sou · GTB355 · 2006-01-01 00:00:00 — Lika fullt kan konstateras att den tidsåtgång som utredningen räknat med för energideklarationerna innebär heltidssysselsättning för omkring 2 000 personer för att klara de byggnader som skulle behöva energideklareras . Om man dessutom räknar med att de kan arbeta halvtid specifikt med energideklara- tioner skulle det behövas 4 000 personer för att klara det första årets deklarationsbehov. Utöver kraven på energideklarationer finns krav i EG-direktivet på att genomföra kontroller av anläggningar för komfortkyla och en särskild bestämmelse för värmepannor i syfte att effektivisera energianvändningen och begränsa koldioxidutsläppen från sådana. Utredningen förordar att får ansvar för verksamheten med energideklarationer. Man anser också att det ska inrättas ett särskilt råd vid där flera myndigheter och berörda branscher kan samverka. Rådet ska ha det övergripande ansvaret för systemet med energideklarationer och besluta i strategiska frågor, svara för utvärderingar, ta initiativ till förändringar i inriktningen och ansvara för den löpande verksamheten. 12 Buller i inomhusmiljön har haft i uppdrag att redovisa brister beträffande bullerförhållanden i inomhusmiljön. Det har framför allt gällt att belysa buller som når eller skapas i inomhusmiljö där barn och ungdomar vistas. Det ska lämnas en redovisning av brister i nuvarande regelsystem, tillämpnings- och tillsynsvägledning. För- slag ska lämnas på förändringar. Buller brukar definieras som störande eller oönskat ljud. Eftersom det är en subjektiv upplevelse är det också individuellt vad som uppfattas som buller. Det som för en person är en njutbar musik- upplevelse kan för en annan vara plågsamt buller. Det som kan vara trivsamt skrammel från ett nöjespalats, kan innebära att nattsömnen störs och nästa dags arbetsinsats påverkas. Den individuella upplevelsen gör också att människor påverkas olika mycket av bullret. Buller uppträder överallt i samhället. Det uppkommer på arbets- platser, i boendemiljön, i trafiken och på fritidsnöjen. Det finns ett komplext samband mellan bullret i de olika miljöerna och deras påverkan på hälsoläget. Barn och ungdomar kan exponeras för alltför höga ljudnivåer överallt där de vistas. I förskolor och skolor kan stora barngrupper ge upphov till alltför höga ljudnivåer genom att alltför många barn samlas på alltför liten yta. Problemen har uppmärksammats, inte minst genom att personalen utsätts för höga ljudnivåer. Samma problem kan uppträda i skolmiljön. I boendet är det fläktar, installationer och inte minst trafiken som utgör stora bekymmer för de boende. Det kan vara trafikleder som inte har tillräckligt bullerdämpande åtgärder eller närhet till flygplatser som utgör störande moment. Bullret kan således komma utifrån – t.ex. bilar, motorcyklar, flyg och nöjesanläggningar, – och inifrån – t.ex. verksamhet, installationer och musikanläggningar. Oavsett vad som är upphovet till bullret kan det orsaka störningar. Barn och ungdomar kan exponeras för buller och alltför höga ljudnivåer överallt där de vistas. I förskolor och skolor kan stora barngrupper ge upphov till alltför höga ljudnivåer genom att alltför många barn samlas på alltför liten yta. Problemen har uppmärk- sammats, inte minst genom att personalen utsätts för höga ljud- nivåer. Samma problem kan uppträda i skolmiljön. För att begränsa förekomsten av buller inomhus måste man ta hän- syn till hur bullersituationen är i omgivningen, byggnadens kon- struktion ur bullersynpunkt men också vilka källor till buller som finnas eller kommer att finnas i byggnaden. Det är inte bara bullerkrav i byggregler och regler som riktar sig mot en verksamhet utan även reglerna kring den fysiska plane- ringen som är av betydelse om man ska säkerställa en god ljudmiljö inomhus. Det är möjligt att ställa krav för att minska bullerexpone- ringen genom en rad olika lagar. Den komplexa inverkan på inom- husmiljön som yttre och inre buller utgör visas också av den mångfald myndigheter som har uppgifter som har med området inomhusmiljö och buller att göra. I första hand är det fyra myndigheter som har ansvar för regelverk som rör bullerfrågor, av betydelse för i inomhusmiljön, att göra: utfärdar föreskrifter och allmänna råd för tillämpningen av byggnadsverkslagen så att byggnader uppförs på ett sådant sätt att de placeras, utformas och utförs med hänsyn till förekom- mande bullerkällor och så att uppkomst av spridning av störande ljud begränsas. har även uppsiktsansvar för plan- och byggnadsväsendet. ansvarar för uppföljningen av målet om en minskning av trafikbuller. som sammanställer kunskap och tillsynsvägled- ning till stöd vid tillämpningen av . utfärdar allmänna råd om buller inomhus som bl.a. rör boende i permanentbostäder och fritidshus men även lokaler för under- visning, vård och annat omhändertagande och höga ljudnivåer som gäller för sådana lokaler och platser, såväl inom- som utomhus, där hög musik spelas, t.ex. diskotek, konsert- och träningslokaler. har också ett övergripande ansvar för hälsofrågor i miljömålen. som meddelar föreskrifter med stöd av arbets- miljöförordningen och som innebär att arbetsplatser ska plane- ras och bedrivas så att bullerexponeringen för dem som syssel- sätts i verksamheten reduceras till lägsta, praktiskt möjliga nivå med hänsyn till teknisk utveckling och möjligheterna att be- gränsa bullret. som sammanställer kunskap och tillsynsväg- ledning till stöd vid tillämpningen av , bland annat när det gäller riktvärden för buller utomhus, t.ex. externt in- dustribuller. har det övergripande ansvaret för att miljökvalitetsmålen uppnås. Många andra, såväl myndigheter som andra aktörer, har sedan att förhålla sig till de krav, önskemål och synpunkter som kan anläggas på möjligheterna att begränsa bullret. De verk och myndigheter som har till uppgift att lösa trafikproblemen, exempelvis och , påverkas i hög grad av kraven på begränsning av trafikbullret. Kommunernas möjligheter att planlägga bostads- områden, kommersiella och andra lokaler påverkas också av buller- kraven. Målen om en tillvaro med minskat buller kommer således i konflikt med verksamheter som betraktas som mycket samhälls- nyttiga. En handlingsplan mot buller har utarbetats inom EU i samverkan med WHO och har resulterat i ett EU-direktiv om miljöbuller. Planen inriktas på kartläggning av buller exponeringar i miljön, ut- veckling av metoder för att bestämma skadliga ljudnivåer, upp- rättande av nationella handlingsplaner och information till allmän- heten. De svenska riktvärden som gäller för trafikbuller – fastställda av – att tillämpas vid nybyggnad av bostäder eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastrukturen är följande: LAeq ekvivalentnivå inomhus med stängda fönster LAmax maximalnivå inomhus med stängda fönster LAeq ekvivalentnivå utomhus vid fasad LAmax maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad Målet för trafikbullerstörningar som överstiger de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder är att de ska ha minskat jämfört med . Inom en generation ska människor inte utsättas för skadliga bullerstörningar. Bullerkraven påverkar, i många kommuner, möjligheterna att bygga nya bostäder, där en strikt hållning till de rekommenderade rikt- värdena kan omöjliggöra byggnation. Det har förts en diskussion om möjligheterna att få göra undantag, och i vissa fall görs också undantag, från reglerna. Mot bakgrund av den negativa hälsopåver- kan som buller i största allmänhet har finns en mycket restriktiv hållning från berörda centrala myndigheter. Undantag bör, om alls, kunna ske när det finns ett dokumenterat behov av att bygga bo- städer och att detta behov inte kan tillgodoses på annan mindre bullerutsatt plats. Vidare skulle undantag kunna beviljas om till- komsten av nya bostäder, trots vissa avsteg från bullerriktvärdena, kan innebära påtagliga fördelar för den långsiktiga samhällsutveck- lingen samt om kommunen bedriver ett målmedvetet arbete för att komma till rätta med hälsoeffekter orsakade av buller, både för be- fintliga och nytillkommande bostäder. Men den överordnade principen är ändå att det är bullrets nega- tiva hälsopåverkan som är avgörande, vilket innebär att man bör ha en restriktiv syn på avsteg från de riktvärden som finns och att det endast bör ske undantagsvis och då i städernas centrala och tätt- bebyggda delar. I bostäder är de kritiska effekterna av samhällsbuller sömnstör- ning, besvärsreaktioner och försämrad förmåga att uppfatta och förstå tal. Det är viktigt att hålla ljudnivån låg utanför sovrum och ljudnivån bör inte överstiga inomhus i genomsnitt och aldrig överstiga även om fönstren är öppna på glänt. Även ljudnivåer som är lägre än dessa kan vara störande beroende på ljudets karaktär. Enligt byggnadsverkslagen ska ett byggnadsverk under en eko- nomiskt rimlig livslängd uppfylla egenskapskrav i fråga om bl.a. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö. Enligt byggnads- verksförordningen ska ett byggnadsverk ha en för sitt ändamål väl avpassad ljuddämpning och ljudisolering, såväl för ljud som alstras inom byggnaden som buller från verksamheter i omgivningen eller från trafiken. Vad gäller lågfrekvent ljud från installationer utomhus, främst fläktar, finns enligt mening brister i hanteringen av bygglov. Hanteringen innebär att kan ha god- känt uppsättningen av t.ex. en fläkt men att denna fläkt sedan stör de omkringboende, vilket kan leda till att enligt begär att fläkten ska tas ner. har till uppgift att hantera denna fråga. Det kan i detta sammanhang endast understrykas att en lösning bör komma till stånd. allmänna råd och byggregler De rekommendationer som funnits i tidigare all- männa råd om buller inomhus (1996:7) skilde sig till viss del från de krav som fanns i byggregler. menade att de rekommendationer för lågfrekvent buller och höga ljudnivåer som angavs endast betraktas som en viljeinriktning när det gäller nyproduktion. har gett ut reviderade all- männa råd både om buller inomhus (SOSFS2005:6) och höga ljud- nivåer (SOSFS 2005:7). har också reviderat bland annat kapitlet om bullerskydd i byggreglerna och förslaget remiss- behandlas . Samstämmighet i såväl definitioner som riktvärden har eftersträvats. Enligt allmänna råd om buller inomhus ska dessa tillämpas för bostadsrum i permanentbostäder och fritidshus. Som bostadsrum räknas rum för sömn och vila, rum för daglig samvaro och matrum som används som sovrum. Vidare är de tillämpliga för lokaler för undervisning, vård eller annat omhändertagande och i sovrum i tillfälligt boende. Den maximala ljudnivån, dvs. den högsta A-vägda ljudnivån, som inte bör överstigas är och den ekvivalenta ljudnivån, dvs. den A-vägda ekvivalenta ljudnivån , som inte bör överskridas är . Ljud med hörbara tonkomponenter och ljud från musikanläggningar bör inte överstiga ljudnivån för att inte betraktas som olägenhet för människors hälsa. Om förslag till reviderade byggregler accepteras är det inte längre någon avgörande skillnad mellan kravnivå och tillämp- ning, enligt byggreglerna och , vad gäller bedömning av bullerstörningar inomhus, som kan hänföras till byggnadens ut- formning. har barns exponering för höga ljudnivåer och vad detta kan ha för hälsoeffekter uppmärksammats. allmänna råd om höga ljudnivåer ska tillämpas för lokaler och andra platser såväl inomhus som utomhus där hög musik spelas, t.ex. diskotek, konserter och gym. anser att ljudnivåer under alltid bör eftersträvas vid arran- gemang som är riktade till barn. De riktvärden som man anser bör tillämpas är dock mindre krävande. För lokaler där barn inte har tillträde är riktvärdet för maximalt ljud och för ekvivalent ljud . För lokaler dit barn har tillträde är rikt- värdet för maximalt ljud och för ekvivalent . Med hänvisning till egenansvaret i påpekas att verksamhets- utövaren fortlöpande ska planera och kontrollera verksamheten för att motverka eller förebygga att olägenheter för människors hälsa uppstår. I jämförelse med de riktvärden som gällt har man ny- anserat de riktvärden som gäller buller inomhus och skärpt rikt- värdena för lokaler dit barn har tillträde. fick 2002 ett regeringsuppdrag att utvärdera om regelverket kring höga ljudnivåer ger avsedd effekt och om det be- hövdes förändringar av reglerna. Uppdraget redovisades 2003 och bidrog bl.a. till en revidering av de allmänna råden. har också tagit fram ny tillsynsvägledning för detta område och även tagit initiativ till ett nationellt tillsynsprojekt – höga ljudnivåer från musik. Projektet bedrivs kommuner med- verkar i detta. Även problem med buller i förskolan och skolan har uppmärk- sammats . I har bedrivit ett till- synsprojekt om buller i förskolan tillsammans med länets miljöför- valtningar. Resultaten har redovisats i en rapport, Barn i bullerbyn. har fått i uppdrag att ta fram en idéskrift om buller i förskolan. Detta görs på uppdrag av i sam- verkan med och Myndigheten för Skolutveck- ling. God miljökvalitet i förhållande till buller konstaterade i Miljöhälsorapport att det nu- varande delmålet garanterar inte en god ljudmiljö. Man kritiserar den nuvarande strategin för att bekämpa bullerkällor en i sänder, eftersom man menar att det inte ger önskvärt resultat. Socialstyrel- sen menar i stället att det måste basera sig på människors reaktio- ner på och upplevelser av hela ljudlandskapet. God miljökvalitet för barn och vuxna måste, menar man i rapporten, basera sig på männi- skors reaktioner på och upplevelser av hela ljudlandskapet. Det ska ge tillfälle till: god sömn även med fönster delvis öppet goda studieförhållanden i skola och bostad avslappnat samtal och lyssnande på radio och tv god och hälsosäker social samvaro i daghem, skolor, nöjes- och fritidslokaler naturligt beteende, som att kunna öppna fönster och använda platser inom och utanför bostaden så som planerat och vistelse i närliggande grönområden med möjlighet till psykolo- gisk återhämtning. 13Fonden för fukt- och mögelskador Enligt ska jag se över olika organisatoriska utvecklingsalternativ för Fonden för fukt- och mögelskador, även benämnt . Minst två alternativ ska utredas: En naturlig avveckling av stödet till ägare av småhus enligt de bestämmelser som gäller i nuvarande förordning samt en överföring av verksamheten till . Vid det senare alternativet ska jag särskilt belysa hur ärendehantering och beslutsgång kan hanteras inom liksom hur den erfa- renhet och kompetens som byggts upp inom fonden och dess nät- verk av skadeutredare kan tillvaratas och överföras till . Därutöver är jag oförhindrad att föreslå egna alternativa utveck- lingsvägar. I uppdraget ingår att beräkna kostnaderna för föreslagna åtgärder och analysera de samhällsekonomiska, miljömässiga och statsfinan- siella effekterna av förslagen. Om förslagen innebär kostnads- ökningar eller intäktsminskningar för staten ska en finansiering föreslås. De effekter som förslagen får för enskilda personer och företag ska redovisas, det gäller särskilt effekterna för små företag. Detta uppdrag ska, i likhet med övriga uppdrag, redovisas till re- geringen . Fonden för fukt- och mögelskador – Fondens verksamhet regleras i en förordning (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus. Enligt denna kan ekonomiskt stöd i form av bidrag eller ersättning för att av- hjälpa fukt- och mögelskador i en- och tvåbostadshus. Avsikten är att stödet ska bidra till att huset ska kunna fungera som bostad eller för att på annat sätt täcka kostnader med anledning av sådana skador. Förutsättningarna för stödet är att husägaren är konsument och att huset är avsett som bostad för permanent bruk. Förutsättningarna för att få stöd är att småhuset är och byggt . 30-årsgränsen gällde ursprungligen för fonden, men ändrades sedan till . budgetproposition ändrades åter gränsen till . Genom reglerna för avtrappning av det bidrag som kan ges till husägare, och som inte ändrades, har emellertid förändringen i praktiken inte så stor betydelse. Bidrag utgår till husägaren för åtgärder som vidtagits för att komma åt problem med fukt- och mögelskador. Bidrag betalas ut med avdrag för en självrisk. Denna uppgår till , eller, om det är ett högre belopp, motsvarande en trettiondel av repara- tionskostnaden multiplicerat med husets ålder. Det betyder alltså att hus som är mellan 17 () och är berättigade till bidrag. Hus som är just får den största andelen i bi- drag för reparationer, 13 trettiondelar av reparationskostnaden. Därefter faller bidragsandelen brant och ett hus som är får ett bidrag motsvarande en trettiondel av reparations- kostnaden. Självrisken får sättas ned om huset i de delar som berörs av de bidragsgrundande åtgärderna är väl underhållet eller har rustats upp, dock till lägst . Om husägaren vid för- värvet kände till, eller borde ha känt till, de bidragsberättigade skadorna kan självrisken höjas eller bidrag helt vägras. Fonden för fukt- och mögelskador – En förutsättning för att bidrag ska ges är att huset är upplåtet med äganderätt och inte bostadsrätt. Huset får heller inte var uthyrt som en del i näringsverksamhet. Vidare får bidrag inte lämnas om skadan uppstått av vanvård eller bristande underhåll, inte om skadan omfattas av garantiåtagande, försäkring eller ansvarsutfäs- telse. Bidrag får heller inte lämnas om förlikning eller domstolsut- slag gjort att skadan ersatts. Om ägaren vid förvärvet känt till skadan eller bristen lämnas inte något bidrag. Fondstyrelsen meddelar ett särskilt beslut om sökanden kan få bidrag, hur stor självrisken kommer att bli samt vilka huvudsakliga åtgärder som bedöms vara nödvändiga för att huset ska fungera tillfredsställande som bostad. Därefter ska husägaren inom en månad meddela fondstyrelsen om möjligheten till bidrag ska ut- nyttjas. I samband med beslutet ställer fondstyrelsen också krav på husägaren att denne ska förbinda sig att medverka till utredningar och upplysningar som behövs för att statens rätt ska kunna tas till vara, överlåta sin rätt till nedsättning av köpeskilling och skadestånd intill det belopp som utbetalas från fonden. Husägaren kan även få rätt till ersättning för skäliga utlägg för logi under tid då huset inte varit beboeligt huset reparerats. Ansökan om utbetalning av stödet ska göras senast efter att fondstyrelsen meddelat beslut om bidrag i ärendet. består av högst fem ledamöter. Ledamöterna utses av regeringen. En av ledamöterna förordnas som ordförande och fonden utser inom sig en vice ordförande. Ordföranden är fond- styrelsens chef. Ledamöterna förordnas för högst . Kammarkollegiet utför kansligöromål åt fondstyrelsen enligt avtal mellan fondstyrelsen och Kammarkollegiet. Avtalet ska avse verk- samhet som regeringen har ställt resurser till förfogande. Inom ramen för tilldelade medel för förvaltningskostnader får fond- Fonden för fukt- och mögelskador – styrelsen anlita utomstående för beredning av ärenden om stöd eller för andra särskilda uppdrag. Fondstyrelsen är beslutför när minst tre ledamöter är närvarande, bland dem ordföranden eller vice ordföranden. Särskilda beslut får överlämnas åt ordföranden, vice ordföranden eller tjänsteman som vid Kammarkollegiet utför kansligöromål åt fondstyrelsen i arbetsordningen. Dessa beslut behöver inte prövas av styrelsen. I övriga fall avgörs ärenden efter föredragning. Utbetalning av medel från fonden görs av Kammarkollegiet som också svarar för fondens räkenskaper. Bakgrunden till fonden är de problem som drabbade småhus i form av fukt- och mögelskador i förhållan- devis stor omfattning. Under det så kallade miljonprogrammet var nybyggandet av småhus omfattande. Flera faktorer bidrog till skadornas omfattning. Olämpliga konstruktionslösningar använ- des, likaså nya och delvis obeprövade material och mark som tidi- gare inte brukade bebyggas kom till användning. För att komma till rätta med problemen i småhus inrättades ett statligt stöd av sociala och ekonomiska skäl. En särskild nämnd inrättades och den ursprungliga författningen som reglerade verksamheten är . Delar av byggsektorn svarade enligt ett särskilt avtal för skadekostnaderna. Denna nämnd är avvecklad . är verksamheten helstatlig, inom ramen för Fonden för fukt- och mögelskador och bedriver sin verksamhet under arbetsnamnet . Det statliga bidraget kan lämnas för att avhjälpa fukt- och mögelskador som kan relateras till tekniska brister när byggnaderna uppfördes. Enligt de undersökningar som gjorts finns ett stort an- tal hus som har fukt- och mögelskador. Fonden för fukt- och mögelskador – 13.5Skadornas omfattning i småhus I koll på underhåll, som publicerades , finns fyra svenska och en dansk undersökning om omfattningen på skadorna i småhus av olika ålder. Den äldsta undersökningen är ELIB-undersökningen /92. Den genomfördes i 60 kommuner och är den senaste ur- valsundersökningen som genomförts i . Totalt besiktades 737 småhus av särskilt utbildade besiktningsförrättare. Enligt undersökningen var skicket på fasaderna och taken mycket bra, även om av tegeltaken behövde någon form av repara- tion. Det fanns grava fuktskador i form av mögel, fukt och röta i av småhusen, skador som behövde åtgärdas i stort sett . I våtutrymmen hade av småhusen fuktproblem och problemen var i lika stora i nya som i gamla hus. En enkätundersökning till besiktningsförrättare genomfördes av . Undersökningen riktades till ett antal besikt- ningsförrättare som intervjuades om vilka fel och brister som var vanligast i besiktningsprotokollen. I hus byggda var fukt och lukt i uppreglade källarmellanväggar, otäta tak och punkterade treglasfönster vanliga fel. I hus byggda var det fukt- genomslag i källarväggar samt fukt och lukt i uppreglade källar- mellanväggar problemet. I 1970- och 1980-talshusen var det helt dominerande felet fukt och lukt i uppreglade golv på betongplatta direkt på marken. Undersökningen visade sammantaget att fukt och lukt i uppreglade golv på betongplatta på mark var den vanli- gaste bristen, följt av samma typ av problem i golv i källare. Även otäta tak var ett stort problem. Däremot var inte ventilation och våtutrymmen ett så stort problem. Fonden för fukt- och mögelskador – Försäkringsbolagen och VVS-installatörerna genomförde en vattenskadeundersökning. Enligt undersökningen visade att vattenskador i bostäder kostade lika mycket som brand-, storm- och inbrottsskador tillsammans. I rapporten redovisades 7 382 skador varav 6 346 småhus, vilket var samtliga vattenskador som besiktigats mellan och och mellan och . Nära hälften av alla skador orsakades av installationer och tätskikt som hade installerats . Däremot var läckage i tätskiktssystem under klinkergolv vanligast i installationer . Ut- strömmande vatten från ledningssystem för vatten, värme och av- lopp orsakade av alla skador. Ett ledningssystem beräk- nas ha en livslängd och de flesta skador hade inträffat i system som var . De vanligaste skadeorsakerna var korrosion och frysning. Av alla skador hade inträffat i bad- och duschutrymmen. Läckage genom golvets anslutning till golvbrunn utgjorde av skadorna i golv. Köken svarade för av alla skador och där var det främst läckage från diskmaskiner som var orsaken. Skador i småhus – gamla beprövade misstag? är en rapport som bygger på egna erfarenheter och har publicerats av KTH. Undersökningen byggde på intervjuer med fem skadeutredare om skador och problem. Dessutom skickades en enkät ut till ett hundratal konsulter som gjort uppdrag åt . Därutöver undersöktes ett hundratal akter från . Rapporten beskriver ett stort antal skador på småhus. Det konstaterades att bristen på kunskap om underhåll och skötsel var ett stort problem. Med bättre kunskap skulle många skador ha kunnat undvikas. Rapporten pekar också på ett antal konstruktioner som innebär ökad risk för problem och skador i småhus, t.ex. uteluftsventilerade krypgrunder. Eftersom endast ska ge bidrag för att åt- gärda skador som åstadkommits genom bristfälliga konstruktioner kan man inte lämna bidrag till problem som uppstått genom undermåligt underhåll. Nämnden gör ingen heltäckande statistisk