sou · GTB347 · 2006-01-01 00:00:00 — De har en diameter på ca 1,6 m och en godstjocklek samt neutronabsorberande material. Transportbehållarna upp- fyller de krav som fastställts av för bl.a. strålskärmning och täthet. Detta kontrolleras med beräkningar och tester. Fartyget kan behöva ersättas av ett nytt fartyg med i huvudsak samma funktion som det nuvarande. Transporterna av bränslekapslar kommer att integreras i det transportsystem för olika typer av kärnavfall som behövs . De skyddsfrågor som aktualiseras i samband med transporter är framför allt strålskärmning, säkerhet och safeguards (kärn- ämneskontroll). Särskilda tillstånd för transporterna krävs av SKI och SSI som också utövar tillsyn över transportverksam- heten. SKB:s program för de kommande sex åren innebär en fortsätt- ning av det nu pågående programmet (transporter från kärn- kraftverken och Studsvik till CLAB och SFR). Det finns planer för ett nytt fartyg. Kraven på det nya fartyget är ännu inte preci- serade, men fartygets funktioner skall i princip vara desamma som för . Även andra delar av transportsystemet kan med tiden behöva ersättas. Som tidigare nämnts projekteras transportbehållare för bränslekapslarna. I samband med ansökan för djupförvaret skall en redovisning av transportsystemet ske och inför ansökan för inkapslingsanläggningen skall en läges- rapport presenteras. 7.2KASAM:s överväganden och bedömning KASAM:s kommentarer i det följande är i huvudsak hänförliga till kap. 9 i FUD-program 2004. KASAM ser inga särskilda svårigheter i utveckling, underhåll och drift av transportsystemet från en teknisk utgångspunkt. Befintlig teknik kan användas och det finns omfattande erfaren- heter av transporter samt en fungerande tillsyn genom SKI och SSI. KASAM vill dock erinra om att transporter av använt kärn- bränsle – även när bränslet är inkapslat – är en potentiell källa till hot mot människors hälsa och miljön. Det använda kärnbränslet innehåller höga aktivitetsmängder, som kräver effektiv inneslut- ning av materialet och god strålavskärmning. De hot som det använda kärnbränslet representerar i tran- sportsammanhang är av samma slag som när det förvaras i kärn- kraftverken eller i CLAB och innefattar strålskydds-, säkerhets- och safeguards-aspekter. Men riskerna kan vara större vid tran- sporter än vid förvaring och hantering i de särskilda anläggningar som finns och dessa risker måste uppmärksammas och analyseras i detalj. Här avses bl.a. de ökade riskerna för missöden, sabotage- och terroristhandlingar, som kommit att aktualiseras i andra sammanhang. En bättre redovisning av detta bör göras. KASAM förutsätter därför att SKB gör en analys av säkerhets- frågor (och angränsande frågor) i samband med transporter av inkapslat bränsle och att en sådan analys presenteras i anslutning till den kommande ansökan för inkapslingsanläggningen. Detta kan eventuellt ingå i den lägesrapport av kapseltransporterna som SKB avser att lämna in som underlag för denna ansökan. KASAM ser inga särskilda svårigheter i utveckling, underhåll och drift av transportsystemet från en teknisk utgångspunkt. Befintlig teknik kan användas och omfattande erfarenheter av transporter finns. Riskerna vid transporter bör dock upp- märksammas bl.a. mot bakgrund av hot om sabotage- och terroristhandlingar. En bättre redovisning av konsekvenserna av sabotage- och terroristhandlingar bör göras. KASAM förutsätter att SKB gör en analys av säkerhetsfrågor i samband med transporter av inkapslat bränsle och att en sådan analys presenteras i anslutning till den kommande ansökan för inkapslingsanläggningen. Säkerhetsanalyser för slutförvaringen av använt kärnbränsle på stort djup i den svenska berggrunden har gjorts i flera omgångar, av såväl SKB som SKI och SSI. Resultaten har redovisats som tekniska rapporter med utförliga beskrivningar av kunskaps- underlag, beräkningsmetoder och beräkningsresultat. Dessa rapporter har av många uppfattats som svårbegripliga. Politiker och allmänhet i de kommuner där SKB planerat eller genomfört förstudier för slutförvaringen fäster självklart stort avseende vid frågan om en slutförvaring är säker eller kan innebära allvarliga risker för dem själva eller framtida generationer. Frågan om det går att slutförvara det använda kärnbränslet har också tagits upp i diskussioner om det är ansvarsfullt att fortsätta att driva de nuvarande kärnkraftaggregaten en begränsad tid eller . Mot denna bakgrund är metoder för utveckling av säkerhetsanalysen en viktig del av FUD-programmet och det kan vara motiverat att sammanfatta vad som har gjorts i frågan och varför det gjorts. 8.2KASAM:s överväganden och bedömning KASAM:s kommentarer i det följande är i huvudsak hänförliga till kap. 13-14 i FUD-program 2004. Använt kärnbränsle är farligt. Det innehåller radioaktiva ämnen som avger joniserande strålning. Man kan inte hantera eller uppehålla sig i närheten av ett bränsleelement som tagits ut ur en reaktor, om inte bränsleelementet är inneslutet i en tjockväggig behållare eller har placerats djupt under ytan i en vattenfylld bassäng. Radioaktiva ämnen kan – om de kommer ut i omgiv- ningen – också ansamlas i våra kroppar genom att vi äter, dricker eller dem. Men att radioaktiva ämnen i använt kärnbränsle är farliga betyder inte nödvändigtvis att använt kärnbränsle utgör någon fara för människor och miljö. Om bränslet omges av så tjocka strålskärmar att dess strålning inte kan tränga igenom och om de radioaktiva ämnena är så väl inneslutna att de inte kan slippa ut i vår livsmiljö så utgör bränslet inte någon risk för människor eller andra varelser i något av hanteringsleden. Det är säkerhetsanalysens uppgift att visa hur effektivt vi kan avskärma och innesluta de radioaktiva ämnena i bränslet, och hur robust och varaktigt detta skydd kan förväntas bli. Den måste också visa vilka risker det blir, om skyddsbarriärerna skadas eller om vi tvingas eller vill ta tillbaka avfallet. Dessa risker måste jämföras med andra risker av samma typ, t.ex. strålningsbidraget från Tjernobyl eller strålningsbidraget från naturligt radioaktiva ämnen, som ständigt frigörs från berggrunden genom erosion och vittring. Säkerhetsanalysen utnyttjas inte bara för att i ett visst skede bedöma säkerheten för slutförvaringen utan också som ett verk- tyg för att identifiera behovet av nödvändig forskning och ut- veckling. Säkerheten måste sedan fortlöpande analyseras för hela den tid som det använda kärnbränslet är farligt. Överväganden beträffande den långsiktiga säkerheten hos ett djupförvar för använt kärnbränsle kommer med nödvändighet också att innefatta en rad etiska bedömningar. 8.2.2Hur används säkerhetsanalysen? Såväl SKB som tillsynsmyndigheterna behöver analysera hur ett slutförvar fungerar och hur säkert det är. Analyser behöver göras i flera omgångar, från de första konstruktionsförslagen genom det fortsatta forsknings- och utvecklingsprogrammet och fram till driften och förslutningen av anläggningen. I inledningsskedet är naturligtvis kunskaperna i många av- seenden ofullständiga. Man får göra rimliga antaganden snarare än att luta sig mot säkra utredningar om barriärernas egenskaper. När utvecklingsarbetet närmar sig verkställighet, platsunder- sökningar och prototyptillverkning av enskilda barriärer, behövs analyserna som underlag för kravspecifikationer på berggrunden och på de tillverkade barriärerna. I ansökan om att få uppföra anläggningar måste det ingå en komplett säkerhetsanalys av hela förvaringssystemet eftersom de olika hanteringsstegen inkapsling, eventuell mellanlagring, transporter och deponering var för sig ställer krav som måste vara kända och kunna tillgodoses från början. Detta har också tydligt uttalats av regeringen i sitt beslut efter SKB:s komplette- ring av FUD-program 92. Regeringen fann att en samlad säker- hetsanalys bör ingå som underlag i eventuella ansökningar att få uppföra den planerade inkapslingsanläggningen. Det är viktigt att även SKI och SSI bildar sig en egen uppfattning om vilka krav som behöver ställas på förvaret i sin helhet och på enskilda barriärer, och för att ha egna bedöm- ningsunderlag när tillståndsansökningar från SKB skall prövas vid olika tillfällen. Såväl SKI som SSI arbetar med att utveckla egen kompetens för säkerhetsanalys. Det är enligt KASAM:s bedömning angeläget att denna typ av verksamhet kan fortsätta. Säkerhetsanalyser av slutförvaringen har betydelse på flera nivåer, för staten, för de centrala och lokala myndigheterna, för kringboende, som berörs av lokaliseringen av olika anläggningar och för medborgare som i övrigt engagerar sig i frågor om kärnkraften. Just därför bör säkerhetsanalyserna vara möjliga att ta del av för alla berörda. Både SKB och myndigheterna måste anstränga sig för att förklara och att t.ex. publicera pedagogiska beskrivningar av de säkerhetsanalyser som genomförts. Det handlar inte om förenklade analyser utan om pedagogiska be- skrivningar av de komplicerade analyser som behövs och att myndigheterna måste vara de experter som kommunerna kan förlita sig på i prövningsprocessen. 8.2.3Vad har gjorts tidigare? Planeringen av ett slutförvar för högaktivt radioaktivt avfall och använt kärnbränsle påbörjades . Under presenterades tre säkerhetsanalyser. Den första, KBS-1 (1977), visade att det var möjligt att uppfylla en extremt hög grad av säkerhet genom att deponera högaktivt förglasat radioaktivt avfall (efter upparbetning, som då var aktuell) i ett djupt geo- logiskt förvar. Regeringen accepterade denna säkerhetsbedöm- ning och två färdigställda reaktorer tilläts starta baserat på denna säkerhetsanalys. gjordes två nya studier, KBS-2 och KBS-3, vilka utredde deponering av icke-upparbetat använt bränsle i kopparkapslar. Dessa säkerhetsanalyser visade att också detta var möjligt att göra med mycket hög grad av säkerhet. I KBS-3 lösningen är bränslet inkapslat i kopparbehållare som placeras i djupa borrhål i utgrävda tunnlar på ett djup av ca 500 m under markytan. Behållarna omges av kompakterad bentonitlera. Denna grundläggande idé är basen för det nuvarande pro- grammet och har också utnyttjats av många andra länder som en start för deras egen utveckling på området. undersöks två lokaler, en Simpevarp/Laxemar () och en i Forsmark (kommun), som möjliga platser för djupförvaring av använt kärn- bränsle från alla de svenska reaktorerna. En av dessa platser avses komma att användas förutsatt att bergets egenskaper och andra förhållanden är acceptabla. De säkerhetsanalyser som har gjorts baseras på modeller av möjliga utsläpp och transport av radioaktiva ämnen genom de konstruerade barriärerna och genom berg och mark – huvudsakligen via grundvatten – till biosfären. Mycket information om flöden och transportegenskaper i berg och bergmaterial har erhållits från laboratoriet i Stripa- gruvan (1978-1992). Det nya berglaboratoriet på , som startade sin verksamhet , har tillhandahållit mycket viktig information om flöden och transportegenskaper, bergmekanik, lerans egenskaper m.m., vilka nu utnyttjas för konstruktion och säkerhetsanalys för ett kommande djupförvar. När det gäller biosfären har olika nationella och internatio- nella modeller och databaser utnyttjats. Metodik för analys av ett slutförvars långsiktiga säkerhet har varit föremål för ett omfattande internationellt samarbete och är så fortfarande. Insatserna har till stor del kanaliserats genom /och men omfattande arbete har också gjorts i direkt samarbete mellan länder. I de internationella projekten har metodikfrågor analyserats och utvecklats och modeller för t.ex. grundvattentransport och radionuklidtransport har ana- lyserats och jämförts. Databaser för scenarioanalys har upp- rättats och finns tillgängliga. Modellernas tillförlitlighet och begränsningar har utvärderats (verifiering och validering) och en omfattande kunskapsbas finns tillgänglig för säkerhetsanalys av slutförvar. Frågor om relevanta tidsperioder för säkerhets- analysen och kunskapsunderlagets kvalitet har diskuterats. Denna typ av internationellt arbete fortsätter inom bl.a. och och även här medverkar både SKI, SSI och SKB. På detta sätt sker oberoende granskning av programmen. Säkerhetsanalysen av ett slutförvar måste behandla inkapslingen, transporterna, deponeringsskedet – när det använda kärnbränslet placeras tillsammans med buffertmaterialet i förberedda positio- ner i berget – och den fortsatta utvecklingen av slutförvaret efter förslutning inklusive eventuell återtagning. Analysen av säkerheten på lång sikt görs med hjälp av antagan- den om den framtida utvecklingen av barriärernas tillstånd och av yttre förhållanden, framför allt klimatet. Ett sådant antagande, som kallas scenario, beskrivs så utförligt som det behövs för be- räkningarna av konsekvenserna med avseende på säkerheten. Ingen kan göra anspråk på att kunna förutse den framtida ut- vecklingen i dess helhet, men en omsorgsfull inventering av tänkbara utvecklingar och händelser är ändå befogad. Med hjälp av scenarioanalyser kan ett slutförvar konstrueras så robust, att det tål de framtida påfrestningar vi kan förutse, i den utsträck- ning vi anser befogad. Med hjälp av en säkerhetsanalys går det dock inte att fastställa hur stora resurser vår generation skall lägga ner på att förebygga skador, som hypotetiskt kan drabba framtida generationer. Hur försiktighetsprincipen skall tillämpas på säkerhetsanalysens resultat är ytterst ett politiskt avgörande. Det närmast tillhands liggande antagandet om framtiden är att berggrunden och klimatet förblir som de är . Detta an- tagande används av både SKB, SKI och SSI som en utgångspunkt för den långsiktiga analysen. Antagandet kommer att stämma med verkligheten efter förslutningen dock allra högst . Berggrunden förändras visserligen mycket långsamt, men klimatet kommer antagligen att förändras avse- värt inom några årtusenden (se kommentarer till kap. 21, Klimat, i FUD-program 2004). har en logisk metod tagits fram för att bygga upp modeller för biosfären, med utnyttjande av s.k. FEP-listor (FEP-databaser). Metoden används även för andra system. FEP står för Features, Events och Processes och kan på svenska översättas som Förhållanden/egenskaper, Händelser och Processer inom geologi, kemi, ekologi, fysik m.m. och avser egenskaper, händelser och processer inom ett givet system som med viss sannolikhet kan förekomma. Varje enskild FEP- komponent (händelse, egenskap eller process), t.ex. att en förkastning i berggrunden uppstår efter det att en glaciär dragit sig tillbaka över ett landområde, kan tillsammans med andra FEP-komponenter sättas ihop till ett scenario. T.ex. kan man anta att denna förkastning sker precis i anslutning till djup- förvaret, kombinerat med ogynnsamma flödesförhållanden i berggrunden som leder till snabb transport och spridning av läckande radionuklider från förvaret till biosfären. Många säkerhetsanalyser, internationellt sett, har utnyttjat metoden med att sätta upp listor över olika FEP-komponeter, som – efter bedömning och viss utgallring på grund av låg sannolikhet – kombineras till olika scenarier. Därefter beräknas konsekvensen till kritisk grupp i form av effektiv dos utifrån de sammanställda scenarierna. Identifieringen av faktorer att beakta utgör en viktig del av säkerhetsanalysen. Det aktuella initial- tillståndet beskrivs liksom processer, externa förhållanden, säkerhetsfunktioner, funktionsindikatorer och kriterier för dessa. En preliminär upp- sättning scenarier väljs för analys. Efter val av indata analyseras systemets utveckling för valda scenarier. Dessa utvärderas och eventuellt väljes ytterligare scenarier. Man modellerar och analy- serar därefter termiska, mekaniska, gasrelaterade och kemiska processer samt genomför beräkningar av radionuklidtransport. 8.2.7Myndigheternas krav på en säkerhetsanalys Ett viktigt syfte med säkerhetsanalysen är att visa att man klarar myndigheternas krav. Dessa krav sammanfattas i föreskrifter, som utfärdats av SSI (SSI FS 1998:1) och SKI (SKI FS 2002:1). Huvudkriteriet för att förvaret skall kunna accepteras är att det utformas så att den årliga risken för skadeverkningar (död- lig cancer) efter förslutningen blir högst 10-6 för en representativ individ i den grupp som utsätts för den största risken. Detta motsvarar en dosgräns på ca 10 mSv/år dvs. av den naturliga bakgrundsstrålningen. Detta är som KASAM tidigare påpekat ett mycket strängt krav. SKI har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om föreskrifternas tillämpning. SSI har just nu ett förslag till allmänna råd till en av sina föreskrifter ute på remiss och bl.a. KASAM har yttrat sig över detta förslag. De allmänna råden innehåller oftast viktig och till själva före- skriften kompletterande information. 8.2.8SKB:s program för säkerhetsanalys Säkerhetsanalysen är till största delen inriktad på beskrivning och beräkning av grundvattnets förmåga att tränga igenom barriärerna, och att därefter transportera radioaktiva ämnen från bränslet till biosfären. Dessa förlopp beskrivs enklast och mest överskådligt, om man indelar förvaret och dess omgivande miljö i tre delar, som fungerar på olika sätt. Den första är de tillverkade barriärerna. Deras uppgift är att innesluta radionukliderna så att de inte kommer ut till berget. Den andra är berggrunden omkring förvaret. Berggrunden kan inte innesluta radionukliderna, eftersom den innehåller rörligt grundvatten, som kan transportera radionukliderna, men den kan fördröja och späda ut dem. Den tredje är biosfären, där radionukliderna fördelas mellan sediment i våtmarker, ytvatten med havet som slutstation och grundvatten. Våtmarker kan torrläggas och bli , djur i vattendragen kan ingå i vår näringskedja och grundvatten kan avtappas med brunnar för hushållsbruk eller bevattning av växande grödor. I säkerhets- analysen arbetar man med matematiska modeller av de olika händelseförloppen, men underlaget till modellerna är en detalje- rad beskrivning av förloppen. I säkerhetskapitlet (kap. 14 i FUD-program 2004) knyts stora delar av FUD-programmet samman. Kapitlet beskriver SKB:s program för att vidareutveckla metodiken för analys av den lång- siktiga säkerheten hos djupförvaret. Analysens utformning är beroende av den initiala tidpunkt man väljer för beskrivning av förvaret. Säkerhetsanalysen är fortfarande koncentrerad på den långsiktiga säkerheten. En nyhet är att samhällsvetenskaplig forskning har tillkommit. De viktigaste säkerhetsanalysprojekten för dagen är de analyser som måste bifogas ansökningarna om byggandet av en inkapslingsanläggning resp. ett djupförvar för det använda kärnbränslet. SKB arbetar med detaljerade och komplicerade s.k. system- modeller som består av flera integrerade delmodeller. Numeriska beräkningar av radionuklidtransport görs med nyutvecklade datorprogram. Programmen tillåter såväl deterministiska beräk- ningar som probabilistiska. Arbetet med säkerhetsanalysen är koncentrerat till förvarsalternativet KBS-3V (vertikal deponering i hål borrade från underjordiska horisontella tunnlar). Alterna- tivet KBS-3H (horisontell deponering) utreds av finska i samarbete med SKB. Förutom huvudscenariot analyseras nu också en situation med skadade kapslar – ett krav som tidigare framförts av KASAM. KASAM konstaterar att SKB fortsatt utvecklingen av sin metodik när det gäller att analysera den långsiktiga säkerheten för djupförvaret. Det är ett imponerande arbete som pågår när det gäller långtidssäkerheten för KBS-3 konceptet. Arbetet är väl strukturerat och logiskt uppbyggt och har förutsättningar att efter fortsatt utveckling ge en bra utgångspunkt för framtida säkerhetsanalyser. Redovisningen av säkerhetsanalysens olika delar är dock fortfarande ojämn – från detaljerade beskrivningar med beräkningsexempel till väldigt översiktliga eller obefintliga delar. Valet av scenarier för analyserna av slutförvarets långsiktiga säkerhet är en central del av varje säkerhetsanalys. scenarier måste täcka in ett tillräckligt brett spektrum av osäkerheter och ogynnsamma FEP. Initialt bör SKB ha en bred ansats i det prelimi- nära valet av scenarier och inte från början utesluta mindre sanno- lika men ogynnsamma FEP och avvikelser från initialtillståndet från riskanalysen. SKB behöver en genomarbetad metod för val av scenarier. Olika typer av sabotage och terrorhandlingar bör också ingå bland scenarierna. När det gäller de modeller som används, kan de trots sin detaljeringsgrad fortfarande inte ge något annat än väldigt grova beskrivningar av verkligheten. KASAM anser att det är angeläget och självklart att modellerna även noggrant utvärderas av oberoende granskare. SKB har tillämpat den metodik, som beskrivs i FUD-program 2004, för en detaljerad säkerhetsanalys för hela förvarssystemet (se rapporten main report of the safety assessment SR- Can, SKB TR 04-11). Det är tilltalande att metodiken redan nu demonstreras och kan granskas innan den används i samband med att ansökan om tillstånd för inkapslingsanläggningen lämnas in . Användandet av s.k. funktionsindikatorer är ett bra initiativ som skulle kunna stärka säkerhetsanalysen. Detta är i linje med tidigare önskemål från KASAM, att separata och detaljerade säkerhetsanalyser görs för t.ex. inkaps- lingsanläggningen (för vilken analysen nu har påbörjats), men också för transporter, driftfas för djupförvaret och eventuellt återtag. Även platsundersökningsskedet kräver sin säkerhets- analys. SKB bör ange när och var resterande säker- hetsanalyser skall genomföras. KASAM påpekade vid sin förra granskning nödvändigheten av att analysera säkerheten vid ett eventuellt återtagande av bränsle- kapslar från slutförvaret. Någon sådan analys har ännu inte redovisats. Det är angeläget att ett sådant arbete påbörjas Även om SKB:s (och myndigheternas) säkerhetsanalyser är väl genomarbetade och tydliga för insatta personer kan de vara närmast obegripliga för en intresserad allmänhet. Detta till- sammans med det faktum att SKB genomför nästan all sin forsk- ning på egen hand kan komma att inverka mycket negativt på den trovärdighet och den allmänna opinionsbildning, som kommer att växa sig stark inför SKB:s ansökan framöver. KASAM föreslår därför att SKB gör förenklade och populär- vetenskapliga sammanställningar av säkerhetsanalyserna. KASAM konstaterar att SKB på ett konsekvent och logiskt sätt fortsatt utvecklingen av sin metodik när det gäller att analysera den långsiktiga säkerheten för djupförvar enligt KBS-3 konceptet. KASAM anser dock att det behövs större tydlighet och över- skådlighet i säkerhetsredovisningen. Separata och detaljerade säkerhetsanalyser behövs för t.ex. platsundersökningar, inkapslingsanläggning, transporter samt slutförvar, inklusive driftfas och eventuellt återtagande; ett analysarbete som har påbörjats. SKB bör tydligare än uppskatta och redovisa osäker- heten i säkerhetsanalysens olika delar. Säkerhetsanalysens utgångspunkter och metodik måste be- skrivas och motiveras på ett tydligt sätt. SKB behöver ta fram en genomarbetad metod för val av scenarier. Säkerheten vid ett ev. återtagande av det förvarade materialet måste belysas. Både SKB och myndigheterna måste förklara och publicera pedagogiska beskrivningar av de säkerhetsanalyser som genomförts och de modeller som analyserna är baserade på. Det handlar inte om förenklade analyser utan om peda- Myndigheterna måste vara de expert- organ som kommuner och allmänhet kan förlita sig på i prövningsprocessen. Bentonitbufferten har en nyckelroll för förvarets säkerhet. Den skall hålla kopparkapseln på plats i mitten av borrhålet och leda bort bränslets återstående värmeenergi, som frigörs vid radio- aktivt sönderfall. Den skall dessutom hindra strömmande vatten att komma i kontakt med kapseln och förhindra eller kraftigt be- gränsa läckage av radioaktiva gaser och vattenlösliga föreningar till omgivande berggrund. Bufferten skall kunna behålla sina egenskaper vid hög temperatur, efter höga stråldoser och . 9.1.1Vad är bentonit?