sou · GTB323d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Man behöver alltså från ha någon dokumentation för att stämma av omfattningen av förbränningen av fossilt avfall. Om dessa resultat avviker från deklaration finns anledning att följa upp detta med krav på ytterligare skatt osv. Mätresultaten kan också vara mycket viktiga för den skattskyldige. Om skatten får effekt kommer den bland annat att leda till att det blandade avfallet efterhand innehåller en mindre mängd fossilt kol än schablonen anger. Det kan också vara så att det blandade avfallet lokalt innehåller en mindre mängd fossilt kol än schablonen anger. För att kunna styrka detta inför behöver den skattskyldige en tillförlitlig metod som är enkel och inte alltför kostsam samt uppfyller vissa krav på att vara tillräckligt tillförlitlig. Mätresultat kan också behöva uppvisas i andra situationer där den skattskyldige vill påvisa att deklarationen överensstämmer med verkligheten. Förslag till mätmetod alternativ 1 uttages ett provgasflöde via en provtagningssond som placerats i rökgaserna från förbrännings- anläggningen. Provgasflödet leds genom absorptionsflaskor med koncentrerad NaOH-lösning (5 M) i vilken kvantitativ avskiljning av provgasens koldioxid sker. Efter avslutad provtagning skickas absorptionslösningen för analys med C-14 metoden varvid andelen fossilt (icke modernt) kol fastställes efter surgörning med saltsyra varvid koldioxiden desorberas. Provtagningstiden har valts för att ge möjlighet till ett representativt resultat. Metoden kan anpassas till längre eller kortare provtagningstider. Bilaga 8 SOU 2005:23 Det föreslagna provtagningssystemet innehåller följande huvudkomponenter medge tät anslutning av sonden till existerande mätuttag i anläggningen, t.ex. 3 muff. Sondens längd är ej bör ändå förslagsvis förläggas till ca 0,5–1 m från kanalväggen. avslutas med en vinklad utlopps- nippel för anslutning av provgas- är någon typ av skärringskoppling, sonden skall vara så konstruerad att ett täthetsprov av hela prov- enkelt kan utföras före varje prov- uppfylla krav ifråga om längd: skall nå uppställnings- mekaniskt tålig: för att minska innerdiameter: max för att inte ge onödig systemvolym utan risk för veck väggtjocklek: minskar risken för kontakt med eventuella heta ytor i närheten 9.frostskydd: uppvärmd slang om frysrisk föreligger (utomhus Material som alltid kan väljas är silikon och PTFE eller plast med spridarelement av sintrat glasfilter av porositet 0 för Avskiljningsgraden är ej kritisk för metoden men bör ändå ej understiga i vardera absorptionsflaskan. flaska med torkmedel vars uppgift är att förhindra ut- kondensering av fukt i provtag- medel är silicagel med färgindikator, Provgaspumpen skall minst uppfylla följande krav ifråga om: provgasföde ej kan hållas. timmars batteridrifttid enligt tillverkarens specifikation. Lämplig pump kan vara SKC model 224-PCXR4 Bilaga 8 SOU 2005:23 Polyetenflaska: 100.1 liters volym beroende på om delmängd eller hela 5 M NaOH-lösning tillreds genom per liter destillerat eller avjoniserat Kvalitet på lutpastiller eller vatten är inte kritisk för metoden. molärt överskott av lut räknat på reaktion till natrium- karbonat (Na2CO3). och säkerhetsmarginalen är i själva verket högre eftersom man kan tillåtas nå mättnad i första iden till stor del föreligger i form av Väderskyddande och värmd låda för tvättflaskor och pump som används utomhus då frysrisk föreligger. Provtagningsutrustningen kontrolleras och iordningställs före transport till provtagningsplatsen. Kontrollera förhållandena på mätplatsen, t.ex. typ av mätuttag, mätplanets storlek, kanalens väggtjocklek, utrymme för sonden utanför mätuttaget, avstånd till plats för absorptionsflaskor och provtagningspump samt avstånd till eluttag. Bedöm behov av väderskydd eller frostskydd om provtagningsplatsen är förlagd utomhus. Kontrollera provtagningssondens kondition. Inspektera grov- filtret som vid behöv rengörs eller byts. Tag fram sondfäste av rätt typ för aktuellt mätuttag. Kontrollera provtagningspumpens täthet och provtagnings- kapacitet. Justera provgasflödet genom pumpen till /minut med hjälp av referensrotameter eller annan flödesnormal eller till annat provtagningsflöde som beräknas utifrån provtagningstid, koldioxidhalt, mängd och koncentration av NaOH-lösning.. Toleransen är ej kritisk för metoden. Bered absorptionslösning (5 M NaOH) genom att upplösa NaOH-pastiller i destillerat eller avjoniserat vatten. Tillsätt några droppar pH-indikator som tydligt skall indikera när första absorptionflaskans lösning är förbrukad. Välj en pH-indikator i intervallet pH –10 och som klarar den starkt alkaliska lösningen . Placera 2 st absorptionflaskor i ett flaskställ för att klara säker hantering i fält. Tillför absorptionslösning till vardera av två absorp- tionsflaskor (storlek ). Koppla ihop flaskorna och stäng inlopp och utlopp. Fyll torkflaskan med regenererad gulgel eller annat torkmedel. Packa all utrustning på ett sådant sätt att transportskador undviks. I packlistan skall även ingå materiel såsom: provgas- slang av erforderlig längd, elkabel. Efter ankomst till provtagningsplatsen utförs uppställning av provtagningssystem, kontroller samt provtagning enligt följande Kontrollera att driftbetingelserna i anläggningen kommer att vara representativa under den planerade provtagningstiden, dvs. i normalfallet 24 h. God representativitet i erhållet resultat förutsätter i första hand: representativ bränslemix, stabil last och luftöverskott. Koppla ihop sond, provtagningsslang, absorptionsflaskor (med satsad volym absorptionslösning), torkflaskan och provtag- ningspumpen. Genomför täthetsprov genom att blockera sondens inlopp och start av provtagningspumpen. Om grovfiltret är monterat på sondens inlopp måste i vissa fall detta först demonteras innan sondröret kan pluggas. En förutsättning för godkänt täthets- prov är att inga bubblor passerar genom absorptionsflaskorna samt att provtagningspumpen indikerar nollflöde. Efter avslutat täthetsprov lossas pluggen försiktigt så att ingen vätska förloras från respektive absorptionsflaska. Öppna mätuttaget och montera provtagningssonden. Justera vid behov provtagningsflödet till /minut. Kontrollera provtagningsutrustningen återkommande enligt fastställd checklista: provtagnings- flöde, provtagningsvolym, okulär kontroll av provtagnings- systemet eventuellt färgomslag i första absorptionsflaskans lösning. I det fallet att färgomslag uppnås innan halva prov- tagningstiden bör provtagningstiden kortas ned enligt följande: Provtagningstid = max (Tid för omslag i flaska 1) x 1,5. När fastlagd provtagningstid uppnåtts avslutas provtagningen genom att provtagningspumpen stoppas. Notera tidpunkt, provtagningsvolym och om färgomslag erhållits i första absorptionsflaskan alternativt i båda. Förslut absorptionsflaskorna så att de säkert kan transporteras till lämplig plats för att överföra absorptionslösningen till provkärlet (se nedan). 5.3 Avslut av fältarbete Vid återkomst till laboratoriet skall provtagningsutrustning och prov omhändertagas enligt följande Överför absorptionslösningen från de två absorptionsflaskorna till ett gemensamt provkärl av polyetenplast med volymen och skaka om. Lämpligen överförs en delmängd, t.ex. , till ett mindre provkärl, som försluts väl innan det skickas till analyslaboratoriet. Det större provkärlet arkiveras till dess att provresultat erhållits + ytterligare arkiveringstid som överenskommits med tillsynsmyndigheten (?). Provkärlen märks entydigt med provnummer och/eller provtagnings- datum, förbränningsanläggning, ort, signatur Skicka provflaskan till analyslaboratoriet tillsammans med analysbeställning. Förslut provkärlet med omsorg så att inget läckage uppkommer under transporten till analyslaboratoriet. Kontrollera tätheten genom att vända provflaskan och pressa den mellan händerna. Provkärlet bör vara placerat i en tät plastpåse i den händelse att spill trots allt uppkommer. På analysbeställningen anges absorptionslös- ningens styrka. På analysbeställningen anges som analysparameter: andelen modernt kol enligt kol-14 metoden. Provtagningssonden sköljs av invändigt och utvändigt samt blåses respektive torkas torr för att undvika korrosion. Sondens grovfilter demonteras och rengörs med vatten och tryckluft. Torkmedlet regenereras i torkskåp vid 135–och förvaras därefter i tätt kärl, t.ex. eksickator. Slangar och kablar avtorkas. Analysresultatet redovisas i en rapport tillsammans med övriga uppgifter enligt följande: Förbränningsanläggning, företag, ort etc. Andelen modernt kol (X) samt andelen fossilt kol (1-X). Provtagningsperiod: datum och tidpunkt Relevanta driftdata, t.ex. i form av dygnsrapport med timvärden för olika driftparametrar och emissioner Kommentarer till eventuella driftstörningar eller andra faktorer som kan har haft inflytande på mätningens representativitet. Material från professor vid Tandemlaboratoriet, Den naturligt förekommande radioaktiva kolisotopen, 14C, produceras i atmosfären genom kärnreaktioner (spallation) som induceras av den galaktiska kosmiska strålningen som till största delen utgöras av högenergetiska (~GeV) protoner. Den genom- snittliga tiden (residenstiden) som en 14C atom befinner sig i atmosfären är , varefter den i form av 14CO2 upptas i de gröna växterna genom fotosyntesen och vidare i näringskedjorna. Detta innebär att alla levande organismer till första ordningen står i jämvikt med atmosfären när det gäller 14C- aktiviteten/koncentrationen. Vid organismens död slutar upptaget av 14C och om systemet är slutet så kommer mängden att avklinga med isotopens halveringstid, T1/2= . Genom att mäta den aktuella mängden av 14C i ett organiskt prov kan därmed dess ålder bestämmas. Vid sidan av dateringsapplikationen kan även en uppskattning av mängden fossilt material i ett organiskt prov utföras med hjälp av det radioaktiva kolet. Några olika situationer kan härvidlag identifieras. Det enklaste fallet utgörs av petrokemiska produkter som stenkol och oljeprodukter (dvs. kol med en ålder > miljoner år och därmed ingen 14C-aktivitet) som blandats med moderna material som går att hänföra till tiden AD. Genom att bestämma 14C-koncentration går det att fastställa det fossila inslaget med en mycket hög noggrannhet (>0.3%). Generellt sett så är det avgörande att ha en modell för vilka typer (åldrar) och hur många olika material som blandats. För att.ex.emplifiera detta låt oss betrakta en blandning av torv med moderna material. Eftersom torven i sig återspeglar den senaste isfria geologiska perioden från bakåt så är det inte enkelt att utläsa blandnings- förhållanden ur en 14C-analys utan att göra ytterligare antaganden. För organiska material som byggts upp naturligt med atmosfären som referensreservoar från tiden så tillkommer en speciell komplikation till följd av det antropogent introducerat 14C från de atmosfäriska kärnvapenproverna som framförallt utfördes . Till följd härav skapades en fördubbling av den atmosfäriska aktiviteten . Denna onaturliga förhöjning har därefter avklingat med en halveringstid som är lika med residenstiden i atmosfären. Vid bestämning av förbrännings- materials åldersmässiga sammansättning måste denna effekt beaktas. Mättekniskt sker bestämningen av 14C med hjälp av en partikelaccelerator som används som en högkänslig masspektro- meter. Provet genomgår först en kemisk förbehandling (tidsåtgång ) som överför det ursprungliga materialet till CO2 som i sin tur katalytiskt konverteras till grafit. Mängden prov som krävs för en rutinmässig analys motsvarar fast kol. Analystiden i acceleratorn för att uppnå en noggrannhet är . Kostnaden för en analys beror på vilka provvolymer som ska analyseras med ligger för CO2-prover om det rör sig om >100 prover . uttages ett och mycketlågt provgasflöde (ca /minut) via en provtagningssond som placerats i utgående rökgaser från förbränningsanläggningen. Provgasflödet leds via en provgasledning med liten innerdiameter genom en liten kondensfälla till provtagningspumpen som trycker in provgasen i en från början tom provtagningspåse, som efter provtagningen stängs före transport till analyslaboratoriet. På analyslaboratoriet uttages en erforderlig delvolym från provpåsen som tillåts bubbla genom en absorptionsflaska med NaOH-lösning. Vid analysen tillsätts erforderlig HCl-mängd för att surgöra absorptions- lösningen och därvid avdriva CO2 som injiceras i analysatorn. innervolym i denna applikation minimum, t ex innediameter = volym i grovfiltret. samma krav som anges i avsnitt Bilaga 8 SOU 2005:23 2.Innerdiametern bör dock här rymma bildad kondensatmängd. Lämplig volym är . uppfylla följande krav ifråga om: 0,005– bryta provtagningen om inställt provgasföde ej kan uppnås. Nätdrift bör väljas även om 24 enligt tillverkarens specifikation. Lämplig pump kan vara SKC model 224-PCXR4 med låg- matgerial, t ex Tedlar eller Mylar försedd med tät ventil med tagningsflödet /min ger 7 Väderskyddande och värmd låda för pump och provtagningspåse Provtagningsutrustningen kontrolleras och iordningställs före transport till provtagningsplatsen. Kontrollera förhållandena på mätplatsen, t ex typ av mätuttag, mätplanets storlek, kanalens väggtjocklek, utrymme för sonden utanför mätuttaget, avstånd till plats för provtagningspump och provtagningspåse samt avstånd till eluttag. Bedöm behov av väderskydd eller frostskydd om provtagningsplatsen är förlagd utomhus. Kontrollera provtagningssondens kondition. Inspektera grov- filtret som vid behöv rengörs eller byts. Tag fram sondfäste av rätt typ för aktuellt mätuttag. Kontrollera provtagningspumpens täthet och provtagnings- kapacitet. Justera pumpens provgasflöde till /minut med hjälp av lämplig flödesnormal, t ex bubbelrör eller till annat provtagningsflöde som beräknas utifrån CO2-halt, provtag- ningstiden och provtagningspåsens storlek Tag fram två 10-liters provtagningspåsar, dvs. en som reserv. Inspektera påsarnas kondition inklusive ventiler och provtagningsmembran för att bedöma risken för läckage och transporten till analyslaboratoriet. Packa all utrustning på ett sådant sätt att transportskador undviks. Provtagningspåsarna får ej vikas. I packlistan skall även ingå materiel såsom: provgasslang av erforderlig längd, elkabel. Efter ankomst till provtagningsplatsen utförs uppställning av provtagningssystem, kontroller samt provtagning enligt följande Kontrollera att driftbetingelserna i anläggningen kommer att vara representativa under den planerade provtagningstiden, dvs. i normalfallet 24 h. God representativitet i erhållet resultat förutsätter i första hand: representativ bränslemix, stabil last och luftöverskott. Koppla ihop sond, provtagningsslang, absorptionsflaskor (med satsad volym absorptionslösning), torkflaskan och provtag- ningspumpen. Genomför täthetsprov genom att blockera sondens inlopp och start av provtagningspumpen. Om grovfiltret är monterat på sondens inlopp måste i vissa fall detta först demonteras innan sondröret kan pluggas. En förutsättning för godkänt täthets- prov är att provtagningspumpen indikerar nollflöde och stoppar. Lossa pluggen på provtagningssonden försiktigt och återmontera grovfiltret. Öppna mätuttaget och montera provtagningssonden. Kontrollera provtagningsutrustningen återkommande enligt fastställd checklista: provtagningsflöde, provtagningsvolym och okulär kontroll av provtagningssystemet. När fastlagd provtagningstid uppnåtts avslutas provtagningen genom att provtagningspumpen stoppas. Notera tidpunkt och provtagningsvolym. Förslut provtagningspåsen och märk den med anläggning/datum/tid/signatur. 7.3.3 Avslut av fältarbete Vid återkomst till laboratoriet skall provtagningsutrustning och prov omhändertagas enligt följande Förpacka provtagningspåsen väl så att den inte skada under transporten till analyslaboratoriet. På analysbeställningen anges som analysparameter: andelen modernt kol enligt kol-14 metoden. Provtagningssonden sköljs av invändigt och utvändigt samt blåses respektive torkas torr för att undvika korrosion. Sondens grovfilter demonteras och rengörs med vatten och tryckluft. Slangar och kablar avtorkas. Under föreskriven mätperiod utförs parallell mätning av rökgasernas innehåll av O2 och CO2 för att kontinuerligt utvärdera bränslets CO2-max, dvs. CO2-halten vid stökiometrisk förbränning. På basis av uppmätt CO2-max vid en aktuell anläggning, CO2-max för biobränsle (20,33 vol%tg) och för aktuellt fossilt bränsle (t ex plast) medges beräkning av den aktuella andelen biobränsle och fossilt bränsle. En förutsättning för beräkningen är att en tillräckligt säker elementaranalys kan fastställas för biobränsledelen respektive den fossila delen. Endast huvudelementen behöver ingå i beräkningarna (> 0,5 vikt% i torrt bränsle). En hypotes är att den fossila delen i avfallet i huvudsak utgörs av plast och att man i detta sammanhang kan anse att plasterna utgörs av PVC och PE (polyeten). CO2-max kan beräknas för såväl PVC som för PE och för kända blandningsförhållanden av de båda plasterna. Mängden och andelen PVC i avfallet och i den fossila bränslefraktionen bestäms genom mätning av HCl i rökgaserna före rökgasreningen. Även andra förhållanden är naturligtvis också tänkbara och lika användbara. Beräkningsgången har inte undersökts men förhoppningsvis kan det hela lösas med iteration förutsatt att konvergens uppnås. Beräkning av CO2-max ur elementaranalys (exempel) Bränsle 1: Träbränsle -0,500 -0,014 -0,500 -0,00003 Beräkning av CO2-max ur gasanalys: O2 och CO2 (vol%tg) CO2-max = 21/(21-O2) * CO2 vol%tg Med exemplet O2 = 10,55 vol%tg och CO2 = 9,25 vol%tg erhålls CO2-max till 18,59 vol%tg. Med denna information kan förhållandet mellan de två bränslena ovan beräknas. Kostnader för provtagningsutrustning, genomförande av mätning och rapportering samt analys kan uppskattas enligt följande Provtagningsutrustning: ca 20.000:- (gäller oavsett provtagnings- metod). Analyskostnad: ca 3500:-/prov. Mätning inkl rapport från ackrediterat luftlab: ca 20.000:- exkl. analys och resekostnader. Provtagningsystem Alternativ 1: provtagning i 5 M NaOH Provtagningssystem Alternativ 2: Provtagning i 10 liters provtagningspåse , M. och , P. (2003). Energianalys av biogassystem. Rapport nr 44. Miljö- och energianalys, . , A. och , . (2002). Recycling revisited – comparing different waste management strategies, Paper presented at 10th SETAC LCA Case Study symposium. , A. och , . (2005). Recycling revisited – life cycle comparisons of waste management strategies Accepted in Resources, Conservation and Recycling. , A. , J., , M., , P. och , . (2003). Environmental Assessment of a , A Case Study and Evaluation of a Framework for Strategic Environmental Assessment. fms report 184. fms, FOI . , P. och , M. (2003). Miljöanalys av biogassystem. Rapport nr 45. Miljö- och energisystem, . (2002). Kartläggning och utvärdering av plaståtervinning i ORWARE. Danska regeringen 2005–2008, , . 1999:66 Återvinning utan , en om sopor, , av . , T. och , . (2000). The Application of Life Cycle Assessment to , Part II – Perspectives on energy and material recovery from paper, Trans IchemE, 78, part B, 288–294. (2005). Effekten för kraftvärmen av att ta bort koldioxid-skatten. En delrapport om utvecklingen på kraftvärmeområdet. , O. (2003). Environmental and economic assessment of Swedish municipal solid waste management in a systems perspective. Industriellt miljöskydd, KTH, . , O. (2004). Fjärrvärme i ett ekologiskt hållbarhetsperspektiv. Svensk fjärrvärme, . , O., , ., , och , A. (2005). Life Cycle Assessment of District Heating, pågående arbete. , . och , T. (1998). Life Cycle Assessment as a - The Case of Recycling vs. Incineration of Paper, Resources, Conservation and Recycling, 24, 235–256. , ., , J., , P. och , Å. (2000). Life Cycle Assessment of Energy from Solid . FMS report 2000:2. och (2004). Comparison between material and energy recovery of municipal waste from an energy perspepctive. A Study of two Swedish municipalities, Resources, Conservation and Recycling, 43(1): 51–73. Kemikalieinspektionen (2004). Information om varors innehåll av farliga kemiska ämnen , Redovisning av regeringsuppdrag. Kemi & Miljö rapport Skatt på förbränning av avfall – effekter på avfallslämnare och avfallsentreprenörer. KOM (2001)581 slutlig Förslag till och rådets direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgas inom gemenskapen och om ändring i av rådets direktiv /61/EG. KOM (2001)729 slutlig Förslag till nytt direktiv om ändring av direktiv /62/EG om förpackningar och förpacknings- avfall. KOM (2003)301 slutlig. Mot en temainriktad strategi för före- byggande och återvinning av avfall. KOM (2003)379 slutlig. Förslag till och rådets förordning om avfallstransporter. 14 2004, Affaldstatistik 2003, (2002). Införsel och import av avfall till enligt grön avfallslista, rapport 5245, . (2002). Aktionsplan för återföring av fosfor ur avlopp, 5214, . (2003). deponeringsförbuden, 5298, . (2003). Ekonomiska styrmedel inom miljöområdet - en sammanställning, 5333, . (2003). Kväveoxidavgiften – ett effektivt styrmedel: Utvärdering av NOx-avgiften, (2004). Pröva eller inte pröva, rapport nr 5353, . (2004). Industrins avfall 2002, 5371, . (2004). Samla in, återvinn! Uppföljning av producentansvaret 2003, 5380, . (2004). uppföljning av deponeringsförbuden, 5383, . (2004). Extending the environmental tax base: prerequisites for increased taxation of natural resources and chemical compounds, 5416, . (2004) Kvalitet hos avfall som förs till förbränning, skrivelse med diarienummer 641-86-04 Rm. , H (2002). Miljöfördelar med återvunnet material som råvara, 2002:1 Producerad för Återvinningsindustrierna av . (2004). Analysis of , doktorsavhandling, , . Pigou, A.C. (1924). The Economics of Welfare, , . Plastkretsen, Returwell, svensk kartongåtervinning och Porter, M. (1995). Towards a New of the Environment – Competitiveness Relationships, , 9(4), 97–118. Profu Skiss på alternativ skatt/avgift till skatten på avfall till förbränning, Profu, . Profu Återvinningscertifikat för plast – en idéskiss,. Profu Skatt på förbränning av avfall – En konsekvensanalys, Profu, . Profu (2004). Evaluating waste incineration as treatment and energy recovery method from an environmental point of view. Profu Mottagningsavgifter för avfallsförbränning, Profu, . Regeringens skrivelse 1998/99:63, En nationell strategi för avfallshanteringen Regeringens skrivelse 2003/04:9, EU-prioriteringar för att nå miljömålen. RVF (2003) insamlingssystem och avgifter, statistik 2001, RVF rapport 2003:04, . RVF (2003) Förbränning av avfall. Utsläpp av växthusgaser jämfört med annan avfallsbehandling och annan energiproduktion s RVF rapport 2003:12. RVF (2004) Avfallsförbränning – utbyggnadsplaner, behov och brist RVF: s rapport av uppdaterad i Profus rapport på förbränning av avfall – En konsekvensanalys av , . RVF (2004) Svensk Avfallshantering , från . (2003). – Future Role in the Swedish , J, , D och , T (2004). Effects of planned expansion of waste incineration in the Swedish district heating systems Resources, Conservation and Recycling, 41(4): 279-292. SOU 1989:83 Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, betänkande från miljöavgiftsutredningen (). SOU 1997:11 Skatter, miljö och sysselsättning, slutbetänkande från . SOU 2000:23 Förslag till Svensk Klimatstrategi, slutbetänkande från . SOU 2001:102 Resurs i retur, Slutrapport från utredningen för översyn av producentansvaret. SOU 2002:9 Skatt på avfall - och , betänkande års avfallssaktteutredning. SOU 2002:47 Våra skatter?, betänkande från . SOU 2003:38 Svåra skatter!, betänkande från SOU 2003:60 Handla för bättre klimat, delbetänkande från . SOU 2003:61 Trängselavgifter, delbetänkande från Stockholmsberedningen. SOU 2003:120 Handla för bättre klimat – tillstånd och tilldelning, m.m., delbetänkande från SOU 2004:4 Förnybara fordonsbränslen – nationella målet 2005 och att öka tillgängligheten av dessa bränslen, delbetänkande från Utredningen om introduktion av förnybara fordonsbränslen.