sou · GTB381d7 · 2006-01-01 00:00:00 — Sociala barn- och ungdomsvårdskommitténs verksamhetshearing Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén anordnade en verksam- hetshearing . Syftet med hearingen var att få en inblick i såväl den sociala barn- och ungdomsvårdens förebyggande som utredande arbete samt en uppfattning om vilka behandlingsinsatser som kan erbjudas och effekterna av dessa. Syftet var också att ge exempel på metoder för att utvärdera den sociala barn- och ungdomsvårdens arbete. I denna bilaga återfinns de inbjudna föredragshållarnas presenta- tioner i den form de skickades in till kommittésekretariatet. Kommitténs ordförande ledde diskussionen. Komet föräldraträning och Komet i skolan Training (PMT) och Classroom management Av , Preventionscentrum i – Precens, ............................... Av , Precens, Sammanställning av föredragningen av Familjehuset, en öppenvårdsenhet för barn, ungdomar och familjer (0–) i Av , i ........ Multi Systemic Therapy (MST) – konkret hjälp för familjer Komet föräldraträning och Komet i skolan Av , Preventionscentrum i – Precens, Training (PMT) och Classroom management Att arbeta med tidiga och förebyggande insatser är en viktig och angelägen uppgift, främst av humanitära och samhälleliga skäl, men även av ekonomiska skäl. Det jag ser som en svårighet – som bör lösas – med tidiga och förebyggande insatser är att det kan vara svårt att upprätthålla verksamheten om den bara är förebyggande. I konkurrensen om resurser prioriteras alltid mer nödvändiga och akuta insatser. Det är väl värt att satsa på förebyggande och tidiga insatser. Vi har erfarenheter från vår MST – verksamhet (Multi Systemisk Terapi). I MST arbetar man med tonåringar i sin egen miljö. Bland annat arbetar man med tonåringen och hans egen skola för att han ska gå kvar där. Vi vet att genomförd och framgångsrik skolgång är en av de mest kraftfulla och skyddande faktorerna för en ung människas fortsatta sociala anpassning. Det visar sig då att eleven kan ha varit frånvarande i månads- termins- eller årsvis. Det är svårt att få en pojke eller flicka att börja skolan i nian igen. Det är bland annat en sådan utveckling vi vill bidra till att förebygga. En del av inspiration för att arbeta med föräldraträning kommer från , där fick i uppdrag att genomföra en inventering av verksamma metoder inom barn och ungdomsvård. Han fann MST och PMT O- . Båda metoderna bygger på liknande principer och vänder sig till föräldrar, som är den vikti- gaste personen i ett barns liv och som har störst engagemang i barnet. Forskning visar att ju tidigare insatser kan göras desto större är möjligheterna till framgång. I finns en väl utvecklad struktur runt barn och deras familjer. och de nordiska länderna har i detta avseende varit föregångare. Det finns en väl utbyggd mödra- och barnavård, psykisk och somatisk barnhälsovård, social barnavård, förskole- verksamhet och skola. Förutsättningarna för att upptäcka och föregripa svårigheter och problem bland barn är alltså stora. Med vill staden utveckla en tidig insats som riktar sig till föräldrar vars barn riskerar att utveckla beteenden som är problematiska. Forskningen visar att barn som är okoncentrerade, störande och bråkiga i hög utsträckning kommer att misslyckas inlärnings- mässigt och få kamratproblem, vilket ökar sannolikheten att de ska söka sig till vänner som leder in dem i mer allvarliga former av anti- sociala aktiviteter, speciellt om de är bosatta i områden med gene- rellt hög kriminalitet.1 I tonåren och i vuxen ålder är dessa elever följaktligen också klart överrepresenterade vad gäller alkohol- och drogmissbruk samt psykisk ohälsa.2 Hyperaktivt beteende i barndomen, tidig impulsivitet och anti- socialt beteende är de viktigaste indikatorerna för utvecklande av olika former av sociala störningar däribland alkoholproblem.3 et al säger att vetenskapligt robusta interventionssats- ningar i spädbarnsåldern/tidiga barndomen är ett viktigt redskap för att förhindra alkohol/drogmissbruk i tonåren och senare i livet. De säger vidare att ett viktigt steg mot att förbättra svenska ungdomars framtidsutsikter är att uppdatera arbetsmetoder i linje med vad vi vet fungerar.4 Forskning har visat att det finns metoder som är framgångsrika, för att arbeta förebyggande med föräldrarna till barn med ovan- nämnda svårigheter, de går under beteckningen Parent Manage- ment Training förkortat PMT, dessa metoder är väl utprovade i (se vidare under rubriken om Parent management training). Metoden är inriktad på att arbeta med föräldrarna. Det som är specifikt för metoden är att fokus ligger på praktisk träning och övning med hemuppgifter. Training (PMT) PMT är en beteckning på flera olika strukturerade program som är utvecklade i . Programmen vänder sig till föräldrar vars barn är svåra att han- tera på grund av utåtagerande beteenden, som bråk och trots, då 1Conduct , 199, s.632 2Kazdin1998; Kuperschmidt, Coie & Dodge, 1990; Ledingham, 1999; Mc , 1999; m.fl. 3af Klinteberg i Sfhi 4Ferrer-Wreder, Koutakis och i , 2002 Sfhi man vet att dessa beteenden är starkt förknippade med aktuellt lidande och framtida svårigheter. Det är den mest teoretiskt och empiriskt välgrundade metod som finns för att tidigt förebygga och minska olika typer av allvar- liga beteendeproblem hos barn och ungdomar (Kazdin, 1996, 1997; Webster-Stratton, 1996; et al., 1993). De tre mest etablerade och utforskade programmen är utveck- lade av Webster-Stratton, respektive Forehand/McMahon. Det sistnämnda programmet kommer inte att beröras här eftersom det kräver för mycket resurser. Inom barnpsykiatrin i omtalas ofta i samband med föräldraträning. Han har gjort en vidareutveckling av program särskilt tillämpat för barn med ADHD/DAMP. Gemensamt för (Social Learning Center) och Webster-Strattons program är att föräldrarna får utbildning och handledning i hur de kan hantera sitt barn på ett bra sätt, utbildningen följer en strukturerad manual och täcker av olika teman, träffarna kan både ske enskilt eller i grupper om upp till 8 par föräldrar, programmen omfattar ca 15–20 träffar à (enskilt), eller (grupp), träffarna är mycket strukturerade och innehåller oftast demon- strationer, rollspel och feedback. Betoningen ligger mer på att göra än att prata, föräldrarna får hemuppgifter där de tillämpar vad de lärt sig under träffarna, typiska färdigheter/områden som tas upp i programmen är: –Att uppmärksamma och uppmuntra positiva beteenden. –Gränssättning och konsekvent uppföljning av barnets be- teenden. –Problemlösning och konflikthantering. –Ökad tillsyn och kunskap om vad barnet gör och befinner sig . –Kontakter med skolan och genomförande av barnets läxor. Att hos barn förebygga alkohol- eller narkotikamissbruk, andra problembeteenden och oönskad utveckling i vuxen ålder genom –att erbjuda föräldrar stöd och metoder att hantera sina barn som har ett utagerande och/eller aggressivt beteende, –att skapa kompetens inom för att utveckla metoder för insatser för barn genom att arbeta med barnets föräldrar, –att parallellt arbeta med skol-Komet med förskolelärare och lärare för att understödja föräldra-Kometverksamheten, –att utbilda yrkesverksamma och ge dem ny kompetens, –att utveckla och sprida metoder för förebyggande arbete med barn, –att skapa för blivande psykologer inom . Målgrupp är i första hand barn mellan och deras föräld- rar, men även barn . De bästa resultaten av PMT har uppnåtts med barn mellan 3 och 8 år.5 Vi vill därför rikta oss till föräldrar som upplever att deras barn är svåra att hantera på grund av utagerande beteenden. Utbildning i Komet omfattar tre och en halv dagar Utbildningen av gruppledarna genomförs så att de har en grupp med föräldrar. Ett villkor för deltagande i utbildningen är att deltagarna startar egna grupper. 5 et al, 1993, Webster-Stratton & Hammond, 1997. Handledning av gruppledare och handledare Som en del av utbildningen ges handledning till gruppledarna = kursdeltagarna , i grupper med cirka fyra personer. Bland de 28 personer som utbildades till föräldra- gruppsledare i KOMET vidareutbildas nio personer till handledare och utbildare för en ny omgång gruppledare. Därför genomförs en speciell handledarutbildning. De nya handledarna kommer att handleda den nya omgången föräldragruppsledare Utbildning i kognitiv beteendeterapi – KBT För att ytterligare förstärka kompetensen och grunden för Komet och MST-metoderna är en utbildning tillsammans med MST- teamen i kognitiv beteendeterapi (KBT) planerad. I Komet- projektet riktar den sig till de nya handledarna för ledare av för- äldragrupper. I projektplanen ingår att KOMET- Ledarskap i klassrummet (Classroom management) ska utvecklas, till en början i några stadsdelsförvaltningar. Även för Ledarskap i klassrummet behöver en speciell utbildning genomföras. Målgrupp för denna är i första hand personal i de resursteam eller stödenheter som finns inom ramen för skolan på vissa stadsdelförvaltningar. Tanken är att de i sin tur ska utbilda och handleda lärare i metoden. Ett mål är att föräldraträningsgrupper ska finnas som en frivillig insats inom stadsdelsförvaltningarna och erbjudas de föräldrar som anser att de har behov av ett stöd i föräldrarollen. Rekryteringen av familjer är tänkt att gå via förskolelärare och lärare, som kan vida- rebefordra inbjudan till familjer som de tycker är lämpliga. Ett annat sätt är att gå via socialsekreterare som kan bjuda in klienter de anser har behov av insatsen och som passar. Varje föräldragrupp bestående av 10 föräldrar/ 5 föräldrapar träffas en gång under en termin, vid cirka 10–15 tillfällen. En viktig del av projekt är att bygga upp en god och varaktig kompetens inom stadsdelsförvaltningarna – och hela staden och att dessutom utveckla den. Classroom management är ett begrepp som översatt till svenska brukar bli "ledarskap i klassrummet". Konkret handlar det om en samling strategier och förhållnings- sätt som lärare kan använda för att upprätta goda relationer i klass- rummet, hålla ordning och skapa en bra inlärningsmiljö. Goda skolresultat är en stark prediktor för en positiv social anpassning. När olika strategier sätts samman i ett paket brukar det kallas för metod eller program. Det finns flera amerikanska program, Webster-Stratton har utvecklat ett. Programmen kan vara mer eller mindre strukturerade. är det bara en bok med en samling strategier som läraren kan tillämpa efter eget huvud. är det genomtänkta planer där lärare får utbildning, handledning och följer vissa steg i genomförandet av programmet. I har forskningen om Ledarskap i klassrummet varit eftersatt . Tänkesättet lyser även med sin frånvaro på lärarutbildningen. Det enda svenska program som finns heter KOMET (Koncent- ration, Motivation och Emotionell Träning) och är framtaget av , FoU-enheten inom i . Det är baserat på utländska förlagor men anpassat till svenska förhållanden. I KOMET träffas lärare i grupper om fyra för att få utbildning och handledning. Träffarna är utspridda över en termin och omfattar 9 x . Lärarna arbetar först med enskilda elever som ofta bråkar eller stör i klassrummet. Därefter får läraren pröva strategier för hela klassen som bland annat handlar om samarbete och konfliktlösning. Till en av träffarna bjuds föräld- rar till de enskilda barnen in för att samarbeta runt metoderna. har KOMET utvärderats i tre små randomiserade studier (totalt omfattande ca 50 klasser med lika många särskilt utvalda elever med problem). De har visat på positiva resultat, men vi väntar fortfarande på en stor studie omfattande cirka 170 klasser. Resultat från den studien kommer att redovisas . Översikt över planerad utbildning och genomförande av föräldragrupper och ledarskap i klassrummet /16 lärare utbildas /16 lärare utbildas Avsikten är att i gruppen av de 30 gruppledarna utbilda 8 hand- ledare. De ska handleda en ny omgång gruppledare, vilka är under utbildning och genomför föräldragrupper. De nya handledarna kommer också att utbildas i KBT (kognitiv beteendeterapi) tillsammans med MST-teamen. PTP-psykologerna som har handlett gruppledarna som har för- äldragrupperna, utbildar de 8 nya handledarna, 2 stödteam i Ledarskap i klassrummet (LK) samt genomför PMT- utbildning tillsammans med KBT-psykolog och utbildare. anställs PTP-psykologerna som färdiga psykologer och håller fortsättningsvis i PMT-utbildning, utbildning och hand- ledning av handledare, utbildning av skolstödsteam och lärare i Ledarskap i klassrummet samt utveckling av PMT och LK. Under hela projektet kommer en utbildare och handledare som är leg. psykolog behövas på konsultbasis, samt en projektledare på deltid som håller ihop projektet, förankrar det i SDF, utvecklar det och för det framåt. Av , Precens, stad Sammanställning av föredragningen av stadsdelsförvaltning, Familjeenheten, har med hjälp av projektmedel från utvecklat en strukturerad modell för barnutredningar. Projektet har influerats av 1) det engelska systemet , för- kortat LACS 2) erfarenhet från studiebesök i och hur de omsätter LACS i den praktiska vardagen, 3) Dartington-projekt, 4) forskning kring risk och skyddsfaktorer samt 5) svenska kommuners barnavårdsutredningar i lägenhet . Syftet med projektet: 1) Att utarbeta en strukturerad utrednings- modell där barnperspektivet förstärks i hela ärendet och där både barnets och föräldrarnas rättssäkerhet och delaktighet stärks, 2) att korta ner utredningstiden genom att göra intensivutredningar , 3) att tydliggöra barnets och föräldrarnas resurser, 4) att utveckla samarbetet med externa samarbetspartner, 5)att integrera aktuell forskning med det praktiska sociala arbetet, 6)att utarbeta en uppföljningsmodell, som möjliggör att följa ett ärende från anmälan till avslutad insats. Kungsholmsmodellen har i huvudsak utarbetats under intensiv-utredningar i en lägenhet och vår bedömning är att vi lyckats uppfylla samtliga syften. Familjerna: som kommit i fråga är de, som varit föremål för utredning utan att det lett till en förändring eller efter en första anmälan bedömts ha svåra problem. Det har varit lätt att få familjerna att ställa upp med motiveringar som, kortare utredningstid, mera inflytande över utredningen, familjens resurser blir tydligare, utredningen sker i hemlik miljö, flexibelt förhåll- ningssätt till svårigheter med tider både för föräldrars arbete och barnens skolgång och framför allt att familjen får en sammanhållen tid. Familjerna är kvar i sin hemmiljö och barnen går kvar i sin skola/förskola etc. Vistelsetiden i lägenheten: Ca , mellan kl. 9–15 tillsammans med bashandläggaren och lägenhetsansvarig utredare. Barnen deltar delar av dagar och sammantaget ca fem hel- dagar eftersom tiden anpassas till skolgången. Familjerna informe- ras detaljerat kring hur utredningen kommer att gå till innan de bestämmer sig för att komma till lägenheten. deltagande löses tillsammans med familjen. Gemensamma måltider lagas tillsammans i lägenheten och utflykt görs med familjen. Utredningsmodell: Första lägenhetsdagen skriver föräldrarna ner och barnen delger ofta muntligt vad de förväntar sig av utred- ningen. Socialsekreterarna klargör vad de vill ha klarlagt i utred- ningen och utifrån det görs en utredningsplan. Med stöd av utre- darna bjuder familjen in viktiga personer i barnets formella och informella nätverk. Strukturerade utredningssamtal påbörjas där- efter med stöd av frågemanualer utifrån behovsområdena och omfattar barnens behov och föräldrars förmåga. Frågetekniken är öppna inviterande frågor, som specificeras vid behov. Inför mål- tiderna diskuteras inköp av nyttig mat och om det finns allergier. Journalanteckningar skrivs efter om vad som hänt och vad socialsekreterarna sett. går man igenom dem med familjen och de får reflektera över vad det betyder för barnen och ev. sakfel ändras. Det blir en sammanhållen utredningsprocess, som gör att föräldrarna och barnen tar till sig det som kommer fram. Föräldrarna förstår hur deras agerande har påverkat barnen. De får hjälp att hantera sin sorg över det och en förändring kan påbörjas. Inte sällan sätts insatser in under pågående utredning, då föräldrar- nas förändringsprocess börjat. Vi har också tillgång till psykologen vid vårt Resurscentrum alt. BUP, om barnet behöver genomgå vissa tester. Barnens behovsområden: Centralt i LACS är att barnen bedöms utifrån sju livsområden. Vi utgick från dessa men upptäckte att frågorna gick in i varandra och den skriftliga utredningen blev rörig och svårläst. Efter långa diskussioner enades vi om fyra behovs- områden. Vi behöll tre från LACS (hälsa, utbildning, familj och relationer. Det fjärde behovsområdet kallar vi Social förmåga där vi som en underrubrik sammanförde Socialt beteende och Känslo- och beteendemässig utveckling till Socialt och känslomässigt bete- ende. Identitet och Självständighetsförmåga har vi sammanfört och kallar självbild. Barnens behovsområden är: Hälsa, Utbildning, Familj o relationer, Social förmåga – Socialt och känslo- mässigt beteende samt Självbild. Eftersom socionomer saknar den formella kompetensen att göra känslomässiga utvecklingsbedöm- ningar har vi överlåtet detta till professioner som besitter sådan kompetens. Fördelen med denna uppdelning är att det på ett påtagligt sätt underlättat den skriftliga utredningen. Justeringen gjordes efter att två jurister, en från staden och en från länsrätten fick läsa utredningar efter barnens sju livsområden. del av andra – ej – utredningar utifrån de sju behovsområdena och bedömde att det saknades stringens och en röd tråd genom utredningen. Samma informationen återkom under olika rubriker. Efter justeringen har det också blivit mera gripbart för socialsekreterarna, vilket är oerhört viktigt eftersom vi haft i åtanke att vi ska klara det med nuvarande resurser. Ekonomin: Projektet har varit kostnadseffektivt. Nettovinsten beräknas till minst 1–1,5 milj./år . I kostnads- bedömningen ingår lägenhetsansvarig socialsekreterares lön, lokal- och driftskostnader i förhållande till vad det skulle kosta att placera barnen och föräldrarna på en utredningsinstitution. Vi har inte behövt göra någon utredningsplacering med något undantag för tonåringar, som behöver genomgå neuropsyki- atrisk utredning, vilket är ansvar. Svårigheterna med projektet: Det har inte varit helt enkelt för bashandläggaren att avsätta måndag–torsdag för att vara i lägenheten. Bashandläggaren måste förbereda och infor- mera de andra aktuella familjerna att hon/han ska vara borta mycket och vem de kan vända sig till . Eftersom man i så stor utsträckning som det är möjligt arbetar två i ett familjeärende så får andrehandläggaren ha ett större ansvar . Fördelar med projektet: Familjerna har kunnat vara kvar i sin hemmiljö och barnen går i sin vanliga skola. Utredningen är sam- manhållen och effektiv. I de flesta fall kommer familjerna in i en förståelseprocess för barnens utsatthet, vilket ofta leder till att för- ändringsprocessen börjar tidigt i utredningen. Detta leder till att en eller flera insatser kan sättas in snabbare. Barnen är i fokus . Föräldrar med missbruksproblem kan sällan hålla ihop sig och missbruket blir tydligt. Barnens önskan inför utredningen har bl.a. varit att de vill att mamman och pappa ska bli kompisar, att de ska sluta bråka, att mamma ska sluta dricka. Efter utredningstiden har barnen bl.a. sagt att jag fick hjälp att öppet prata om att det var jobbigt när mamma drack, jag fick närmare kontakt med mamma, roligt att prata om mamma och pappa och skolan. Barnen har blivit sedda av föräldrarna på ett bättre sätt. Inte sällan har skolpersonal som kommit till lägenheten sett barnet utifrån en annan synvinkel, som gjort att barnet fått en bättre relation till skolan. Samtliga socialsekreterare har gått en utbildning om hur man samtalar med barn i en utredningssituation med öppna inviterande frågor. Det har givit en påtaglig tydlighet i utredningen och måste framhållas. Föräldrarna uppger att de fått prata om sin livssituation, fått hjälp med att klarlägga den och skapa alternativ, fått hjälp med att tänka i nya banor och hitta sina resurser, de har känt sig trygga och de uppskattade maten. Sammantaget: Projektet har utvecklats bra utredningsmässigt, ekonomiskt och stimulerat och ökat kompetensen hos socialsek- reterarna i deras svåra arbete att utreda barn som far illa. Barnens Bästa, Kungsholmsmodellen har permanentats och ingår i den reguljära verksamheten. Modellen tillämpas nu även på s.k. kontorsutredningar men implementering har tagit och tar tid i en pressad arbetssituation. Familjehuset, en öppenvårdsenhet för barn, ungdomar och familjer (0–) i Enligt ska insatser baseras på veten- skap och beprövad erfarenhet. Det har vi på öppenvårdsenheten Familjehuset i tagit fasta på. har vi en systematisk utvärdering av vårt behandlingsarbete. Familjehuset är till för familjer i med barn och ungdomar i åldrarna . Familjerna tas emot efter utredning och beslut om insats av socialsekreterare vid ningen för barn, ungdom och familj. De metoder vi använder oss av är som exempel familjeterapi, familjesamtal, föräldrasamtal, samtal med enskilda barn och ungdomar, nätverksmöten, föräldragrupper, barngrupper och samspelsbehandlingen . Vi som arbetar på Familjehuset är sju familjebehandlare och en enhetschef (fyra socionomer, en beteendevetare, en förskollärare/ beteendevetare, en fritidspedagog och en specialpedagog). Vid starten uttalade socialnämnden önskemålet om att behandlingsarbetet skulle utvärderas. Det ville vi också och började undersöka olika utvärderingsmodeller. Bland annat deltog vi i ett seminarium i om utvärderingsmetoder i familje- behandling – och det var där vårt intresse för utvärdering med standardiserade formulär väcktes. Vi bjöd in professor vid (som hade lett seminariet i ) och socionom från Familjeforum i . Tillsammans höll de en lång utbildning om standardiserade formulär lämpliga för utvärdering av familje- behandling. En passande utvärderingsdesign togs fram och social- nämnden beviljade medel för genomförande. Familjehuset arbetar med familjebehandling . Familjesamtal används när flera familjemedlemmar är berörda av ett problem. Familjebehandlare leder samtal på Familjehuset eller i familjens hem, där barn, föräldrar och syskon deltar. Samspel och kommunikation mellan familjemedlemmar har stor betydelse för hur man i familjen förhåller sig till ett problem. Familjebehandlaren försöker se mönstren i familjen och varje persons roll i familje- systemet. Med familjesamtal kan samspel och kommunikation tydliggöras så att familjens förhållningssätt till problemet ändras och en förändring blir möjlig. Familjeterapi är en behandlingsmetod som utgår från system- teori, kommunikationsteori och konstruktivistisk teori. Föräldrasamtal riktar sig till föräldrar till barn/ungdomar i åldern 0–som önskar stöd i sin föräldraroll. I samtalet ges föräl- dern/föräldrarna möjlighet att i dialog med familjebehandlare uttrycka tankar, känslor och svårigheter i sitt föräldraskap. Syftet är att synliggöra möjligheter och nya infallsvinklar samt att ge föräl- dern redskap att förändra sin föräldraroll. Samtalen kan vara stöd- jande, rådgivande, informationsgivande eller bearbetande. Föräldra- samtal utgår främst från systemteori och utvecklingspsykologi. är en metod som bygger på utvecklingsstödjande kommunikation. Videofilmade samspelssituationer med föräldrar och barn utgör grunden för arbetet. På Familjehuset används metoden i första hand i familjer med barn i åldern 0–. Syftet är att stödja föräldrar som har behov av hjälp med bemötande av barnet, så att barnet lättare kan mogna socialt, emotionellt och språkligt. Föräldrar och barn filmas hemma i vardagssituationer (exempel- vis lek och måltider) av en familjebehandlare. Familjebehandlaren analyserar filmen för att få en bild av barnet och föräldrarnas sam- spel. Samspelet analyseras därefter med hjälp av kunskaper om vad barn behöver för sin utveckling. filmen för föräldrarna och lyfter då fram den kommunikation och det bemötande som barnet behöver för sin utveckling.