 – uppgår till +2,för perioden –2004. Den uppmätta prisförändringen samt osäkerhets- intervallet ställs för perioden –2004 i relation till KPI (den svarta linjen i diagrammet ovan). För att prisförändringen ska kunna ligga i nivå med eller un- der KPI-ökningen, ska åtminstone den mörkgrå sta- peln ligga i nivå med eller under den svarta KPI-lin- Diagram 1.2 Prisutveckling för böcker i samtliga försälj- ningskanaler och uppdelat på respektive försäljningskanal . Jämförelsemått här är KPI-förändring -2,0 -0,5 -3,3 -5,7 -7,0 -8,2 -12,0 Om alla tre staplarna ligger under KPI-linjen, är det säkerställt att bokprisförändringarna i den försäljningskanalen ligger under KPI-ökningen. Om prisökningen inom en försäljningskanal över- stiger KPI-ökningen (den svarta linjen) är pris- ökningen större än den allmänna prisutvecklingen. Nätbokhandel samt bokklubbar har prisföränd- ringar (blå staplar) som är mindre än KPI-föränd- ringen (den svarta linjen) –2004. Hos samtliga försäljningskanaler sammantaget och även hos bokhandel samt varuhus/dagligvarubutiker/kios- ker överstiger de uppmätta prisförändringarna KPI- förändringen. Detta gäller även när osäkerhetstalet (den mörkgrå stapeln) dras ifrån uppmätt prisökning. Prisökningar för samtliga försäljningskanaler sam- mantaget överstiger KPI-förändringen med åtmins- tone . Prisökningar hos bokhan- deln överstiger med och varuhus/dagligvarubutiker /kiosker överstiger med . Olika kanaler – olika prisutveckling har bokpriserna i nätbokhandeln sjun- kit medan bokpriserna hos övriga återförsäljare ökat. Prisminskningarna hos bokklubbar sedan moms- sänkningen infördes kan – med hänsyn till osäkerhetstalet – vara i nivå med de förväntningar som momssänkningen gav upphov till. I varuhus/ livsmedelsbutiker och kiosker har det skett prisökningar som varit klart större än den allmänna prisutvecklingen i (KPI) . Bokhandelns prisförändringar på böcker når inte den nivå som momssänkningen och KPI-förändringen motiverat. Bokhandeln har haft prisökningar (huvudsakligen 2002–2003) och de prisökningarna har i stort sett följt bokförlagens prisökningar. För hela perioden –2004 har bokpriserna to- talt sett inte riktigt haft den prisutveckling som moti- verats av ett fullt och bestående genomslag av moms- sänkningen. Bokpriserna sänktes tydligt mellan och kan då – om hänsyn tas till osäkerhetstalen – ha sjunkit i samma utsträckning som momssänkningen motiverade. har däremot prisökningarna (inom bokhandeln och i varuhus/livsmedelsbutiker och kiosker) varit klart större än den allmänna prisutvecklingen i . Det gör att det – för samtliga försäljningskana- ler sammantaget – saknas mel- lan 2001 och 2004 för att målet skulle ha nåtts. Olika genrer – olika prisutveckling För samtliga försäljningskanaler sammantaget har skönlitteraturen sjunkit mest i pris . Prissänkningarna på skönlitteratur är i nivå med prissänkningsmålet. Priserna på barn- litteratur har också minskat och kan, med hänsyn till osäkerhetstalet, ha nått den förväntade nivån efter momssänkningen. Facklitteraturen har sjunkit minst i pris. saknas det för facklitte- ratur åtminstone mellan uppmätt prissänkning och förväntad nivå. Förlagspriserna (f-priserna) har ökat och kan vara en förklaring till motsvarande prisökningar i detaljhan- deln. ökade de officiella förlagspriserna (f-priserna) . Mest steg f-priserna på facklitteratur, . Med antagande om oförändrade rabatter till detalj- handeln kan förlagspriserna ge upphov till motsva- rande konsumentprisökningar i detaljhandeln. Gene- rellt har bokhandelns priser ökat i samma utsträck- ning som förlagspriserna. Nätbokhandeln har däre- mot sänkt priserna i konsumentled, trots ökande pri- ser i förlagsled. Nätbokhandeln har sänkt priserna Nätbokhandeln avviker från det generella mönstret för övriga försäljningskanaler åren 2002–2004 ge- nom att kraftigt ha sänkt priserna, särskilt på barn- och skönlitteratur. Priserna i nätbokhandeln har to- talt minskat med 5,7 ± . KPI har ökat . Bokklubbarna kan totalt sett ha nått målet Priserna på böcker hos bokklubbar har totalt sett minskat med 9,3 ± 2,3 pro- cent. Om hänsyn tas till osäkerhetstalet kan bokklubbarna ha nått IJM-målet3 på –11,. Vid uppdelning av utvecklingen på olika genrer fram- kommer att skön- och facklitteratur har de största prisminskningarna. Barnlitteratur som minskat i pris med 6,2 ± har däremot inte nått IJM- målet. 3 IJM står för inflationsjusterad momssänkning. I varuhus/dagligvarubutiker/kiosker har priserna ökat mer än KPI Hos varuhus/dagligvarubutiker/kiosker har priserna på böcker ökat i pris med 6,5 ± , vilket är betydligt mer än motsvarande KPI-ökning på . Bokhandeln når inte momssänkningsmålet Priserna på böcker i bokhandeln har och sammantaget sjunkit i pris med 6,2 ± . Jämfört med IJM-målet, som för hela perioden motsvarar en prissänkning på , har priserna därmed inte sjunkit i nivå med förvänt- ningarna. Prisökningarna på facklitteratur (10,4 ± ) är en viktig för- till att bokhandeln inte når prissänknings- målet. Resultaten från två olika metoder underbygger slutsatsen. Prissänkningarna på skönlitteratur och barnlitteratur ligger i nivå med IJM-målet. Prisutveckling för kurslitteratur (kurslitteraturprismät- ningen) uppdelad på komvuxlitteratur samt svensk och utländsk universitets- och högskolelitteratur pre- senteras . Den allmänna prisutvecklingen (KPI) har varit +2,. I bokhandeln ökade priserna på komvuxlitteratur med 8,0 ± och priserna på svensk univer- sitets- och högskolelitteratur ökade med 6,7 ± . Dessa prisökningar var större än KPI-ök- ningen. Priserna på utländsk litteratur vid universitet/ högskola sjönk med 1,0 ± . I nätbokhandeln steg priserna på kurslitteratur . Därefter sjönk priserna . För hela perioden sam- mantaget sjönk priserna i nätbokhandeln på kom- vuxlitteratur med 2,2 ± och priserna på den svenska universitets- och högskolelitteraturen sjönk med 1,5 ± . Prisförändringarna totalt var därmed lägre än KPI-ök- ningen. SCB har följt prisutvecklingen på tidskrifter mellan . Priserna på de tid- skrifter (lösnummer och abonnemang) som moms- sänktes har minskat med 5,3 ± . Den inflationsjusterade momssänkningen motsvarar en prisminskning . Prissänkningsmålet IJM för tid- skrifter har därmed inte alls nåtts. Prisförändringarna varierar mellan olika tidskriftskategorier men ingen tidskriftskategori når prissänkningsmålet. Prisutveckling mellan 2001–2004 I diagram 1.3 redovisas prisutvecklingen för tidskrif- ter totalt . IJM (den grå linjen i diagram 1.3) uppgår till –11,för perioden –2004. Tre staplar redovisas för kategorin tidskrifter totalt, se diagram 1.3. Den blå stapeln visar uppmätt pris- förändring. Den ljusgrå stapeln (max) visar prisför- Diagram 1.3 Prisutveckling för tidskrifter totalt . Jämförelsemått här är IJM -2,0 -4,4 -4,0 -5,3 -6,0 -6,2 -8,0 -10,0 -12,0 -11,4 ändring plus osäkerhetstal och den mörkgrå stapeln (min) prisförändring minus osäkerhetstal. Tillsam- mans bildar den uppmätta prisförändringen och osäkerhetstalet ett intervall vari prisförändringen kan ligga. De ljusgrå och mörkgrå staplarna bildar övre respektive undre gräns för prisförändringen. Den uppmätta prisförändringen (den blå stapeln) samt osäkerhetsintervallet ställs i relation till IJM (den grå linjen i diagrammet ovan). För att pris- förändringen ska anses ha nått IJM-målet ska åtmins- tone den ljusgrå stapeln nå den grå IJM-linjen. Av diagrammet framgår att prissänkningen på tid- skrifter ej nått prissänkningsmålet IJM. Momssänkningens inverkan på prisutvecklingen Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter ställs rim- ligtvis i relation till momssänkningen och även till all- män prisutveckling för varor och tjänster (konsu- mentprisindex, KPI) mellan de tidsperioder som jäm- förelserna avser. SCB redovisar här hur en sådan jämförelse har gjorts. Mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänktes från . Allt annat lika innebär detta en sänkning av prisnivån (1–1,06/1,25). Konsumentprisförändringen var +4,5 procent4. Utifrån förändringen i mervärdesskatt och KPI- förändringen kan momssänkningen förväntas leda till en prissänkning med 1,045*(1–0,152) = 0,886. Detta motsvarar en sänkning med (1–0,886), det vill säga . Vi kallar detta för den inflations- justerade momssänkningen (IJM). En prissänkning på den nivån är vad man kan förvänta sig för , om bok- och tidskriftsbranschernas aktörer har en genomsnittlig kostnadsökning, som 4 KPI medeltal januari – jämfört med KPI medeltal januari – . motsvarar KPI generellt samt en oförändrad marginal per såld bok. Ekonomisk utveckling i bok- och tidskrifts- branscher Omsättningen i bokhandeln ökade i löpande priser med i storleksordningen 9–. Omsättningsökningen för böcker kan på goda grunder antas ha varit större och är här beräknad till . Bok- handelns lönsamhet, mätt som bruttovinstmarginal, var i stort sett oförändrad eller förbättrades jämfört med . Bruttovinstmarginalen i bokhandeln låg på . och har den totala om- sättningen i branschen sjunkit med mellan . Bokförsäljningen minskade med i storleksordningen . Givet att bokomsättningsökningen i löpande priser var mellan och , var ökningen i fasta priser . I så fall köptes (till och med augusti) mer böcker hos bokhandeln5 jämfört med . och har nät- bokhandelns omsättning (av böcker) ökat med i löpande priser. Bokförlagen har haft en positiv omsättningsutveckling även om total omsättning (januari–augusti) sjönk . Mellan ökade bokförlagens omsätt- ning (nettoomsättning) i löpande priser med 423 mil- 5 Beräkningar gjorda på urvalet sortimentsbokhandlar. joner kronor enligt SCB:s Företagsstatistik. Bokför- lagens lönsamhet, mätt som marginal (se nedan under avsnitt 3 om SCB:s Företagsstatistik), var och hade förbättrats till . Tidskriftsförlagens utveckling har inte sett lika ljus ut. Kostnaderna har vissa år överstigit intäkterna. Lönsamhetsmarginalen var +0,och hade varit negativ . Omsättningsutvecklingen och visar dock på en inte obetydlig förbätt- ring. Total omsättning har ökat och omsättningen av varor belagda med sex procents moms har ökat . Tidningshandel samt varuhus och livsmedels- butiker Tidningshandelns omsättningsnivå i löpande priser hade (till och med augusti) minskat jämfört med . Hos tidningshandeln motsvarar varor belagda med 6 procents mervärdes- skatt (böcker, tidningar, tidskrifter med mera) något av branschens totala omsätt- ning. Även omsättningen av dessa varor har minskat. Mellan 2002 och var minskningen . I varuhus och livsmedelsbutiker ökade såväl total om- sättning som omsättning av varor belagda med sex pro- cents mervärdesskatt (böcker, tidningar, tidskrifter med mera) i löpande priser till (). Omsättningen av varor belagda med sex procents moms uppgår till av den totala omsättningen i branschen. Bokbinderier, boktryckerier samt tidskriftstryckerier Bokbinderier, boktryckerier och tidskriftstryckerier är tre branscher som samtliga haft en negativ ekono- Omsättningen (netto- omsättningen) i löpande priser sjönk i branscherna med mellan .