sou · GTB360 · 2006-01-01 00:00:00 — Rapport från Rådet för stöd och samordning efter flodvågskatastrofen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Meigneux, Sipa///Pressens Bild , Röda Korset , Rådet för stöd och samordning efter flodvågskatastrofen , Länskriminalpolis Till statsrådet och Chefen för Regeringen beslutade vid sammanträde att bemyndiga chefen för att tillkalla ett nationellt råd som ska verka för samordning av svenska myndigheters insatser för hjälp och stöd till dem som drabbats av naturkatastrofen i (dir. 2005:1). Chefen för , statsrådet , förord- nade generaldirektören att vara ordförande i det det nationella rådet för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i (Fö 2005:01). förordnades som ledamöter generaldirektören , generaldirektören , generaldirektören , generaldirektören , general- direktören , generaldirektören , generaldirektören och rikspolischefen . Även generaldirektören , Statens räddnings- verk, och verkställande direktören och utredaren , båda Kommuner och Landsting, har deltagit i Rådets arbete. Som huvudsekreterare i och kanslichef förordnades förvaltningschefen och ämnes- rådet . De ersattes av departements- rådet . förordnades som sekreterare koordinatorn , departementsrådet , senior rådgivare , departementssekreteraren , kanslirådet , departementssekreteraren , informa- tionschefen , departementssekreteraren , säkerhetschefen , departementssekreteraren , kanslirådet . förordnades advokatfiskalen som sekreterare. förordnades informatören och handläggaren som sekreterare. förordnades presstalesmannen som sekreterare. förordnades kanslirådet och webbredaktören som sekreterare. entledigades och entledigades . entledigades , , och . entledigades och entledigades . Som biträdande sekreterare förordnades kanslisekreteraren . förordnades informatören som biträdande sekreterare. Handläggarna samt f.d. utbildningschefen förordnades som biträdande sekreterare . respektive förordnades informatören och administratören som biträdande sekreterare. Som expert i kommittén förordnades handläggaren , fältprosten och internationella samordnaren . förordnades informationschefen som expert. entledigades som expert . Rådet överlämnar härmed betänkandet Efter flodvågen – (SOU 2005:60). Anhöriga och drabbade ............................................... 2.1Behov av psykosocialt stöd eller annat stöd samt behov Överlevande som saknar eller har mist anhörig ..................... Anhöriga till saknade och omkomna...................................... Överlevande som upplevt dödshot ......................................... Överlevande som inte upplevt dödshot.................................. Anhöriga till överlevande ........................................................ Barn och ungdomar.................................................................. Barn- och ungdomsperspektivet ................................... Frågor till rådgivningspanelen................................................. Synpunkter från anhöriga och drabbade................................. Diskussionsforum och chatt.................................................... Internt arbete med webbplatsen.............................................. Policy för länkning och hänvisning......................................... Barn och ungdomar.................................................................. Statistik för antal besökare ...................................................... Andra insatser riktade till anhöriga och drabbade.................. Utskick till anhöriga................................................................. Möten med anhöriga ................................................................ Hur information om Rådets verksamhet spridits .................. Samarbete med andra myndigheter .............................. Kommuner och landsting ........................................................ Arbetet med frivilligorganisationerna m.m. .................... Frivilligorganisationer och trossamfund................................. Insatser av andra statliga myndigheter .......................... Styrelsen för psykologiskt försvar .......................................... Enkätundersökning av psykosocialt stöd............................... 8.2Undersökning av hur hemkomna svenskar som berörts av flodvågskatastrofen i har upplevt samhällets Kommuner och landsting ............................................ Uppgiften för kommuner och landsting ................................ 9.2Kommuner är olika och har olika förutsättningar – Samverkan med andra .............................................................. Behovet av uthålligt stöd ......................................................... Erfarenheter så här långt............................................. Frågor till rådgivningspanelen ............ 3Undersökning av det psykologiska/psykosociala stöd som erbjudits drabbade och anhöriga efter 4Undersökning av hur hemkomna svenskar som berörts av flodvågskatastrofen i har upplevt samhällets Regeringsuppdrag med anknytning till flodvågskatastrofen till och med ............... 7Rådet för stöd och samordning efter flodvågskatastrofen – en analys av verksamhetens har Rådet genomfört bl.a. följande aktiviteter genomfört utskick till anhöriga till saknade och omkomna samarbetat med frivilligorganisationer och trossamfund samarbetat med statliga myndigheter samt kommuner och landsting genomfört undersökningar bl.a. om det psykosociala stödet Regeringen inrättade ett nationellt råd för stöd och samordning efter flodvågskatastrofen. Enligt direktiven (dir. 2005:1) ska Rådet utgöra en funktion dit överlevande och anhöriga kan vända sig för att få vägledning och information. Rådet ska även verka för goda kontakter mellan å ena sidan anhöriga och efterlevande och å andra sidan myndigheterna. Därutöver ska Rådet verka för samordning av information från myndigheter. I direktiven anges också att det behov av stöd och hjälp som barn och unga som drabbats av katastrofen har kräver särskild uppmärksamhet och kompetens. Rådet ska även ha ett nära samarbete med myndigheter, försäkringsbolag, reseföretag, frivilligorganisationer och trossamfund i . Enligt direktiven ska rådet lämna en första samlad redovisning av arbetet. I detta betänkande lämnas en redovisning av Rådets arbete . Det är för tidigt att redovisa erfarenheter från arbetet. Dessa kommer att redovisas i en rapport . Samhällets stöd till anhöriga och drabbade måste vara uthålligt. behöver ytterligare insatser med stöd till anhöriga och drabbade genomföras. I detta arbete har Rådet en viktig uppgift. Rådets verksamhet bör därför fortsätta . har Rådet genomfört flera olika aktiviteter för att underlätta för anhöriga och drabbade av flodvågskatastrofen. Rådet har inrättat en rådgivningspanel som besvara frågor från anhöriga och drabbade som ställs via telefon, e-post eller brev. Rådgivningspanelen har – svarat på sammanlagt 1 133 frågor. Rådet har en webbplats där information finns som är relevant för anhöriga och drabbade. Bland annat finns en avdelning med frågor och svar där Rådet tagit fram över 170 frågor och svar. Det finns även information om arbetet i katastrofområdet och identifierings- arbetet. Rådet har även haft experter som har svarat direkt på barns egna frågor på webbplatsen. Webbplatsen har totalt haft cirka 70 000 besök – . har webbplatsen i genomsnitt haft 496 besök per dag. För att kunna ge direkt riktad information till anhöriga och drabbade ger Rådet ut ett informationsbrev. ges ut eller vid behov. Det har kommit ut . Det finns möjlighet att prenumerera via e-post eller få en tryckt version hemsänd i brevlådan. Antalet prenumeranter uppgår till cirka 385. Rådet har gett ut faktablad om god man och död- förklaring. och faktabladen har laddats ner fram till och med enligt nedan. Informationsbrev 1 () – 3 108 nedladdningar Informationsbrev 2 () – 802 nedladdningar Informationsbrev 3 () – 455 nedladdningar Informationsbrev 4 () – 487 nedladdningar Informationsbrev 5 () – 275 nedladdningar Informationsbrev 6 () – 1 557 nedladdningar Faktablad om god man () – 261 nedladdningar Faktablad om dödförklaring () – 153 nedladdningar Rådet har även genomfört informationsinsatser riktade till media. Rådet har genom Rådets ordförande skickat ett brev till anhöriga till saknade och omkomna. Tillsammans med brevet bifogades det första informationsbrevet från Rådet. Utskicket resulterade i 94 svar genom en förtryckt svarskupong. Dessa personer anmälde sig som prenumeranter på informationsbrevet. 20 svarskort innehöll även frågor inom olika områden, t.ex. samtalsforum och minnesresor. Rådet har även hjälpt Röda Korset, och Referens- punkt med utskick till familjer som förlorat barn om helg- aktiviteter som dessa organisationer arrangerar . Rådet har hållit flera möten med anhöriga och drabbade. Möten har hållits i , och . Därutöver har Rådet haft fortlöpande kontakter med några föreningar som bildats av anhöriga eller drabbade av flodvågs- katastrofen eller någon annan, bl.a. Föreningen barn, ViSomFinns, Svenska internationella volontärer () och Victims Aid Initiativ (TVAI). Samarbete med andra myndigheter Samarbete har framförallt skett med de myndigheter som är representerade i Rådet. Kontakter har tagits med myndigheter som har särskilda regeringsuppdrag som rör insatser för anhöriga och drabbade. I samarbete med har en intervju-under- sökning med tio kommuner genomförts. Tillsammans med Social- styrelsen planeras en konferens med fokus på hälso- och sjukvårdens och beredskap. Rådet har fört diskussioner med berörda myndigheter om de författningsändringar som varit nödvändiga till följd av flodvågs- katastrofen. På initiativ av regeringen eller berörda myndigheter har flera författningsändringar genomförts. När det gäller informationen om identifieringsprocessen har Rådet samarbetat med , Polisen och General- konsulatet kring den information som publicerats på webbplatsen och i informationsbrevet. har Rådet haft fortlöpande kontakter med UD och Generalkonsulatet i . Arbete med frivilligorganisationer och trossamfund Rådet har haft fortlöpande kontakter med frivillig- organisationer. Möten har även hållits med olika trossamfund. Rådet har genomfört dels en enkätundersökning av det psykologiska/psykosociala stöd som erbjudits drabbade och anhöriga efter katastrofen, dels en undersökning av hur hemkomna svenskar som berörts av flodvågskatastrofen i har upplevt samhällets stöd. Den sistnämnda undersökningen genomfördes genom telefon- intervjuer med drygt 1 000 personer. Dessa personer har besvarat frågor om hur man upplevt att man fått hjälp av myndigheter och sjukvård, hur hjälpen fungerat för barn, samt inom vilka områden man önskar se en förbättring. Erfarenheter så här långt Arbetet har lett till värdefulla erfarenheter. Det har dock gått för att kunna värdera dessa erfarenheter och dra slutsatser . Verksamheten är fortfarande i en mycket aktiv fas. Rådet har för avsikt att redovisa erfarenheterna från verksamheten. Några erfarenheter bör dock lyftas fram. Samhällets insatser och samordningen mellan myndigheter har i stort sett har fungerat väl. Enskilda myndigheter har uppmärksammat behov av författ- ningsändringar De författningsändringar som var nödvändiga har genomförts mycket snabbt. Rådet har fört diskussioner om frågan om minnesaktiviteter med regeringen och anhöriga och drabbade. Det är viktigt att det klargörs hur avser att genom- föra minnesaktiviteter. Rådet förväntar sig därför att beslut om minnesaktiviteter fattas . En mycket kraftig jordbävning inträffade utanför svensk tid. Till följd av jordbävningen uppkom en flodvåg () som drabbade ett stort område i och därigenom många människor. Framförallt har befolkningen i katastrofområdet drabbats. I delar av katastrof- området fanns en omfattande svensk turism och många svenska turister drabbades av flodvågen. Antalet saknade eller omkomna svenskar uppgår till 543 personer. Många fler har förlorat en eller flera anhöriga. Det stod tidigt klart att var ett av de hårdast drabbade länderna i . Katastrofen kan fram- över antas påverka det svenska samhället. Regeringen beslutade därför att tillsätta ett nationellt råd som ska verka för samordning av svenska myndigheters insatser för hjälp och stöd till dem som drabbats av naturkatastrofen i . Rådet för stöd och samordning efter flodvågskatastrofen inrättades . En av Rådets viktigaste uppgifter är att utgöra en funktion dit överlevande och anhöriga kan vända sig för att få vägledning och information. Rådet ska även verka för goda kontakter mellan å ena sidan anhöriga och efterlevande och å andra sidan myndigheterna. Därutöver ska Rådet verka för sam- ordning av information från myndigheter. I direktiven (dir 2005:1) anges också att det behov av stöd och hjälp som barn och unga som drabbats av katastrofen har kräver särskild uppmärksamhet och kompetens. Rådet ska även ha ett nära samarbete med myndigheter, försäkringsbolag, reseföretag, frivilligorganisationer och trossamfund i . Rådet leds av en ordförande, . I Rådet ingår där- utöver rikspolischefen samt generaldirektörerna för Krisberedskaps- myndigheten, Styrelsen för psykologiskt försvar, Försäkrings- kassan, , , Kammarkollegiet och Skol- Även representanter för och Kommuner och Landsting har deltagit i Rådets arbete. Till Rådet är knutet ett kansli. består av tre funk- tioner, en funktion som ansvarar för vägledning och information, en som ansvarar för utredningar och en som svarar för administration och ledning. Funktionen för vägledning och information har ansvaret för kommunikationen med anhöriga och drabbade. I funktionen ingår en rådgivningspanel, Rådets webbplats samt övriga frågor som rör extern och intern information. Funktionen som ansvarar för utredningar kartlägger bland annat myndigheters åtgärder och författningsändringar. Den tredje funktionen ansvarar för administrativa frågor som ekonomi, personal, planering och juridik. Nedan följer en redovisning av Rådets arbete och några erfarenheter från verksamheten . En samlad redovisning av erfarenheter från arbetet kommer att redovisas i en rapport . Rådet har givit i uppdrag att analysera verksam- heten . Rapporten analys av verksamhetens inledande skede täcker verksamhetens tre första månader. I detta betänkande redovisas Rådets verksamhet . iakttagelser har påverkat både Rådets verksamhet och denna redovisning. Rapporten är publicerad på Rådets webbplats och en samman- fattning finns i bilaga 7. 2 Anhöriga och drabbade Utöver befolkningen i katastrofområdet har många turister och däribland en stor grupp svenskar drabbats av flodvågen. Många har omkommit eller är saknade, ännu fler har förlorat eller saknar en anhörig. Det var även många svenskar som skadades i katastrofen. Med hänsyn till det antal svenska turister som drabbades är ett av de hårdast drabbade länderna i . Det finns ingen given definition av vilka som är drabbade av flodvågskatastrofen eller hur många dessa personer är. Antalet saknade och omkomna svenskar uppgår till 543 personer varav 140 är barn . Av uppgifter från framgår att antalet hemkomna uppgår till drygt 17 000 personer. Därutöver finns den stora gruppen anhöriga till personer som befunnit sig i katastrofområdet. Det är således ett mycket stort antal svenskar som är drabbade eller anhöriga till drabbade av katastrofen. Mot bakgrund av detta har en viktig uppgift varit att analysera vilka målgrupper som omfattas av Rådets uppdrag och få en upp- fattning om vilka behov dessa har. En sådan analys kan utgöra grunden för planeringen av verksamheten både på kort och på lång sikt och är avgörande för vilka insatser Rådet ska genomföra. har därför ett arbete med en sådan analys inletts. Den har endast delvis legat till grund för Rådets arbete. Rådet kommer dock att fortsätta arbetet med analysen och använda den i plane- ringen av det fortsatta arbetet. Gruppen anhöriga och drabbade av flodvågskatastrofen omfattar en mycket stor krets av personer och behoven skiljer sig åt. Åtminstone alla som var i något av de drabbade länderna och som på något sätt berördes av flodvågskatastrofen samt de som vistades i och hade en nära anhörig i katastrof- området är att anse som drabbade. För att få en uppfattning om vilka behov som finns har målgruppen anhöriga och drabbade brutits ner i sex undergrupper. Grupperna redovisas nedan i fallande ordning vad gäller psykologisk påfrestning eller risken att utveckla allvarlig psykisk ohälsa. Utgångspunkten för bedöm- ningen har varit vad olika personer kan ha upplevt eller utsatts för. Utöver alla som var i något av de drabbade länderna och som på något sätt berördes av flodvågskatastrofen samt de som vistades i och hade en anhörig i katastrofområdet finns fler grupper som kan anses som drabbade, t.ex. nära vänner och skolkamrater. Rådet har dock valt att fokusera på den grupp som är mer direkt drabbade av flodvågskatastrofen och då särskilt på den grupp som har mist eller saknar en anhörig. I arbetet med målgruppsanalysen har Rådet haft hjälp av , psykolog, och , psykiatriker, båda vid . 2.1Behov av psykosocialt stöd eller annat stöd samt behov av information Alla anhöriga och drabbade har inte samma behov. I analysen har Rådet framförallt undersökt behovet av psykosocialt stöd eller annat stöd samt behovet av information eftersom både psyko- socialt stöd och information är viktiga i en krissituation. Utgångs- punkten har varit att behovet av stöd och information är beroende av på vilket sätt man är drabbad av flodvågskatastrofen dvs. den psykologiska påfrestning man varit utsatt för eller vilken risk man löper för att utveckla allvarlig psykisk ohälsa måste beaktas. Rådet har därför gjort en indel- ning mellan behov som finns inledningsvis eller på kort sikt (efter katastrofen), behov som finns på medellång sikt (upp efter katastrofen) och på lång sikt (och framåt) för att kunna se vilka insatser som behövs över tiden. För samtliga anhöriga och drabbade är behovet av information inledningsvis stort. För de personer som mist en anhörig eller har en anhörig som är saknad kommer detta behov att öka på medellång sikt medan behovet för övriga grupper successivt kommer att minska. Överlevande som saknar eller har mist anhörig En första grupp drabbade är de som befunnit sig i katastrofområdet och har en eller flera saknade nära anhöriga och/eller har förlorat nära anhöriga. I denna grupp finns även personer som själva har skadats. För personer som har saknad eller avliden anhörig kommer behoven på medellångsikt att se annorlunda ut beroende på om den anhörige är identifierad eller inte. Drabbade med saknad eller avliden anhörig har redan från början behov av psykosocialt stöd. Detta behov kan ligga kvar på en hög nivå på medellång och lång sikt eller till och med att öka. På medel- lång sikt kommer även ett behov av hjälp med ekonomiska och andra praktiska frågor att växa fram. Detta behov kommer att kvarstå tills den saknade är identifierad och hemkommen för att sedan minska vartefter dessa frågor får en lösning. För denna grupp är behovet av information inledningsvis stort. Detta behov kommer att öka på medellång sikt. De som väntar på att få sin saknade anhörige identifierad lever i ovisshet om vad som har hänt vilket påverkar behovet av psyko- socialt stöd. Samma sak gäller behovet av information och hjälp med ekonomiska och andra praktiska frågor. Dessa behov kan finnas kvar . Den som själv är skadad har inlednings- vis behov av somatisk sjukvård. Detta behov kommer att minska . Anhöriga till saknade och omkomna Anhöriga till saknade och/eller avlidna som befann sig i när flodvågskatastrofen inträffade har inledningsvis ett stort behov av information och psykosocialt stöd. Behovet av psykosocialt stöd kan på medellång och lång sikt öka särskilt om den saknade inte är identifierad. Detsamma gäller behovet av hjälp med ekonomiska och andra praktiska frågor. Behovet av hjälp med ekonomiska och andra praktiska frågor kommer att kvarstå tills den saknade är identifierad och hemkommen för att sedan minska. Överlevande som upplevt dödshot Drabbade som överlevt katastrofen och som inte har avlidna eller saknade anhöriga men som har upplevt dödshot har inledningsvis behov av psykosocialt stöd. Behovet av psykosocialt stöd kan på medellång sikt vara stort för att sedan avta under förutsättning att adekvat stöd fås. De som har skadats har inledningsvis behov av somatisk sjukvård. Överlevande som inte upplevt dödshot Drabbad är även den som befunnit sig i de värst drabbade områdena och som sett eller upplevt flodvågen, men som inte har mist någon och inte har upplevt dödshot eller är skadad. Dessa personer har inledningsvis ett stort behov av information. På kort och medellång sikt kan det finnas ett behov av hjälp med eko- nomiska och andra praktiska frågor. Personer som befunnit sig i katastrofområdet men inte i de värst drabbade områdena och som vare sig sett eller upplevt flodvågen är också att anse som drabbade. Dessa personer har inledningsvis behov av information. I gruppen kan finnas personer som av en slump undgått att drabbas av flodvågen. Dessa kan behöva psyko- socialt stöd på kort och medellång sikt. Drabbade är även de anhöriga som befunnit sig i eller i något icke katastrofdrabbat land men som haft närstående som var där och överlevt men inte har skadats. Dessa personer har inled- ningsvis ett behov av information. Av ovanstående framgår att psykosocialt stöd och information är viktigt för anhöriga och drabbade. Detta behov finns kvar för flera av grupperna efter katastrofen. Behovet skiljer sig dock mellan grupperna. De som varit utsatt för större psykisk påfrestning har självklart ett större behov av psykosocialt stöd och än övriga grupper. Informationsbehovet ser annor- lunda ut om man har fått sin saknade anhörige identifierad eller inte. Även innehållet i den information man behöver skiljer sig åt. Har man fått sin anhörige identifierad är behovet av information om ekonomiska och praktiska frågor stort medan den som har en saknad anhörig framförallt behöver information om identifierings- processen. Behov av stöd med ekonomiska och andra praktiska frågor finns framförallt . För de som inte fått sin saknade anhörige identifierad kan detta behov finnas kvar . Barn och ungdomar löper större risk än vuxna att utveckla problem efter en traumatisk upplevelse. Som för vuxna ökar risken med allvarlighetsgraden av den traumatiska händelsen men den större risken innebär inte att alla barn och ungdomar verkligen kommer att få problem. Den allvarligaste risken löper de barn och ungdomar som förlorat hela sin familj, därnäst de som förlorat en eller båda föräldrarna i katastrofen eller som i samband med den förlorat föräldrarnas stöd. Barns reaktioner är på ett sätt en spegel- bild av föräldrarnas, dvs. orkar dessa uppmärksamma barnets egna behov eller ge barnet stöd, minskar risken för problem också hos barnet. För familjer som förlorat barn kan föräldrarna, även om båda har överlevt, bli så upptagna av sin egen sorg och andra bekymmer att de inte förmår se till överlevande barns behov. Sådana familjer har särskilt stort behov av stöd både praktiskt och känslomässigt, stöd som ser till både vuxnas och barns behov på kort, medellång och lång sikt. Adekvat och kontinuerlig information och psykosocialt stöd är särskilt viktig för familjer med saknade inte identifierade barn eller för vilka kroppen av barnet kanske aldrig återfinns. Familjer med saknade barn är en utsatt riskgrupp och kan behöva tillgång till respekt, förståelse och stöd . Barn och ungdomar har samma behov som vuxna av att få veta och förstå vad som hänt och vad de själva eller närstående varit med om.