sou · GTB320 · 2006-01-01 00:00:00 — inkom i Malmö- regionen cirka 1 100 polisanmälningar mot ett särskilt bolag rörande misstänkt modemkapning.13 Enligt uppgift från Riks- kriminalens IT-enhet inkom till polismyndigheten i 3 518 anmälningar om misstänkt modemkapning . fick in över 1 600 klagomål från användare som fått fakturor för Internettjänster som de inte ansåg sig ha nyttjat eller ingått avtal om.14 Många av dessa klagomål gällde enligt modemkapning. Antalet klago- mål har minskat kraftigt i omfattning. Datainspektionen tog februari – emot cirka 400 anmälningar rörande inkassokrav avseende två bolag med anledning av betalningskrav för telefonuppringningar i samband med besök på betalsidor på Internet.15 Detta kan jämföras med att antalet klagomål till Datainspektionen med anledning av 10Post- och , Allmänhetens klagomål på området för elektronisk kommunikation 2003, PTS-ER-2004-21, s. 6. 11Konsumentverket, Sammanställning av problemen och rättsliga bedömningar, , s. 1. 12Konsumentverket, och , a. rapport, s. 53 f. 13Konsumentverket, Sammanställning av problemen och rättsliga bedömningar, , s. 1. 14Post- och , Allmänhetens klagomål på området för elektronisk kommunikation, s. 2–3, PTS-ER-2004:21, . 15Datainspektionen, beslut , dnr 2358-2003, s. 4. inkassoverksamhet normalt har uppgått till cirka 150–200 . fick in omkring 1 000 ärenden med yrkanden om återbetalning och betalnings- befrielse från krav på betalning för uppkopplingar till Internet och betaltjänster via telefon. Under avgjorde nämnden 570 sådana ärenden. Frågan om modemkapning har varit föremål för åtskilliga motioner och frågor till statsråd i . har med anledning av motioner i frågan bl.a. uttalat att modemkapning utgör ett allvarligt samhällsproblem som innebär att tilltron till e-handeln bland konsumenterna kan komma att allvarligt skadas.16 Utskottet uttalade vidare att det mot denna bakgrund är angeläget att det omgående vidtas kraftfulla åtgärder på bred front för att förhindra modemkapning. Enligt en sammanställning som har gjorts inom ramen för ICPEN17 har klagomål angående modemkapning i stor utsträck- ning inkommit till myndigheter i flera länder. I skall 50 000 förfrågningar ha gjorts angående användningen av diallers. I har flera tusen konsumenter framställt klagomål om modemkapning. I och skall hundratals klagomål ha inkommit. Som framgår av genomgången av utländska förhållanden i kapitel 5 är modemkapning också ett stort problem i bl.a. , , och . 16Lagutskottets betänkande 2003/04:LU13, Åtgärder mot s.k. fakturaskojeri och modemkapning, s. 7. 17International Consumer Protection and , memo prepared by , . 2.4Åtgärder mot misstänkt modemkapning Den första åtgärd som vidtogs av en myndighet mot modem- kapning härrör förmodligen från 1997.18 () i ingick då en förlikning med fem bolag och ett antal personer knutna till dessa. Bolagen hade på fyra webbplatser erbjudit tillgång till pornografiska bilder utan att informera om att en klickning på vissa länkar medförde att modemomkoppling skedde till ett nummer i . Uppkopp- lingen till det moldaviska numret bröts inte heller när användaren lämnade den aktuella webbplatsen. Enligt FTC fördelades intäkterna mellan svarandena och det moldaviska telebolaget. Förlikningen innebar att svarandena skulle ersätta 38 000 konsumenter med sammanlagt $ 2,74 miljoner. Vidare förbjöds svarandena att använda sig av falsk eller vilseledande marknadsföring som inte tydligt anger att ett datorprogram laddas ned och att annars missbruka debiteringsrutinerna för utlands- nummer. Enligt åklagarmyndigheten i har de fakturor som sänts ut från bolagen , , Internet B Aps, och ExNet samt inkassoföretaget (Persolvo) samma ursprung.19 ansåg det klarlagt att huvudmännen bakom dessa fakturor är desamma. City åklagarkammare i beslutade att lägga ned förundersökningen beträffande misstänkt grovt bedrägeri i bl.a. de nämnda bolagen angående fakturering av besök på betalsidor på Internet.20 Beslutet motiverades med att det inte gick att styrka bedrägligt uppsåt hos de personer som varit föremål för förundersökning. Överprövning av beslutet begärdes av bl.a. och . Överåklagaren vid åklagarmyndigheten i 18Wall Europe, Internet to Get Refunds for Unauthorized Calls to , (). 19City åklagarkammare i , beslut , dnr C11-30-1537-03, s. 3. 20City åklagarkammare i , a. beslut. fann i beslut inte skäl till ändring av beslutet.21 Datainspektionen beslutade att inte förnya Persolvos tillstånd att bedriva inkassoverksamhet.22 Datainspek- tionen ansåg att det finns stor osäkerhet kring grunden för de fordringar som Persolvo haft i uppdrag att driva in, samt att Persolvo trots ett stort antal klagomål, uppmärksamhet i massmedia och avsaknad av vägledande avgöranden fortsatt att skicka ut stora mängder inkassokrav. Enligt Datainspektionen saknades dessutom s.k. gäldenärsjournaler, och ersättning för skriftlig betalningspåminnelse hade krävts utan grund. Datainspektionen ansåg att Persolvo brutit mot god inkassosed och ansåg sig inte ha skäl att anta att verksamheten i fortsättningen skulle bli bedriven på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt. meddelade Callmedia en underrättelse enligt 7 kap. 4 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (EkomL), enligt vilken Callmedia skall säkerställa att de avtalsvillkor som anges i 5 kap. 15 § EkomL finns tillgängliga varje gång uppkoppling sker mot Callmedias växel.23 Exempel på avtalsvillkor som föreskrivs i den nämnda bestämmelsen är detaljerade priser, avtalets löptid samt villkor för förlängning och uppsägning av avtalet. Callmedia inkom sedermera till med en skrift,24 daterad , där man bl.a. meddelade att man per beslutat att dels helt upphöra med den del av verksamheten som avser tillhandahållande av betaltelefoni kopplat till Internet och dels att med omedelbar verkan upphöra med fakturering av TeliaSonera-abonnenter i det fasta telenätet. 21Överåklagaren, i , beslut , dnr 2003/0841. 22Datainspektionen, beslut , dnr 2358-2003. 23Post- och , underrättelse , dnr 03-11401. 24Post- och , dnr 03-11401. beslutade att spärra upp till hundra postgirokonton som tillhör företag som misstänktes syssla med bl.a. modemkapning. Kontona spärrades för uppsägning och avslutning. På grund av banksekretessen kan namnen på de företag som innehar de uppsagda kontona inte lämnas ut. Stängning av tjänsten nummerpresentation TeliaSonera stängde av tjänsten nummer- presentation för ett bolag som av TeliaSonera misstänktes syssla med modemkapning och/eller bluffakturering, Svenska Let to . Nummerpresentation är nödvändig för att utröna från vilket abonnemang en uppringning har skett och utgör således en förutsättning för att abonnenten skall kunna faktureras. TeliaSonera genomförde denna åtgärd med stöd av ett villkor i sitt abonnemangsavtal, som anger att telenätet eller en teletjänst inte får användas på ett sådant sätt att avsevärda olägenheter uppstår för TeliaSonera eller någon annan. Enligt innebar denna åtgärd att antalet drabbade konsumenter minskade markant.25 lade ut flera av de bolag som misstänks syssla med modemkapning på sin varningslista, som finns tillgänglig på . På listan anges bolag som enligt använder sig av oseriösa marknadsföringsmetoder. Spärrning av automatisk teletrafik TeliaSonera stängde all automatisk teletrafik till ön i . Orsaken till åtgärden var växande problem med modemkapningar med höga telefakturor 25 , konkurrensutsatta marknader – en erfarenhetssummering, PM 2004:20, s. 41. som följd.26 hade TeliaSonera stängt vissa nummerserier till ön. TeliaSonera har härefter stängt telefon- trafiken till tre andra destinationer samt 138 nummerserier och enskilda telefonnummer på destinationer där modemkapningar förekommit.27 Tele2 har stängt den automatiska uppringningen till över 50 destinationer.28 Flera andra operatörer, bl.a. , Telitel, Bra , och Phonelink, har också stängt den automatiska telefontrafiken till flera destinationer eller nummerserier i utlandet. För en sammanställning av åtgärder som har vidtagits av operatörer för att motverka modemkapning hänvisas till bilaga 2 till detta betänkande. Uppringning till stängda destinationer kan i regel ske med mobiltelefon eller genom ett nummerupplysningsföretag. Enligt Tele2 kan samtal till stängda destinationer kopplas fram med angivande av en säkerhetskod, som meddelas uppringaren genom talsvar efter att det spärrade numret slagits. TeliaSonera beslutade att abonnenter som drabbats av modemkapning kan få sina fakturor nedskrivna, under förutsättning att modemkapning kan fastställas och abonnenten låter aktivera säkerhetsskyddet Kod på telefonabonne- manget.29 Beslutet att skriva ned fakturor gäller retroaktivt . Åtminstone någon ytterligare operatör har valt att kreditera de abonnenter som drabbats av modemkapning. De flesta operatörer vidhåller emellertid i princip sina krav på betalning, i regel med hänvisning till att abonnenten är ansvarig för sin anslutning och att operatören inte kan lastas för uppringningen. 26TeliaSonera, pressmeddelande . 27TeliaSonera, enkätsvar, , se bilaga 2. 28www.tele2.se/modem, . 29TeliaSonera, a. enkätsvar. erbjuder på sin webbplats avgiftsfri nedladdning av ett mjukvaruprogram som syftar till att förhindra modemkapning, den s.k. bluffstopparen. Programmet låser uppringning till andra nummer än numret till Internet- leverantörens modempool. Programmet fungerar endast till- sammans med operativsystemen Windows NT, 2000 och XP. hade ungefär 62 500 abonnenter laddat ned bluffstopparen. Tele2 började att mot en viss kostnad erbjuda sina kunder tjänsten Tele2 Safe Surf, som innebär att användaren ansluter ett hårdvarulås – en batteridriven dosa – mellan modemet och telefonjacket. Hårdvarulåset förhindrar att datorn ringer upp något annat nummer än det förprogrammerade numret till Tele2:s modempool. Hårdvarulåset kallas CallSafe och har tagits fram av . De flesta säkerhetspaket för Internet med brandvägg och virusskydd saknar en särskild funktion för att hindra uppringning till nya nummer och utgör således inte ett säkert skydd mot modemkapning. I vart fall ett säkerhetspaket som erbjuds på marknaden innehåller dock en sådan funktion. Microsoft erbjuder kostnadsfri nedladdning av servicepaketet Pack 2.30 Service- uppdateringen innebär att en tilläggshanterare i Internet Explorer automatiskt stoppar alla ActiveX-kontroller, t.ex. diallers, vilket innebär att användaren själv måste starta installationen av dessa.31 Enligt Microsoft försvårar uppdateringen bl.a. modemkapning. Någon uppdatering som kan användas på tidigare upplagor av Windows finns dock inte. 30Microsoft, Windowsuppdatering försvårar modemkapning, pressmeddelande . 31ActiveX är Microsofts programstandard för interaktiva funktioner på webbplatser. Spärrning på abonnentens initiativ Nästan alla operatörer som tillhandahåller telefoni från fast anslutningspunkt erbjuder sina kunder en möjlighet att på eget initiativ spärra uppringning till samtliga utlands- och satellit- nummer. De flesta operatörer erbjuder denna tjänst avgiftsfritt. Betalnummer omfattas inte av förvalet och spärras därför i allmänhet hos TeliaSonera. Flera förvalsoperatörer erbjuder sina kunder abonnemangsavtal för fast telefoni och i samband med detta en möjlighet att spärra även betalnummer. 3.1Allmänt om elektronisk kommunikation 3.1.1Vad är elektronisk kommunikation? Elektronisk kommunikation innebär överföring av signaler i elektronisk form. Signalerna bygger på data i analog eller digital form. Innehållet i data kan t.ex. vara text, ljud, bild och kombinationer av dessa. Elektronisk kommunikation omfattar bl.a. telefoni, data- kommunikation samt radio och TV. En tydlig trend är att dessa sektorer gradvis växer samman, s.k. konvergens. Stamnät är nät som är rikstäckande eller täcker stora delar av . De är främst baserade på optiska fiberkablar men även till viss del radiolänk. Huvudkomponenterna i näten är så kallade routrar och servrar. fanns åtta aktörer som innehar nationella stamnät: (TeliaSonera), , , , , , och Song Networks AB.2 TeliaSonera är den klart största nätoperatören och nätägaren i . TeliaSonera är den enda nätägare som har ett nät som täcker hela landet och når alla kommunhuvudorter. Stadsnät är lokala nät som dels ger en kommun eller en ort tillgång till lokal kapacitet, dels ansluter stadsnätet till stamnäten. Stadsnäten ägs ofta av kommunala förvaltningar eller energibolag. 1Docere Intelligence, Internetmarknaden i – en kartläggning på uppdrag av , , s. 13 ff. Rapporten är tillgänglig på Post- och webbplats, . 2SOU 2003:78 s. 41. Accessnätet är den del av nätet som knyter samman slutanvändaren med en anslutningspunkt till operatörens nät. I accessnätet finns flera alternativa transmissionsmedia, såsom kopparnätet, kabel-TV-nätet, mobila nät eller fiber. Accessnätet kan ägas av operatören eller fastighetsägaren. Accessnätet för fast telefoni ägs i huvudsak av TeliaSonera. Fastighetsnät är lokala nätverk, som inte sällan ägs av fastighetsägaren. Här avses nätet i lokalen, huset eller lägenheten. Företag har ofta ett lokalt nätverk och detta blir allt vanligare även i flerbostadshus eller t.o.m. enskilda lägenheter och villor. Dessa nätverk brukar benämnas , som står för . hade ett i stort sett oreglerat monopol på telemarknaden i . Den svenska telemarknaden liberaliserades 1992–1993. Den bärande tanken bakom liberaliseringen var att staten i så stor utsträckning som möjligt skall överlåta de ekonomiska besluten till de enskilda aktörerna på marknaden. Staten skall endast ingripa i de fall där marknaden inte uppnår de önskvärda resultaten. Två faktorer som karaktäriserar telemarknaden medför att konkurrens inte uppstår spontant. Den ena faktorn är att operatörerna är beroende av tillgång till omfattande nät för att kunna distribuera sina tjänster. Den andra faktorn är att de initiala kostnaderna för en operatör är mycket stora. Förutsättningar för konkurrens inom telesektorn har skapats genom regleringar. Det finns därför fler regleringar på tele- marknaden än . De viktigaste åtgärderna för att skapa konkurrens handlar om att ge små och nya aktörer tillträde till telenäten. Samtrafik innebär att operatörerna trafikerar varandras nät. När telelagen (1993:597) infördes blev alla operatörer som var anmälda på den svenska telemarknaden enligt lag skyldiga att bedriva samtrafik med varandra. Samtrafikavgifterna har stor betydelse på telemarknaden, eftersom de utgör en betydande del av det pris som abonnenterna får betala. () har rätt att medla i samtrafikärenden, och har även mandat att fatta beslut i tvister. Förval för fast telefoni infördes . Förval innebär att abonnenten efter anmälan till en vald operatör kan ringa lika enkelt med denne som med accessnätsoperatören, dvs. Förvalet programmeras in i accessnätsoperatörens telestation, varefter abonnentens samtal styrs via den operatör som abonnenten har valt utan att något operatörsprefix behöver slås. Förval kan göras för två kategorier av samtal: nationella och internationella samtal. Målet med reformen var att öka konkurrensen och på så sätt ge konsumenterna tillgång till lägre priser och bättre service. Som ett resultat av förvalsreformen skedde den kraftigaste tillströmningen av anmälda företag inom fast telefonitjänst . Förvalsreformen har tydligt bidragit till att konsumenter fått fler operatörer att välja mellan. Nummerportabilitet för fast telefoni och frisamtalsnummer infördes i och för digitala mobil- telenät . Nummerportabilitet innebär att telekunder kan behålla sitt telefonnummer när de byter operatör. En utförlig beskrivning av utvecklingen av den svenska telemarknaden finns i betänkande Liberalise- ring, regler och marknader.3 Alla företag och hushåll som så vill har tillgång till analog taltelefoni. /04 fanns det 5 724 000 fasta telefoniabonnemang i , varav var privata.4 Mindre än en promille av dessa abonnemang tillhandahålls av annan operatör än TeliaSonera. Marknadsvärdet för fasta samtalstjänster uppgick till 24,4 miljarder kronor.5 Marknadsvärdet för nationella samtal uppgick till , varav Internetsamtal uppskattas stå för en fjärdedel. Såväl antalet vanliga nationella telefonsamtal som uppringd access till Internet minskade i förhållande till föregående år. Den genomsnittliga trafikintäkten för nationella samtal, inklusive Internetsamtal, 3SOU 2005:4, s. 518 ff. 4Post- och , Svensk telemarknad 2003, s. 18. 5Post- och , a. rapport. Ett Internetsamtal ligger på och ett nationellt telefonsamtal på . Vid slutet av 2003 fanns 169 företag anmälda till för att tillhandahålla fasta samtalstjänster. Antalet operatörer som aktivt tillhandahöll fasta samtalstjänster var dock endast 50, varav 33 fanns representerade i PTS prisjämförelse avseende operatörer som erbjuder fasta samtals- tjänster till privatkunder.6 Runt fem operatörer erbjuder fasta samtalstjänster enbart till företagskunder. TeliaSoneras andel av trafikintäkterna för nationella samtal har sjunkit från år . Näst störst på marknaden för nationella samtal är Tele2. Marknaden för internationella samtal är den delmarknad inom fast telefoni som varit konkurrensutsatt i , vilket inneburit stadigt sjunkande samtalstaxor för konsumenterna. var intäkterna för internationella samtal eller av det totala marknadsvärdet för fast telefoni.7 Den genomsnittliga intäkten för internationella samtal ligger på mellan 1,20 och . Andra operatörer än TeliaSonera hade tillsammans en marknadsandel på . Det finns i huvudsak två typer av access till Internet: uppringd access och fast access. Ett stort antal operatörer erbjuder uppringda accesser via TeliaSoneras kopparkabelbaserade accessnät. Detta sker i allmänhet genom (), vilket innebär modemuppkoppling via traditionellt telefonnät. Ett PSTN-abonnemang erbjuder en överföringskapacitet på högst (kbps). En annan form av uppringd anslutning är (), som erbjuder digital överföring för telefoni, data och video genom det befintliga fasta nätet. ISDN kräver ett särskilt telefonabonnemang och erbjuder högre överföringshastigheter än PSTN. 6Post- och , a. rapport, s. 18 ff. 7Post- och , a. rapport, s. 28 f. och 59. Accessformen xDSL () erbjuder fast Internetaccess med hög överföringskapacitet med användning av det kopparkabelbaserade accessnätet. Accessformen förekommer i flera varianter med olika överföringskapacitet, främst ADSL () och VDSL (high data rate ). Ett flertal kabel-TV-operatörer erbjuder Internetaccess med höga överföringshastigheter. Härutöver erbjuder flera operatörer Internetaccess med mycket höga överföringshastigheter genom nyinstallerade lokala fastighetsnät, som i sin tur förbinds med ett allmänt fibernät. Anslutning till Internet kan också ske genom mobiltelefonnätet, satellit och fast yttäckande radiolösning. Den svenska marknaden för Internetaccess är fragmenterad. PTS har bedömt att det finns fler än 120 företag som tillhanda- håller anslutning till Internet till slutkund.8 En leverantör av Internetaccess brukar benämnas (). Antalet ISP:er som erbjuder Internetaccess med fast anslutning är fler än de som erbjuder uppringt Internet. fanns det enligt 3 211 000 kunder med anslutning till Internet i . Av dessa beräknas vara uppkopplade via PSTN, och via ISDN. Det betyder att antalet kunder med uppringd Internetanslutning uppgår till 2 247 000. Övriga kunder, 964 000 till antalet, var anslutna till Internet via någon form av fast anslutning, i huvudsak ADSL, kabel-TV eller fiber-LAN. I åldersgruppen hade tillgång till Internet i hemmet . hade de fem största ISP:erna av samtliga kunder med Internetaccess.9 TeliaSonera var störst med en marknadsandel på , medan hade och . låg marknaden för Internetaccess på , varav avsåg minutbaserade trafikintäkter. 8Post- och , a. rapport, s. 46 ff. 9Post- och , a. rapport, s. 49 f. och 79 f. 3.4Lagstiftning om elektronisk kommunikation presenterade ett förslag till nytt regelverk för elektronisk kommunikation i syfte att modernisera gemenskapens gällande lagstiftning på området. Förslaget lades fram mot bakgrund av den snabba tekniska och marknadsmässiga utvecklingen på området. Regleringen behövde anpassas till en mer konkurrensutsatt marknad och ta hänsyn till den pågående konvergensen mellan telefoni, datakommunikation och media. Kommissionens förslag syftade till att föra samman alla nätverk för överföring och tillhörande tjänster i ett enda regelverk. beslutade och rådet över kommissionens förslag. Det regelverk som beslutades omfattar fem harmoniseringsdirektiv, bestående av ett ramdirektiv och fyra särdirektiv, samt ett beslut om radiospektrumpolitik inom gemenskapen. Dessutom har kommissionen beslutat ett direktiv om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunika- tionsnät och kommunikationstjänster. De nya rättsakterna ersätter ett tjugotal tidigare gällande direktiv. I anslutning till det nya regelverket har kommissionen även tagit fram riktlinjer för marknadsanalyser samt en rekommendation över de relevanta produkt- och tjänstemarknader på vilka det kan vara motiverat att införa särskilda regleringsskyldigheter. Regelverket omfattar elektroniska kommunikationsnät och de kommunikationstjänster som förmedlas i näten. Exempel på nät är telenät, kabel-TV-nät och andra bredbandsnät. Regelverket omfattar den tekniska infrastrukturen, men inte själva innehållet i tjänsterna. Ramdirektivet är och rådets direktiv /21/EG av om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster.10 Ramdirektivet trädde i kraft och innehåller grundläggande formella bestämmelser för tillämpningen av övriga direktiv om elektronisk kommunikation. 10 EGT L 108, 24.4.2002 s. 33–50. Europarlamentets och rådets direktiv /20/EG av om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektivet) trädde i kraft den 24 april 2002.11 Syftet med auktorisationsdirektivet är att anpassa reglerna för den inre marknaden för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster genom harmonisering och förenkling av de villkor som gäller för auktorisation av sådana nät och tjänster, så att de lättare kan tillhandahållas inom gemenskapen. Särskilda tillstånd att bedriva verksamhet inom området elektronisk kommunikation skall inte längre få förekomma, men en medlems- stat kan införa bestämmelser om anmälningsplikt. och rådets direktiv /19/EG av om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektivet) trädde i kraft den 24 april 2002.12 Tillträdesdirektivet skall i ramdirektivets anda harmonisera det sätt på vilket medlemsstaterna reglerar samtrafik och andra former av tillträde till elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter. Syftet är att i enlighet med den inre marknadens principer upprätta ett regelverk för förhållandet mellan leverantörer av nät och tjänster, vilket skall leda till hållbar konkurrens och samverkan mellan elektroniska kommunikationstjänster samt gynna konsumenterna. och rådets direktiv /22/EG av om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunika- tionstjänster (USO-direktivet) trädde även det i kraft 11EGT L 108, 24.4.2002, s. 21–32. 12EGT L 108, 24.4.2002, s. 7–20. Elektronisk kommunikation SOU 2005:20 2002.13 USO står för Obligations, eller samhälls- omfattande tjänster. Målet med direktivet är att genom effektiv konkurrens och valmöjligheter dels säkerställa att det i gemenskapen finns tillgång till allmänt tillgängliga tjänster av god kvalitet, dels hantera situationer där slutanvändares behov inte tillgodoses på ett tillfredsställande sätt av marknaden. Direktivet fastställer särskilda användar- och konsumentrelaterade rättigheter där så behövs och medger de nationella tillsynsmyndigheterna rätten att vidta åtgärder för användarnas och konsumenternas räkning. Direktivet om personuppgifter och integritetsskydd direktiv /58/EG av den