sou · GTB381d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Den senare synpunkten resulterade senare i en gemensam fortbild- ningsinsats under tre terminer, då socionomer i socialtjänst och Barn- och ungdomsteam, speciallärare och specialpedagoger samt två rektorer, gick en personalstödsutbildning. Utvecklandet av Resurscentrumträffar blev successivt vårt främsta arbetsredskap i samverkan mellan basorga- nisationen, rektorsområde Resurscentrum, socialtjänst och kring- aktörer (primärvård, Barn- och ungdomspsykiatrin, polis m.fl.). Arbetet med och i barn och ungdomsteamet klargjorde behov och möjligheter gällande samverkan i utökad bemärkelse. I fortsatt dialog med politiker på nämndnivå gavs ett uppdrag till chefen för socialtjänst och chefen för elevvården att fortsätta utveckla sam- verkan i något som började få namnet Resurscentrum. Resurs- centrum blev också namnet på ett eget rektorsområde 1999. Skola och barnomsorg genomgick då en större organisationsförändring. I rektorsområde Resurscentrum fanns Barn- och utbildningsförvalt- ningens alla resurser som kan riktas till barn i behov av särskilt stöd inklusive särskola och socionom, specialpedagog och barnomsorg/ skolpsykolog i barn och ungdomsteamet. Det politiska uppdraget till två chefer blev att arbeta för goda resultat med hjälp av gemensamma resurser samt att arbeta med metodutveckling. togs beslut att prova möjligheten att få en gemen- sam organisation för allt arbete med barn och unga 1–. Arbete med politisk förankring startade och togs beslut i kommunfullmäktige att fr. o. m. skulle socialtjänst barn och unga 1–, LSS/barn och unga samt fritidsgårds- verksamhet ingå i Barn- och utbildningsnämndens ansvarområde och bilda en gemensam enhet inom förvaltningen, tillsammans med rektorsområde Resurscentrum. En anpassning av organisation och förvaltning till ett innehåll – ett sätt att arbeta som vi redan hade. 2003 genomfördes en samlokalisering av Barn- och ungdomsteamet, socialtjänst barn och unga, ungdomsmottagning, familjecentral, skolläkarmottag- ning, pedagogiskt centrum samt administration och arbetsledning i Familjehuset. Dessa verksamheters personal utgör en dryg tredje- del av Resurscentrums personal. Övrig personal arbetar ute i bas- verksamheten. Inför och efter genomförande av en gemensam organisation dis- kuterades behov av en gemensam värdegrundsplattform. Värde- grund har i skolans värld varit föremål analyser och teoretiserande. Inom Resurscentrum har vi valt att låta fyra anta- ganden om barns utveckling bilda Resurscentrums värdegrund- plattform tillsammans med helikopterperspektivet dvs. att se andra kompetenser som resurser i vårt professionella arbete med barn som far illa. Resurscentrumträffen vårt främsta arbetsredskap Då någon i arbete med barn i behov av särskilt stöd konstaterar att många aktörer är inblandade ska man kalla till en gemensam nät- verksträff för att utröna/skapa samsyn om barnets behov samt bestämma vem gör vad? Om någon ser behov av att tillföra – ett nytt tänk ett nytt perspektiv ber man om en Resurscentrumträff. Till Resurs- centrumträffen kallas alla viktiga som på ett eller annat sätt är inblandade i arbete med barnet och föräldrar. Föräldrar kan välja att inte närvara men ger i så fall sin tillåtelse till att träffen äger rum. Målsättningen är att Resurscentrumträff nummer ett ska äga rum inom . Träff nummer ett utser en spindel för det fortsatta arbetet – en spindel som håller ihop, följer upp och avslutar ärendet. Alla på möte nummer ett hjälps åt att skapa en så hel bild som möjligt av barnets styrkor, förmågor och behov utifrån livsområ- den. Vi har valt sju livsområden från projekt ; hälsa, utbildning, socialt beteende, känslomässig utveckling, familj och relationer, identitet, klara sig själv. Vi har dessutom lagt till ytterligare ett livsområde; meningsfull fritid, eftersom vi försöker täcka så stor del av barnets hela dygn som möjligt i våra insatser. Alla inbjudna bidrar i denna behovsbedömning. Vi avslutar denna träff med att bestämma tid för ny träff – träff nummer två. Alla kompetenser och föräldrar ska till nästa gång ha funderat på – vad kan jag med min kompetens bidra med för att möta detta barns behov? På träff nummer två arbetas en gemensam hand- lingsplan fram och tid för första uppföljningen bestäms. Vi har ett mycket bra samarbete med våra kringaktörer och med bas- organisationen i . Kontinuerligt i Resurscentrums alla – ut i basverksamheterna BVC:s hela verksamhet i in i Koordinatörer utbildas och ansvarar för att leda Resurscentrumträffar. Inriktningen är att professionellt täcka barns livsområden inom åldersgrupper samt att utveckla arbetet inom dessa åldersgrupper avseende att se behov, verktyg i arbetet och utveckling av Med livsområden som utgångspunkt vid Att med koordinatörer (social- och specialpedagoger) stödja barn och arbetslag så att barn med en svårigheter och inlärningshinder) kan finnas kvar i ordinarie verksamhet eller snabbt återskolas i densamma. på att alla barn vill vara normala och normala barn går i en normal skola. Tjocka barn/barn med basorganisation – Resurscentrum - primärvård – barnpsykiatrin – folkhälsorådet i syfte att hejda utvecklingen med stigande viktkurvor och barn som inte rör sig. – Gruppverksamhet riktad till överviktiga barn och barn med andra – Aktivitetsgrupp utanför skolan – Stress och stresshantering Bilaga 3 SOU 2005:81 Att bättre utnyttja möjligheten till personalstöd i par socionom och Att utveckla stöd till barn i barnomsorgen med en samverkan mellan barnomsorg och Resurscentrum Ett friskt öga utifrån som kan granska av vår verksamhet och vårt arbete med avseende på resultat, arbetssätt, metoder och effekter. dagsläget har vi varken resurser eller kompetens att starta ett sådant utvecklingsarbete. Effekter av vårt arbetssätt och organiseringen av arbetet. Inom basorganisationen barnomsorg och skola har vi minskat kostnaden för elevassistenter och stödpersoner. Personal inom dessa verksamheter ser i allt mer ökad omfattning hur andra kompetenser i våra verksamheter kan och ska ha en roll i arbete med barn i behov av särskilt stöd. Inom basverksamheterna är man bättre är tidigare att se barns svårigheter och behov i ett helhetsperspektiv, med hjälp av livsområdesbedömningar, istället för att se enbart vissa tillkortakommanden. och barnpsykiatrin, ser basorganisationen som den potential den kan vara i t.ex. behandlingsarbete. Det är lättare att få med basorganisationen i arbetet genom exempelvis en gemensam hand- lingsplan då man från början i en nätverksträff eller Resurs- centrumträff varit delaktig på lika villkor i bedömningen av barnets behov. Bygger på att ingen har s.k. tolkningsföreträde och det är då också lättare att få alla aktörer att medverka i handlingsplanens arbete. Inom socialtjänstdelen av Resurscentrum ser vi att antalet anmälningar och utredningar samt kostnader för köpt vård minskat ned mot en tredjedel av nivån 1999. inkom ca 50 anmälningar om barn som far illa och 35 barnskyddsutredningar genomfördes. antalet anmälningar till drygt 100 och utredningar till 90. Kostna- derna för köpt vårt och egen vård på hemmaplan låg på drygt 1 800 tkr 2003 jämfört med nästan 5 000 tkr exklusive kostnader för familjehem, kontaktfamiljer och kontaktpersoner som uppgick till ca 1 500 tkr. Den senare en kostnad som är relativt . Det totala antalet ärenden som hanterades inom inkl familjerätt var ca 120 och tidiga insatser i öppen- vård ca 200, till övervägande del hanterade av Barn- och ungdoms- teamet. Sammantaget alla insatser för barn och familj har ökat kraftigt men tonvikten ligger på den öppna verksamheten. Detta har inneburit en viss orientering bort från traditionell social- tjänst mot arbete på de arenor där barn och familjer finns; skola, barnomsorg, familjecentral och ungdomsmottagning. De tidiga insatserna ökar och framförallt genom sam- verkan och samordning av resurser där alla kompetenser tar ansvar för sin del i arbetet och inte fokuserar på vad andra professionella skall åstadkomma. Kontaktnäten är många och väl fungerande, till- gängligheten stor för medborgarna och mellan de professionella. Det finns en större samsyn än tidigare mellan olika verksamheter och anställda inom barnverksamheten i kommunen. De goda exemplen ger en ökad tilltro till vad vi kan göra tillsammans när det gäller att tillgodose behov och arbeta utvecklingsfrämjande. Kompetenser och kompetensområden har blivit tydligare och vi hamnar sällan i diskussioner grundade i revirtänkande och konkur- rens. Samverkan är nära och naturlig – utan onödig administration, remitteringar och byråkrati. Den stora kraft vi lägger på att kunna erbjuda personalstöd till dem som önskar och har behov av detta innebär att många problem med barn och inom personalgrupper kan hanteras tidigt och kraftigt bidra till kompetenshöjning, energi och förstående för vikten av förebyggande arbete och tidiga in- satser. Många åtgärder kan hanteras inom basverksamheten i barnets vardag av de som står närmast barnet, genom handledning och personalstöd. Arbetet med BBiC som bas och vårt eget värdegrundsarbete får alltmer genomslag, både inom Resurscentrum och i basverksam- heten skola/barnomsorg. Många har tagit till sig modellen och metoden som ett utmärkt instrument att kartlägga behov, matcha insatser och jobba utvecklingsstödjande. Utvecklingssamtal i skolan och åtgärdsplaner baseras på BBiC. Inom socialtjänstdelen arbetar vi med att utveckla användandet av BBiC i utredningar. Själva utredningsförfarandet blir enklare och kan ofta genomföras i form av nätverksträffar med professionella och vid behov föräldrar och barn. Den samlade information som då framkommer gör alla berörda medvetna om sin roll, vad man kan bidra med och dela tankar om insatser samt få till stånd tidiga insatser och ha en klar bild av planeringen i ärendet. Alla deltagares kunskap, observatio- ner och tankar tas till vara utan att någon ges tolkningsföreträde. Den utredande socialsekreterarens roll blir inte att ensam samla in uppgifter och försöka förstå och tolka behov för att kunna matcha insatser. Ansvaret vilar på alla som står barnet nära. kommun – Hur arbetar vi med familjen som en resurs? Av , , och , i kommun ·Stöd till familjen i hemmet Möjlighet till boende snarare än boende. 8–10 v ·Föräldrar fortsatt mandat att vara föräldrar Tydliga och konkreta uppdrag ·Relationen föräldrar/ungdom ·Föräldrafärdighet (grupp/individ) ·Hur göra mer av detta? ·Vilka är viktiga? ·Vad kan föräldrar/nätverk bidra med? ·Elevhemsboende, träningsboende, övergångslägenhet