sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — När Drazena som är serb börjar i skolan växer problemen ytterligare. Kamelklockorna av utspelar sig i där Hajdar bor. får han följa med till storstaden och där händer det massor av spännande och farliga saker. När hembyn senare bombas bestämmer sig familjen för att fly. Böcker ur vårt sortiment som har mångkulturellt tema listas på ett överskådligt sätt på vår hemsidas information om temaläsning. I diskussionerna kring vilka böcker vi vill ge ut har vi alltid tanken på att söka författare som är utomeuropeiska eller icke engelsk- talande. Vi söker medverka och finnas i sammanhang där människor från andra länder och kulturer bor, lever och träffas. Det kan till exempel handla om medverkan på , samverka med eller tipsa om att sälja våra böcker. Den muntliga berättarkonsten har ett starkt uppsving i , och stora delar av Västvärlden. En av de drivande grup- perna i är kretsen kring . Sedan vi höll vår första internationella festival har mycket satts i rörelse. Här beskriver vi våra centrala projekt och de visioner som ligger bakom. Muntligt berättande en ursprunglig konstart vars rötter ligger dolda i en fjärran forntid; en grundläggande konstart ur vilken andra narrativa konstarter som litteratur och teater växt fram; en universell konstart som utövats av alla kulturer runt världen. Varje kulturkrets uttrycker sig, förstår sig själv och sin historia med hjälp av berättelser – något som får särskild betydelse när olika kulturer skall leva sida vid sida. har den muntliga berättarkonsten varit undan- trängd i västvärlden. Men förändrades situationen i . Traditionellt berättande flödade in med invandrarna. Berättarkonsten återupptäcktes av artister som började resa runt till skolor, kulturinstitutioner och företag med föreställningar och utbildning. 1990 hölls den första svenska berättarfestivalen, i . Berättarcaféer och scener växte fram. I ser vi nu en snabb utveckling genom Berättarnätet Sve- rige som samordnar lokala berättarnätverk. arbete har tagit fart, bl.a genom World Storytelling , ett evenemang som startades i och till vilket nu 30 länder är anslutna. I har BerättarStallet som startade blivit en bety- delsefull arena för berättarkonsten. Berättarnätet Öst startade och har byggt upp en rad verksamheter. har Fabula trätt fram som en drivande grupp, med internationella festivaler och andra projekt. Fabula startades av erfarna professionella berättare. Den årliga festivalen har hunnit hållas två gånger: i samband med World Storytelling . Den drivs av . Samma grupp driver i form av en eko- nomisk förening , där man förmedlar story- , producerar alla former av berättarföreställningar, anordnar föreläsningar, workshops och konsulttjänster inom berättarområ- det. Stiftelsen har följande målsättning: 1.Främja det muntliga berättandets återkomst och utveckling som konstart genom att visa upp framstående artister från olika kulturer och berättarområden. 2.Stimulera utvecklingen av ett tillämpat berättande genom seminarier och workshops inom områden där storytelling kan erbjuda kraftfulla, professionella arbetsmetoder. 3.Göra det muntliga berättandet känt bland media, kultur- och utbildningsinstitutioner, frivilligorganisationer, näringsliv och allmänhet och därigenom bredda arbetsmarknaden för profes- sionella berättare. 4.Fungera som mötesplats mellan generationerna genom att i programläggningen vända sig till alla åldersgrupper. 5.Skapa en levande, mångkulturell mötesplats där skilda kulturer och grupper kan få stimulans och utbyte av varandra. 6.Skapa en kärna av samarbete och utbyte mellan de nordiska berättarrörelserna samt knyta till det växande inter- nationella berättarnätet. 7.Verka för instiftandet av ett internationellt berättarpris: , med syfte att sprida kännedom om fram- stående artister, skickliga och engagerade organisatörer, ny- skapande pedagoger och andra inspiratörer runt om i världen, som verkat för det muntliga berättandet utveckling och spridning nationellt eller internationellt. 2006 – mångkulturår och berättarår Den svenska berättarrörelsen agerar tillsammans med flera riks- organisationer för ett nationellt berättarår 2006. Eftersom detta sammanfaller med det av regeringen utlysta Mångkulturåret, kom- mer Fabula Storytelling att verka för flera projekt som förenar mångkulturperspektivet med berättande. Världsberättande – mångkulturell artistförmedling Ung Berättarscen – utbildning av unga berättare med mång- kulturbakgrund BerättarMarathon – med berättare från tre religioner Riksberättarscen – med berättare och musiker ur olika kulturer 2006 – tema Mångkultur Vi vill producera, sätta upp, och marknadsföra program med berättelser och musik från olika hörn av världen, där nysvenskar och ursvenskar delar scen. För att det skall bli möjligt söker vi projekt- och produktionspengar för att hitta goda muntliga be- rättare ur olika invandrargrupper, och dels musiker med med olika kulturell bakgrund för samarbete med svenska scenberättare. Pro- gram kommer vi dels att sätta upp på Riksscenen (se nedan), dels kommer vi att marknadsföra dem inför till kultursekreterare runt hela regionen som vi samarbetar med. Vi kommer också att ha möjligheter att föra ut dessa artister genom ett årslångt projekt med kring berättande och mångkultur, och med stor sannolikhet även till kommuner runt landet. Unga människor behöver stimuleras för att utveckla språk, munt- lighet och talekonst. Berättarkonsten behöver en växande kader av unga, duktiga berättare, som kan bli förebilder för andra ungdomar. Vi har för detta initierat ett långsiktigt projekt under namnet Ung Berättarscen. Om medel beviljas kommer vi att sam- arbeta med ledande berättarpedagoger runt om i landet för att på utvalda skolor i mångkulturella områden träna ungdomar, sporra dem att bilda berättargrupper och stå på scen. kulminerar detta med att ungdomar bjuds in till för att berätta från vår speciella ungdomsscen. Vi har hitintills fått 100 000 fr. för detta, och vi har sökt även från allmänna arvs- fonden. Vi vill anordna ett långt berättarmarathon . återberättas av en hel rad representanter för de tre religioner som delar denna urkund. Vi kommer att söka berättare till detta dels inom projekt dels inom olika församlingar i . För detta har vi sökt medel hos . Tillsammans med arbetar vi för en riksscen för berättande på Stallet i under Berättaråret. Idén är att kunna visa berättande i ett mångkultur- perspektiv, berättande från olika landsändar och berättande på olika teman. Detta hänger samman med projekt . Fabula storytelling festival 2006 Festivalen kommer att ha Mångkultur som tema. Den blir lång, inträffar ., och hålls över hela Storstock- holm i samarbete med olika arrangörer. Den kommer förutom det professionella berättandet att satsa på unga berättare och på ama- törers berättande i olika stadsdelar. En del av de internationella artisterna kommer också att turnera i övriga med föreställ- ningar och workshops i anslutning till festivalen. Vi vill lyfta fram berättare med invandrarbakgrund, och visa program där artister från olika kulturer samarbetar. Detta hänger samman med projekt . Föreningen bildades med målet att bygga broar mellan människor med olika kulturella bakgrunder. Föreningen, som är en politisk och religiös obunden ideell förening, organiserar konstnärer, författare och musiker kring frågor om kultur, identitet och kreativitet. Farhang (kultur på persiska) strävar efter att skapa förståelse för den nya kulturen genom konserter, seminarier, tidskrifter Utöver detta försöker Farhang uppmuntra möten mellan utländsk och inhemsk svensk kultur och bidra till att stödja processen där olika kulturer möts och skapar något nytt tillsammans. har vi märkt av ett enormt behov av information om hur svenskt musikliv fungerar. Farhang har länge fungerat som en rådgivande kunskapsbank för organisationer, föreningar, privat- personer och professionella musiker. Farhang har varit en enorm tillgång och fortsätter spela en viktig roll i artisters strävan efter att utveckla sig i det svenska kulturlivet. Bland de kulturella produktionerna som Farhang gett upphov till kan följande nämnas: Kultur i exil* startades ett samarbete mellan , och stadsförvaltning. (har även Academus trätt in som samarbetspartner.) Drömmen var att skapa en permanent scen för världsmusik i och etablera området som en nordisk scen för folk– och världsmusik. Denna dröm har delvis förverkligats även om en del kvarstår. Festivalen hålls för femte gången i rad (23–27 novem- ber) med konserter både i och . Utöver detta innehåller evenemanget även seminarier, workshops och skolkonserter. Norouz är namnet på det persiska nyåresfesten () och årets största händelse för den iranska communityn, varav de allra flesta bor i . I samarbete med Galleria och Stads- delsförvaltning har Farhang haft som mål att ta Norouz-traditio- nen till den offentliga scenen, skapa möten mellan svenskar och iranier och därmed bidra till integrationen. Det råder helt klart en brist på möjligheter för ungt musicerande i Kistaområdet och detta är ett stort problem. Kankarsh är persiska och betyder att söka. Genom Kankarsh (, och ) vill Farhang etablera en scen för unga musiker (av unga musiker) som spelar olika musik- stilar. Farhang vill uppmuntra till möten mellan musiker i och resten av landet. Det är ett faktum att musiker i storstäderna har olika erfarenheter jämfört med sina kollegor på landet. Vårt mål är att sammanföra dessa. Farhang har genom projektet börjat samarbeta med länsmusiken i respektive . Hundratals unga musiker söker i vad som har blivit landets största amatörtävling inom R&B, hip hop och rap. Det årliga eve- nemanget () har en stor och trogen publik och flera tidigare tävlingsdeltagare är nu etablerade artister. Tanken med kulturonsdagar uppkom 2002. Grundtanken är att skapa och förvalta ett forum för professionella och icke professio- nella artister att träffas och utbyta tankar och kunskap i form av workshops, uppträdanden och diskussionsforum. Sedan starten har Farhang arrangerat ca (fem per termin). Eftersom evenemangen blivit väl mottagna vill Farhang fortsätta verksamheten. Höstens säsong börjar . Från allra första början har Farhang hållit olika kurser i både musik, dans och litteratur. har haft sju kurser som har löpt . ligger fokus huvudsakligen på musik. Föreningens lokal har även använts till repetitioner för cir- kelmedlemmar. Tillsammans med andra musikarrangörer anordnar Farhang kon- serter med extra fokus på iransk musik. Syfte med detta är att stödja iranska artister i deras strävan att komma in i svenska musiklivet. Bland de organisationer som vi har haft samarbete med kan man nämna föreningen samt i . *Kultur i exil En av Farhangs stora produktioner, (2001–2003), var den turnerande i Exil, i samarbete med Södra Teatern i och Postervik Teatern i . Festivalen hade som mål att ge invandring ett nytt ansikte genom att visa den konstnärliga kompetens som finns hos exilmänniskor. Fokus lades på iransk musik uppkommen i exil. har som mål att fortsätta och utveckla sitt sam- arbete med följande aktörer: , Academus, , Länsmusiken i , Tidningen och Föreningen . är utnämnd till mångkulturår. Farhang önskar ha en aktiv bidragande roll i detta och har ambitionen att bidra till att höja kvaliteten på kulturevenemangen under mångkulturåret. kommer i samarbete med ovan nämnda sam- arbetspartners genomföra följande evenemang: I samarbete med organisationen dance under ledning av kommer att anordna Eldnatt, på i . Vi har även förhoppningen att ta denna föreställning till . Eldnatt kommer att vara som en ceremoni – en hyllning av hel- heten människa/natur, av olika kulturers olikheter och samhörig- het, och ett sätt att fortsätta lyssna till förfädernas berättelser och till traktens historia Vi vill att människor ska känna igen sig själva, känna samhörig- het med andra och med helheten, respekt för naturen, för platsen och för Moder Jord. Vi vill också att Eldnatten ska förmedla kraft, danslust och glädje! Farhang hjälper även integrationstidningen i anordnan- det av . Hoodsfred hölls sommaren . Festivalen, som strävar efter att bli ett etablerat för- ortsalternativ till , har planer på att expandera kraftigt . Vad har Kungl. (KB) har av tradition inte bara intresserat sig för det genuint svenska utan har varit angeläget om att också vända sig till och ge service åt utländska forskare och intres- senter vilket resulterat i ett rikt internationellt samarbete. För att bli ytterligare intressant för en bredare publik med utländsk härkomst har KB sökt få in saknad invandrar- litteratur. KB har då utgått ifrån förteckning över författare i med utländsk bakgrund. har KB påbörjat arbetet med att kartlägga material för invandrare med publiceringsambitioner och det arbetet kommer att fortsätta . Konkret innebär det att KB planerar att ta fram informationsmaterial om och för invandrare. Det långsiktiga syftet med detta är att få möjlighet att samla in änne mer skrifter och möjlighet att informera om att detta också är en del av det svenska kulturarvet. För att bredda sammansättningen på biblio- tekets personal har Kungl. tagit emot arbetslösa akade- miker med invandrarbakgrund på praktik. I några fall har praktiken gått över till vikariat. Vad kan KB göra 2006? KB är angeläget om att nå nya grupper. Ett led i detta är att arran- gera öppna hus och ett antal visningar av hela Kungl. har också för avsikt att arrangera en seminarieserie för att lyfta fram material som har intresse för invandrargrupper och fördjupa bilden av samlingarna. Ett seminarium planeras om Sverigebilden och till grund för det ligger vår vykortssamling på cirka ½ miljon vykort som visar bilden av . Vi avser i samband med det att knyta an till projektet vyer där de som bor i , och själva gjorde sina vykort för att ge sin bild av hemorten. Vi vill även jämföra bilderna med de pressbilder som dominerar i media vilket innebär en stigmatisering av miljonprogrammets för- orter. Ett annat projekt med anknytning till detta är det som Mångkulturellt centrum drivit där ungdomar i fotograferar sina platser. Bild av romer. Här vill vi lyfta fram två fotografisamlingar med bilder av romer som finns i Kungl. Den ena är (1871-1920), etnograf och språkforskare. Han utforskade romernas språk och kultur och samlade in fotografier av romer från många olika länder i . Den andra samlingen är fotograf (1933-1986). Han dokumenterade romer i utgående från ett inifrån- perspektiv. Han var gift med och tillsammans arbetade de för att stärka romernas rättigheter i . Tryckt på samiska. Då KB har tryck på samiska vill vi ge glimtar ur det materialet. Planerade aktiviteter och verksamheter under Musikaliska är inte en performance organisation och genomför därför inte i egen regi aktiviteter, arrangemang, evenemang, programverksamheter m.m. stöder det svenska musiklivet genom bidrag, stipen- dier och priser ur egna och externa fonder. De medel som därmed fördelas bygger på inkomna ansökningar eller utifrån kommande initiativ. Det är självklart att bland mottagarna finns individer och verksamheter som överensstämmer med kriterierna för Mång- kulturåret. Stipendie- och bidragsgivningen pågår kontinuerligt . har planerat för utgivning av ett nytt musiklexikon, för vilket ett av de främsta motiven är det förändrade musiklandskapet med dess mångfald av musikkulturer. Ett sådant musiklexikon i pappers- och digital form saknas helt i vårt land. Det är bestämda uppfattning att varje gene- ration har rätt till ett lexikon. En utgivning förutsätter en omfat- tande extern finansiering. har därför uppvaktat såväl regering som olika fonder, dock utan resultat. Folkets Hus och Parker FHP Detta har redan hänt 2005 Folkets Hus och Parker (FHP) har på en rad olika sätt lyft fram Mångkulturåret inom ramen för verksamheten. Mångkulturåret lyftes fram under ett seminarium på Konstdagarna, då medlemmarna gavs tillfälle att diskutera frågor kring mångkultur utifrån och Parkers specifika verksamhet. Många idéer kom fram som framför allt hade bäring på makt och utanförskap, bland annat kläcktes idén om ett vänortsprojekt mellan medlemmar som har sin verksamhet i storstädernas förortsområden och med- lemmar som har sin verksamhet i avfolkningsbygder och andra platser i , som på grund av strukturomvandling blivit margi- naliserade på liknande sätt som våra invandrartäta områden. Mångkulturåret fanns också med som tema i seminarier under Filmdagarna då idéer kläcktes kring hur filmverksamheten inom Bio Kontrast och Makt o Rättvisa skulle kunna foku- sera särskilt på samtal kring begrepp som identitet och mångkultur. Vi vårt senaste medlemsarrangemang Arrangörsmötet som ägde rum i samband med och var Mångkultur- året åter framlyft som en huvudpunkt, där fanns med som moderator för ett diskussionspass där frågor om mång- kultur togs upp ut ett arrangörs perspektiv. Folkets Hus och Parker har också haft ett flertal givande möten med för att identifiera vår organisa- tions roll i den samlade väv av verksamheter som tillsammans ska lyfta frågor om identitet, makt och kultur högre på dagordningen och ge avtryck inför ett fortsatt långsiktigt arbete. Det som framkommit vid dessa möten är den roll som Folkets hus- och parkrörelsen har som ideell aktör för att skapa plattformar för kulturell och demokratisk verksamhet, vid sidan av den verk- samhet som bedrivs av kommuner och offentliga institutioner. Folkets Hus och Parker har med sina ca 800 anläggningar runt om i landet en stor roll som infrastruktur. Den rollen är delvis osynlig och den får liksom andra fria kulturaktörer endast en bråk- del av de resurser som tillfaller de offentligt drivna verksamheterna. Detta gäller inte minst i våra storstadsområden och är något som är viktigt att synliggöra. Ett konkret resultat av samtalen som redan skett är ett gemensamt möte mellan Folkets Hus och Parker och landets mångkulturkonsulenter, som på många sätt redan lett vidare till närmare samarbete och konkreta lokala och regionala aktiviteter. Vid samtalen med kläcktes också idén om ett run- dabordssamtal i samverkan med Mång- kulturåret, med ett mindre antal av våra medlemmar som har störst erfarenhet av ett konkret arbete i en mångkulturell kontext. Detta rundabordssamtal skulle därefter kunna följas av ett större seminarium med fokus på gränssnittet mellan offentliga institutioner och fria aktörer. Folkets Hus och Parker har också på olika sätt knutit närmare kontakt med Gringo. Bland annat var Zanyar avslutningstalare på Ungkulturdagarna som arrangeras av Folkets Hus och Parker tillsammans med med flera. En viktig uppgift för FHP är att sammanföra externa nationella kontakter som exempelvis Gringo, med medlemmar inom FHP som redan verkar i förortsområden, exempelvis inom nät- verket Kultrurförökarna, för att synliggöra en annan blid av för- orten än den gängse massmediala problemorienterade. Detta är på gång att planeras Folkets Hus och Parker planerar en rad olika verksamheter med bäring på . Nedan följer i korta ordalag en be- skrivning av några av de aktiviteter som planeras. Många av dem har ännu inte hunnit detaljplaneras eftersom det ingår som en del i det samlade verksamhetsplaneringsarbetet som sker . Beskrivningen nedan ska ses som en redo- görelse för våra nuvarande tankar som kommer att kompletteras och konkretiseras ytterligare längre fram. Folkets Hus och Parker filmverksamhet är omfattande och mångfacetterad. Förutom filmsättning till närmare 300 biografer runt om i landet så bedrivs även andra verksamheter; Bio Kontrast inriktat på smalare kvalitetsfilm och Makt och Rättvisa där film kompletteras med samtal kring viktiga frågor. Under Mångkultur- året kommer såväl Bio Kontrast som Makt och Rättvisa på olika sätt att fokusera på frågor om mångkultur, etnicitet och identitet. Folkets Hus och Parkers satsning på Digitala Hus kommer att ge nya och helt andra möjligheter att visa film, men även anordna andra typer av evenemang. Det möjliggör för ett bredare utbud av film från andra länder, med eller utan textning på olika språk, det finns också möjlighet att visa egen producerad film och att direkt- kommunicera med andra delar av världen i realtid, vilket öppnar helt nya vägar för ett mer mångfacetterat kulturutbud. kommer en nationell konferens anordnas av FHP i syfte att ytterli- gare belysa värdet av Digitala Hus utifrån allas lika rätt till kultur- upplevelser i hela landet. genomfördes konstprojekt 4U i samarbete med Riks- utställningar och tre av våra medlemmar i förorts- områden. Denna satsning kommer under Mångkulturåret att följas upp på olika sätt. FHP kommer att arbeta för att alla de frågor till någon som ha mer makt än du som människor skrivits på post it lappar i anslutning till kostprojekt , ska kunna ges ut i bokform . FHP har startat ett förortsnätverk mellan medlemmar som verkar i , och . Inom detta nätverk kommer frågor att behandlas kring hur vi ska hantera begreppet mångkultur för att ge det en konkret och framåtsyftande betydelse inom folketshus- och parkrörelsen, där makt och identitet blir vik- tiga nyckelord. Den segregation som finns i motverkar möten mellan olika kulturella utryck. Här kan folketshus- och parkrörelsen göra en konkret insats genom att vi finns över hela landet. Inom rörel- sen har redan olika vänortsprojekt genomförts, såväl mellan stad och land som mellan olika segregerade bostadsområden, exempelvis och i . Detta är något som kommer att fokuseras och vidareutvecklas . Kultur behöver arenor för att synas; dans kräver golv, teater krä- ver scen. är den kulturella infrastrukturen dåligt tillgodosedd i städernas bostadsområden. FHP kommer därför att vidareutveckla tankarna om folkparker. Nya parker i tätt- befolkade bostadsområden med exempelvis dansbana och utom- husscen, för såväl professionella artister som amatörkultur. Syftet är att på så sätt underlätta för ett ökat kulturellt utbud och en utveckling av folkparksrörelsen utifrån dagens nya förutsättningar. Folkets Hus och Parker har alltid varit en rörelse där olika kul- turyttringar har funnits sida vid sida. Vårt arbete för att öka den kulturella mångfalden inom våra egen produktioner är långsiktigt en viktig fråga. kommer arbetet inriktas på att bredda kontaktytorna ytterligare och förbereda för nya barn- och familje- program som på ett bättre sätt än nu speglar den kulturella mång- falden som finns i dagens samhälle. Inom konsten kommer också nya produktioner att förberedas, där begrepp kan ifrågasättas och där makt och identitet på olika sätt sätts i centrum. Vi kommer också att fortsätta att lyfta fram de medlemmar som arbetar aktivt med att stärka den kulturella mångfalden, genom att synliggöra marginaliserade kulturutryck. Ett exempel på detta är den kulturstafett som under namnet Förortståget, som arrangeras av Stiftelsen . Här kommer ett givande samarbete förhoppningsvis utvecklas tillsammans med de initiativ som tagits av Gringo. Andra viktiga aktiviteter med bäring på sker inom ramen för olika samarbetsprojekt som FHP deltar i, till- sammans med andra organisationer. Ett exempel är Ungkultur- dagarna, där särskild insatser görs 2006 för att bredda kulturutbu- det och för att nå nya grupper av deltagare. Ett annat exempel är Kultur i Kvarteret vars hela syfte är att stärka nya former av gräns- överskridande lokal kulturverksamhet, i samverkan mellan etable- rade ideella kulturorganisationer, studieförbund, kommunala bostadsbolag och en mängd andra, mer eller mindre löst samman- flätade, lokala aktörer Folkets Hus och Parkers roll som ideell kulturaktör mittemellan den privata och offentliga sektorn gör vår verksamhet ibland kom- plicerad. Som kulturarrangör får våra medlemmar ofta olyckligtvis konkurrera med kommunala och andra helt offentligt finansierade initiativ. Här är det viktigt att den roll som Folkets Hus och Parker har liksom andra fria kulturaktörer långsiktigt stärks i förhållande till kulturinstitutioner och andra offentliga kulturproducenter.