sou · GTB333d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Det sker endast en marginell ökning av kraftvärmepotentialen vid en slopad CO2-skatt på kraftvärme. Det som sker är en förskjut- ning från investeringar i biokraftvärme till investeringar i gaskombi. Detta som en följd av att gaskombiinvesteringarna gynnas av en slopad CO2-skatt. En motverkande effekt av en slopad CO2-skatt är att befintlig fossil kraftvärmeproduktion blir billigare, vilket minskar den besparing som kan göras genom nya biokraft- värmeinvesteringar. Resultatet blir att en del investeringar i bio- kraftvärme inte klarar lönsamhetskravet. Om elcertifikatsystemet slopas efter 2010 så blir kraftvärmepo- tentialen väsentligt mer känslig för slopande av CO2 skatt och till- delning av utsläppsrätter. Kraftvärmepotentialen ökar väsentligt om CO2 skatt slopas i kombination med fri tilldelning av utsläppsrätter till nya anläggningar, givet att certifikatsystemet slopas 2010. Detta berörs närmare i avsnitt 4.2.2.7. Handel med utsläppsrätter slopas I modellen belastas utsläpp av CO2 med kostnader för inköp av utsläppsrätter. Nedan åskådliggörs effekten av handeln med utsläppsrätter slopas. Effekten av detta är marginell. Figur 34 I figurerna visas kraftvärmepotentialen , dels i utgångsläget dels i ett scenario där systemet med CO2-handel slopas. På den vågräta axeln visas kraftvärmepotentialen (i TWh) och på den lodräta axeln visas andelen av beräkningsutfallen (mätt i andel av totala antalet beräkningsutfall). Det förväntade värdet på kraftvärme- potentialen påverkas inte väsentligt i ett scenario där systemet med CO2-handel slopas Om elcertifikatsystemet slopas efter 2010 så blir kraftvärme- potentialen mer känslig för slopande av handel med CO2-utsläpps- rätter. Kraftvärmepotentialen minskar marginellt om handel med utsläppsrätter slopas, givet att certifikatsystemet slopas 2010. Kombinerade förändringar av grundförutsättningar Som framgått ovan är elcertifikatsystemets fortsättning eller slopande den grundförutsättning som enskilt har den största påverkan på kraftvärmepotentialen. Kraftvärmepotentialen faller från vid evigt elcertifikatsystem till vid slopat system . Emellertid, om elcertifikatsystemet slopas efter 2010 så blir kraftvärmepotentialen väsentligt mer känslig för förändringar i de andra grundförutsättningarna, såsom koncessionsplikt mellan integrerbara system, CO2-skatt och tilldelning av utsläppsrätter. Nedan ges översiktligt några exempel på konsekvenser vid kombinerade förändringar av grundförutsättningarna. Elcertifikatsystemet slopas och koncessionsplikt införs mellan integrerbara system. Kraftvärmepotentialen ökar knappt från referensfallet Elcertifikatsystemet slopas , koncessionsplikt införs mellan integrerbara system, CO2-skatt slopas för kraft- värmeproduktion samt fri tilldelning av utsläppsrätter till nya anläggningar. Kraftvärmepotentialen ökar från referensfallet Fjärrvärmebyråns modell över den svenska fjärrvärmemarknaden har tjänat som underlag vid uppskattning av kraftvärmepotentialen , 2015 samt 2020. I diagrammet visas kraftvärmepotentialen i anslutning till fjärrvärme samt den historiska kraftvärmeproduk- tionen (mätt i elbalans brutto samt netto). Figur 35 Historisk kraftvärmeproduktion brutto och netto för perioden – 2003 samt beräknad kraftvärmepotential om , 15,5 TWh 2015 samt 2020 Brutto (enbart egen elproduktion) Netto (även inklusive egen Av diagrammet framgår att den teoretiskt sett ekonomiska kraft- värmepotentialen inom fjärrvärmesystemen har uppskattats till drygt , ca samt . Potentialen ligger dels i att det är lönsamt att byta ut befintlig värmeproduktion mot biokraftvärmeproduktion (som är ekono- miskt gynnad av bl.a. elcertifikat), dels i en volymtillväxt av fjärr- värmeunderlaget. Modellen pekar, givet förutsättningarna, på en stark dominans av en biobaserad kraftvärmeproduktion. Detta är bland annat en effekt av de starka styrmedel som finns mot en förnyelsebar elpro- duktion. Man kan dock konstatera att elbranschen sannolikt kommer att iaktta försiktighet när det gäller att bli alltför beroende av en typ av bränsle. Detta är en lärdom man dragit från omställ- ningen av energisystemet som skedde som ett resultat av oljekrisen. Vidare har, som angivits i begräsningarna till modellen, inte hänsyn tagits till att det finns praktiska logistiska begränsningar gällande en utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärmeproduktion i anslut- ning till exempelvis storstadsregioner. Den enskilt viktigaste förutsättningen för kraftvärmepotentialen är om elcertifikatsystemet slopas , eller om systemet fortsätter . Kraftvärmepotentialen faller från vid evigt elcertifikatsystem till vid slopat system . Vid evigt elcertifikatsystem har förändringar i övriga grundförutsättningar relativt begränsad påverkan på kraft- värmepotentialen Emellertid, om elcertifikatsystemet slopas efter 2010 så blir kraftvärmepotentialen väsentligt mer känslig för förändringar i de andra grundförutsättningarna, såsom koncessionsplikt mellan integrerbara system, CO2-skatt och tilldelning av utsläppsrätter. Vid slopat certifikatsystem 2010 ökar kraftvärmepotentialen knappt om koncessionsplikt införs mellan integrerbara system. Om utöver koncessionsplikt även CO2-skatten slopas för kraftvärmeproduktion och nya anläggningar får fri tilldelning av utsläppsrätter, ökar kraftvärmepotentialen med totalt . 4.3.2Ekonomisk potential vis-à-vis genomförd kraftvärme Vi har uppdragits av att analysera den eko- nomiska potentialen för kraftvärme. Som tidigare beskrivits kan det uteslutas att de volymer som redovisas i denna rapport kan visa sig överskatta den faktiskt genomförda kraftvärmevolymen. Det ligger utom ramen för vårt uppdrag att analysera bakomliggande faktorer till varför kraftvärme inte har byggts eller kommer att byggas i den utsträckning som den uppskattade ekonomiska potentialen ger ut- tryck för. Här tas därför endast översiktligt några olika aspekter upp. Ett grundläggande problem är osäkerheten i förutsättningarna som är förknippade med kraftinvesteringar. Dessa osäkerheter avser förändringar i beskattning, miljöavgifter, regelverk m.m., som påverkar lönsamheten i energiinvesteringar. Detta skapar i grunden osäkerhet för såväl nuvarande som potentiella investeringar i kraft- värme. Nedan illustreras historiska förändringar på energi- marknaden: Figur 36 Historiska förändringar av förutsättningar för energimarknaden Källa: , Sammanställning gjord av , Politik och Samhälle. Bilden ovan kan kompletteras med införandet av elcertifikatsystem samt osäkerheten kring dess långsiktighet. Nedan ges ett antal olika begränsande aspekter som framkommit avseende vissa genomförda eller aviserade kraftvärmeinvesteringar, vilka sammantaget bidrar till att verkligt genomförd kraftvärme- volym understiger den teoretiskt uppskattade potentialen: Osäkerhet avseende de långsiktiga förutsättningarna: Den som avser investera i kraftvärme kan befara att förutsätt- ningarna riskerar förändras framgent i motsvarande omfattning som de historiska förändringarna, illustrerades i figuren ovan. Då en kraftvärmeinvestering innebär ekonomiskt åtagande på åtminstone , kan investeraren göra bedömningen att det finns betydande risk att underlaget i den ursprungliga investeringskalkylen förändras negativt , i värsta fall att hela investeringen kullkastas. Ett exempel på detta är gaskraftvärmeinvesteringen i i , där förutsättningarna som gällde då investerings- beslutet fattades kom att försämras . Ett annat exempel är , numera Eon, som parallellt driver en tillståndsprocess för dels ett gasbaserat kraftverk dels biobränslebaserat kraftverk. Enligt uppgift skapar man en flexi- bilitet att kunna göra ett slutligt beslut om investering i ett sent skede beroende på hur förutsättningarna är uppfyllda. De större pågående och planerade kraftproduktions- investeringar i avser främst produktionsökning i kärn- kraft- och vattenkraftanläggningar, ofta i samband med reinve- stering. Den största pågående kraftinvesteringen i är det femte kärnkraftverket i , där investorerna består av såväl industriföretag som kraftbolag. Sammantaget innebär detta att företag och ägare förefaller agera med försiktighet inför svenska investeringar i kraftvärme med hänsyn till osäkerheterna. Stora investeringar relativt företagens storlek: Investering i kraftvärme innebär en stor investeringsutgift relativt företagens omsättning. Exempelvis motsvarar investering i gaskraftvärmeverket i av koncernens årsomsättning, exklusive de åtaganden man gjort i ett långt gasavtal. Bland några andra kommunala bolag som undersöker eller överväger kraftvärmeinvestering har noterats att investerings- beloppen uppgår till ca 35–av årsomsättningen. Det kan noteras att investeringar av denna betydande storlek innebär signifikant risktagande för dels energiföretagen dels de kom- munala ägarna (borgensåtaganden, finansiering m.m.). Ett alternativ är att företaget istället väljer investering i enbart värmeproduktion, som innebär betydligt lägre investerings- belopp samt att man undviker risker förknippade elproduk- tionens förutsättningar. Undersökningar av PricewaterhouseCoopers indikerade att flera kommuner inte vill att den egna elverksamheten ska vara utsatt för risk. Detta begränsar verksamheten för såväl elhandel som investeringar i elpro- duktion. Tillgång och förutsättningar för insatsbränslen: En viktig parameter vid investeringsbeslut är de framtida förut- sättningarna för insatsbränslen, såväl avseende tillgång som bränslets kostnader och konkurrenskraft. I föreliggande rapport är biobränsle och naturgas särskilt relevanta att studera. Det finns uttalade ambitioner att det svenska energisystemet ska inriktas mot en ökad andel biobränsle i såväl värme- som elproduktion. Denna inriktning förstärks av att beräknings- resultaten i denna rapport indikerar en betydande andel av kraftvärmepotentialen utgörs av biobränsle. Emellertid baseras beräkningarna på de mycket förenklade antagandena om ett gemensamt pris på biobränsle i , samt att biobränsle- priset är oförändrat i reala termer trots att efterfrågan ökar kraftigt i takt med att biobränslekraftvärme byggs ut. De som ska investera i biobränslekraftvärme måste emellertid bilda sig en egen uppfattning om den framtida anskaffnings- kostnaden för biobränsle till den ort kraftverket ska uppföras. Det har noterats att det finns olika uppfattningar om hur bio- bränslepriset kommer att utvecklas på , och att vissa farhågor har dryftats att konsekvensen av en kraftig ökad bio- bränsleanvändning kan innebära att biobränslepriset ökar. Situationen är än mer komplex avseende tillgång och förut- sättningar för naturgas. Enligt uppskattningar gjorda av bl. Svensk Naturgas bedöms stora mängder naturgas kunna avsättas i östra och mellersta till framförallt fjärrvärmesystem och större industri. Kraftvärme utgör en övervägande del av denna gaspo- tential. Motsvarande potentialuppskattningar av nya leverans- områden har även gjorts av bland andra Nova Naturgas och Gas. Exempel på potentiella marknader är områden kring , , , , och delar av Bergslagen. Avsiktsförklaringar och inten- tionsavtal har ingåtts i flera av dessa områden, enligt uppgift om storleksordning 10–gas. Emellertid är de ekonomiska förutsättningar för gasbaserad kraftvärme inte entydigt konkurrenskraftiga, vilket även fram- går av analyserna i föreliggande rapport. Detta skapar osäkerhet i lönsamheten att dra nya gasledningar till nya försörjningsområden. Exempelvis har Svensk Naturgas i tidigare tidplaner indikerat en driftsatt gasledning till östra omkring 2008, men enligt uppgift () är tidplanen försenad till omkring 2010–2012 för storskalig tillförsel av gas som är konkurrenskraftig för kraftvärme. Ovan nämnda bränsleaspekter kan sammantaget påverka beslut om investering i kraftvärme, exempelvis avseende tidpunkt, storlek och val av alternativ. Kraftpriset på den nordiska marknaden sjönk till låga nivåer efter att reformerades 1996. togs kraftproduktionskapacitet ur drift, dels av kraftbolag dels av industriföretag. Den kapacitet som togs ur drift bestod bl.a. av produktion med hög rörlig kostnad i relation till de låga prisnivåerna, exempelvis fossileldad kon- densproduktion. och 2003, med kapaci- tetsbrist och höga marknadspriser, återtogs en del produktion ur s k malpåse. Med hänvisning till tidigare nämnda osäkerheter i förutsätt- ningar bör tilläggas att påverkan av elprisvariationer skiljer sig mellan anläggningar med låg rörlig kostnad (vattenkraft och kärnkraft) och högre rörlig kostnad (kraftvärme, kondens- kraft). Lägre elprisnivåer slår dubbelt mot de sistnämnda an- läggningarna, dels i form av minskat kassaflöde då anläggningen körs och dels i form av kortare körtid, eftersom anläggningen endast körs då rörlig kostnad understiger elpriset. Om det dessutom råder osäkerhet om kraftvärmens framtida förutsätt- ningar, kan aktörerna i ett sådant scenario anse det vara rationellt att genomföra andra typer av investeringar istället. Det tar från ett initialt beslut till dess ett kraftvärme- verk är uppfört och driftsatt, exempelvis tid för miljöprövning, förberedelser, upphandling och uppförande. Uppskattade potentialer kan därmed ske senare än förväntat pga förseningar. Vidare kan en utdragen förberedelseprocess riskera leda till att man ändrar tidigare beslut och avbryter investeringen, varvid kraftvärmeverket uteblir. Vissa av marknadens aktörer anger som förklaring att de stora energibolagen i – främst , Fortum och Eon – inte önskar ett ökat elutbud i det nordiska elsystemet. Ett isolerat kraftvärmeprojekt kan vara lönsamt i sig, men om det extra elutbud på marknaden som investeringen för med sig medför lägre elpriser kan kraftvärmeinvesteringen ha en negativ inverkan på lönsamheten i energibolagens totala kraftproduktionsportföljer menar vissa aktörer. Det bör noteras att av den uppskattade ekonomiska kraft- värmepotentialen står de stora energibolagen /E.ON för , medan resterade återfinns hos energibolag med främst kommunala ägare. Vidare kan investeringar som i förstone förefaller vara eko- nomiskt lönsamma, av investeraren befaras vara olönsam pga. exempelvis miljö och opinionseffekter. Exempelvis möttes en aviserad investering i restoljebaserad kraftproduktion i av kraftiga protester, vilket bidrog till att skrinlade projektet. Sammanfattningsvis kan noteras utifrån den översiktliga diskus- sionen ovan, att ett antal aspekter leder till att verkligt genomförda investeringar i kraftvärme understiger den ekonomiska potential som teoretiskt uppskattats i föreliggande rapport. 4.3.3Jämförelse med andra studier Vi har nedan sammanställt resultatet av ett urval av gjorda bedömningar av kraftvärmepotentialen inom den svenska fjärr- värmeindustrin. Svensk Fjärrvärme publicerade en rapport värme och kraftvärme . I denna redovisas en prognos för kraftvärmens utveckling . Denna uppgår till . Vidare redovisas teoretiska beräkningar av kraft- värmepotentialen (den tekniska potentialen) uppgående till . Om naturgas finns tillgängligt även i anges den tekniska kraftvärmepotentialen uppgå till . Inom ramarna för Nordledenstudien (Fjärrvärme, kraftvärme och avfallsförbränning i , ) genomfördes uppskatt- ningar av den tekniska potentialen för elproduktionen inom fjärr- värmesektorn. Potentialuppskattningarna har gjorts dels om bio- bränsle har högre prioritet i körordningen än naturgas, dels om naturgas har högre prioritet än biobränsle i körordningen. Poten- tialuppskattningarna anges till 17–respektive . Potentialuppskattningarna i dessa studier skiljer sig således från de uppskattningar som gjorts i denna studie. Inom ramen för vårt uppdrag ingår dock ingen närmare analys vari skillnaderna består. Översikt över kraftvärmepotential i enligt olika bedömningar Ekonomisk kraftvärmepotential enligt denna rapport –2020 Svensk Fjärrvärmes prognos (enkät) Svensk Fjärrvärmes beräkning teknisk potential 2010 Svensk Fjärrvärmes beräkning teknisk potential 2010 (med naturgas tillgängligt även i ) Nordleden, beräkning av teknisk potential (företrädesvis biobränsle) Nordleden, beräkning av teknisk potential (företrädesvis naturgas) Tredjepartstillträde (TPA) i fjärrvärmesystemen har diskuterats inom ramarna för men det har ej varit en del i vårt uppdrag att djupare analysera denna fråga. TPA-frågan är komplex och ett antal olika frågeställningar skulle behöva penetreras för att effekter av TPA på fjärrvärmemarknaden och kraftvärmepotentialen skall kunna bedömas. Nedan ges exempel på sådana frågeställningar. Erfarenheter av avreglering på andra marknader är svåra att överföra till fjärrvärmemarknaden då den består av över 200 lokala delmarknader. Generellt kan sägas att fjärrvärmemarknaden domineras av stora inträdesbarriärer i form av höga initiala investeringar. De aktörer som sannolikt skulle vara intresserade av TPA är därför i första hand spillvärmeleverantörer. Innan man kan besvara vilken effekten som TPA skulle ha på kraftvärmepotentialen bör ett antal frågeställningar besvaras: Vilka regler skulle gälla för TPA? Hur skulle uppdelningen av ansvar vara mellan producent, nätägare och eventuellt leveran- tör? Hur stor del av fjärrvärmemarknaden är relevant? Var finns spillvärme och vilka utbyggnadsmöjligheter av denna finns i nära anslutning till fjärrvärmenät? Vilka kraftvärme- investeringar i industrier kan stå på egna ben och vilka kräver intäkter från försäljning av spillvärme för att genomföras? Hur påverkar sådana investeringar fjärrvärmeföretagens kraft- värmeinvesteringar? Vilka möjligheter till konkurrenskraftiga kunderbjudanden skulle en oberoende värmeleverantör ha? Hur hanteras perioder av service och underhåll hos processindustrier? Vilka möjligheter till korssubventionering skulle finnas mellan icke-konkurrensutsatt samt konkurrensutsatt verksamhet hos befintliga fjärrvärmeföretag och hur påverkar sådana eventuella möjligheter konkurrensen gentemot oberoende värme- leverantörer? Hur starkt är spillvärmeleverantörernas intresse att sälja värme till slutkund? Fjärrvärmeförsäljning ligger utanför deras kärnverksamhet. köper ett flertal kommuner spillvärme från närliggande industrier till i många fall förmånliga priser. En möjlighet att leverera värme till slutkund skulle kunna användas som argument i förhandling mellan spillvärmeleverantör och fjärrvärmeföretag för att trissa upp priset på spillvärmen. I slut- ändan skulle detta medföra höjda värmepriser för konsu- menterna. 5 Potential för småskalig kraftvärme För effektbehov som är lägre än de i kapitel 4 studerade minimi- storlekarna på kraftvärmeanläggningarna om 8/20 MWel finns tre marknadssegment. Mellanskalig kraftvärme 1–8/20 Mwel. Småskalig kraftvärme 50–1 000 kWel. Mikrokraftvärme 0–50 kWel. Internationellt förekommer både småskalig kraftvärme och mikrokraftvärme. Marknadspenetrationen är hög i , och . Vid låga effektbehov används gasmotorer medan små gasturbiner används vid högre effektbehov. Det vanligast förekommande bränslet är naturgas. Med biobränsle som resurs är tillgången på kommersiell teknik betydligt mindre. Det finns visserligen utvecklingsprojekt med biobränsle för småskalig kraftvärme, men det kommer sannolikt att dröja innan kommersiella tillämpningar är tillgängliga. Priset på småskalig kraftvärmeteknik är fortfarande mycket hög. I betalas omkring 3 000–/kWel för småskaliga anläggningar. I saknas ännu naturgasbaserad småskalig kraftvärme och mikrokraftvärme. Potential finns i regioner där naturgas finns till- gängligt. I viss utsträckning finns biogasbaserade anläggningar. Inom ramen för detta uppdrag har vi uppskattat teoretiskt till- gängligt värmeunderlag för naturgasbaserad mellanskalig, småskalig kraftvärme samt mikrokraftvärme. Värmeunderlaget för mellan- skalig, småskalig samt mikrokraftvärme har antagits utgöras av allt värmeunderlag som finns sedan kraftvärme i anslutning till fjärr- värme (behov större än 20 respektive 8 MWel) utnyttjat sin potential. En grundförutsättning vid uppskattning av värme- underlaget för mellanskalig, småskalig samt mikrokraftvärme har varit att naturgas finns tillgängligt. För att uppskatta kraftvärmepotentialen har först det potentiella värmeunderlag, som inte nås av kraftvärme i anslutning till fjärr- värme, uppskattats. Informationskällan har varit den modell som tagits fram för beräkning av kraftvärmepotentialen i anslutning till fjärrvärmesystemen. I första steget har de tätorter med tillgång till naturgas valts ut. Både de tätorter som har naturgas samt de tätorter som skulle få tillgång till naturgas i det fall en naturgasledning dras till och har inkluderats i potentialen. Värmeunderlag utanför tätort ingår ej som underlag till poten- tialen då dessa ej antas komma anslutas till ett distributionsnät för naturgas. I andra steget har värmeunderlaget hänförligt till följande två grupper valts ut: –Värmeunderlag i de tätorter där fjärrvärme ej finns till- gängligt. –Värmeunderlag i de tätorter med fjärrvärme där det antingen inte varit lönsamt nog med kraftvärme i anslutning till fjärrvärmesystem eller där det inte funnits ett tillräckligt värmeunderlag för kraftvärmeinvestering. Det potentiella värmeunderlaget för mellan- och småskalig kraft- värme visas i tabellen nedan. Detta potentiella värmeunderlag är betydligt större än de nuvarande naturgasleveranserna till värme- marknaden utanför fjärrvärmesystemen. uppgick dessa till . Potentiellt värmeunderlag för mellan- och småskalig kraftvärme TWh (värme) Skälet är att fler tät- orter antas nå den undre gränsen för storskalig kraftvärme dvs.. 8 MWel för bio respektive 20 MWel för gas. Det potentiella värmeunderlaget justeras ner då naturgasen antas kunna bli fysiskt nåbar för av marknaden. Därutöver antas av nåbara naturgasköpare vara intresserade av småskalig kraftvärme. Då återstår endast följande justerade potentiella värme- underlag. Justerat värmeunderlag för mellan- och småskalig kraftvärme TWh (värme) På det justerade värmeunderlaget för mellan- och småskalig kraftvärme har sedan applicerats ett antaget elutbyte som är tillämpligt för småskaliga kraftvärmeanläggningar. Detta approxi- meras till 0,4. Då erhålls en potentiell elproduktion enligt nedan. TWh (el) Våra beräkningar visar att den potentiella elproduktionen för mellan och småskalig uppgår till 0,5–drygt 1 TWhel. Även om samtliga nåbara naturgasköpare skulle vara intresserade är potentialen mindre än 2 TWhel. 5.3Hinder för brukarägd mikrokraftvärme med fossila bränslen Enligt gällande energiskattelag är el som producerats i kraftverk mindre än 100 kW inte skattepliktig med avseende på elskatt om producenten inte yrkesmässigt levererar elektrisk kraft, (Skatte- verket 2004 och SFS 1994:1776). Detta betyder att skatteavdrag inte får göras för det bränsle som används vid produktionen, men att man är befriad från elskatt. Om el produceras i ett mikrokraftvärmeverk av brukaren (som inte levererar elektrisk kraft) innebär detta att använt bränsle måste beskattas fullt ut och energiskatt eller koldioxidskatt får erläggas. Däremot behöver brukaren inte betala elskatt. Om naturgas används erläggs /kW för såväl el som värme i energi- och koldioxidskatt. Om el istället produceras i ett mikrokraftvärmeverk av ett energiföretag (som levererar elektrisk kraft) gäller normala av- dragsregler och avdrag får göras för beskattade bränslen som används i elproduktion och värmeproduktion. Men i gengäld måste brukaren betala elskatt för använd el, /kWh (något lägre i norra ). Värmeproduktionen belastas med koldioxidskatt på /kWh. Så ett mikrokraftvärmeverk blir billigare i drift om ett energiföretag äger mikrokraftvärmeverket med dagens energiskatteregler. Enligt praxis blir dock en brukare leverantör när ett avtal om elleverans träffas. Detta betyder att i praktiken kan alla ägare av mikrokraftvärmeverk få samma beskattning som gäller för energi- företag. 6 Kraftvärmepotential inom industrin Kraftvärmeproduktionen inom industrin i uppgick till 5,2 TWh11. producerades av pappers- och massaindustrin.