sou · GTB3105 · 2006-01-01 00:00:00 — Om flera arbetstagare har företrädesrätt till återanställning enligt 25 § bestäms turord- ningen dem emellan med utgångspunkt i varje arbetsta- gares sammanlagda anställnings- tid hos arbetsgivaren. Arbets- tagare med längre anställnings- tid har företräde framför arbets- tagare med kortare anställnings- tid. ger högre ålder företräde.I lagen (0000:000) om heltids- anställning finns det bestämmel- ser om företrädesrätt till högre sysselsättningsgrad, rätt till hel- tidsanställning och om förhållan- det mellan de som har sådana rättigheter och de som har före- trädesrätt till återanställning. 26 §3 Om flera arbetstagare har företrädesrätt till återanställning enligt 25 § eller företrädesrätt till en anställning med högre syssel- sättningsgrad enligt 25 a §, be- stäms turordningen dem emel- lan med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda an- ställningstid hos arbetsgivaren. Arbetstagare med längre anställ- ningstid har företräde framför arbetstagare med kortare anställningstid. Vid lika anställ- ningstid ger högre ålder före- träde. En arbetsgivare som avser att En arbetsgivare som avser att till återanställning i verksam- till återanställning i verksam- heten eller företrädesrätt till en heten skall först förhandla med anställning med högre sysselsätt- sationen på det sätt som anges i lagen (1976:580) organisationen på det sätt som medbestämmande i arbetslivet. Detsamma gäller när fråga upp- kommer om vem av flera före- gäller när fråga uppkommer om gade som skall få återanställning eller en anställning med högre sysselsättningsgrad. 3Senaste lydelse 1996:1424. 4Senaste lydelse 1996:1424. Om en arbetsgivare vill att en arbetstagare skall lämna sin anställning vid utgången av den månad då han eller hon fyller skall arbetsgivaren skriftligen ge arbetstagaren besked om detta minst en månad i förväg. Om en arbetsgivare vill att en arbetstagare skall lämna sin anställning i samband med att arbetstagaren enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring får rätt till hel sjukersättning som inte är tidsbegränsad, skall arbetsgivaren skriftligen ge arbetstagaren besked om detta så snart arbetsgivaren har fått kännedom om beslutet om sjukersättning. En arbetstagare som har fyllt En arbetstagare som har fyllt har inte rätt till längre har inte rätt till längre uppsägningstid än en månad och uppsägningstid än en månad och har inte heller företrädesrätt har inte heller företrädesrätt enligt 22, 23, 25 eller 25 a §. enligt 22, 23 eller 25 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En anmälan om högre sysselsättningsgrad enligt den upphävda 25 a § gäller som en anmälan enligt 7 och 8 §§ lagen (0000:000) om heltidsanställning. 5 Senaste lydelse 2002:195. Lagen (1976:580) om medbe- stämmande i arbetslivet, lagen (1974:358) om facklig för- troendemans ställning på arbets- platsen, lagen (1982:80) om anställningsskydd, semester- lagen (1977:480), föräldra- ledighetslagen (1995:584) och lagen (0000:000) om heltids- anställning tillämpas med de ändringar och tillägg som anges i en till denna lag fogad förteck- ning (bilaga). lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) Härigenom föreskrivs i fråga om arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262), dels att 5 § skall ha följande lydelse, dels att bilagan skall ha följande lydelse. 5 §6 Lagen (1976:580) om medbe- stämmande i arbetslivet, lagen (1974:358) om facklig för- troendemans ställning på arbets- platsen, lagen (1982:80) om anställningsskydd, semester- lagen (1977:480) och föräldra- ledighetslagen (1995:584), till- lämpas med de ändringar och tillägg som anges i en till denna lag fogad förteckning (bilaga). Lag (0000:000) om heltids- anställning. I fråga om lagen (0000:000) om heltidsanställning skall 7 11 och 13 §§ inte tillämpas. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 1995:588. lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs att 42 § lagen (1994:260) om offentlig anställning skall ha följande lydelse. 2, 21 och 22 §§ lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet skall inte tillämpas i anställnings- förhållanden som avses i denna lag. Föreskrifterna i 11 14 §§ lagen om medbestämmande i arbetslivet skall inte tillämpas, när det gäller beslut om att en arbetstagare skall upphöra med eller inte åta sig bisyssla 7 c §, disciplinansvar enligt 14 §, skiljande från arbetsuppgifter enligt 31 §. För arbetstagare som avses i För arbetstagare som avses i 1 § skall också 1 § skall också andra författningar än lagar till- lämpas, även om tillämpas, även om föreskrif- avviker från lagen (1982:80) om (1982:80) om anställningsskydd eller lagen (0000:000) om heltid- Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2001:1016. 1Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar 1.1Sysselsättnings- och jämställdhetspolitiska mål Målet för den svenska ekonomiska politiken är ökat välstånd genom full sysselsättning och en god och uthållig tillväxt. Det behövs fler i arbete och fler arbetade timmar för att klara den uppgiften. Arbetslinjen att aktivitet i form av arbete eller utbildning främjas är en överordnad princip. Sysselsättningen är därmed ett prioriterat område. Målet är att den reguljära syssel- sättningen för personer i åldern 20 skall uppgå till 80 procent.1 De övergripande målen för är full sysselsättning, att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet samt ökad social sammanhållning och en arbetsmarknad öppen för alla. Dessa mål konkretiseras i ett antal riktlinjer. En av dessa rör behovet av åtgärder för att undanröja skillnaderna mellan kvinnor och män när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och löner. Riktlinjerna behandlar också betydelsen av att genomföra bl.a. aktiva arbetsmarknadsåtgärder, skapa arbetstillfällen och öka arbetskraftsutbudet.2 Medlemsstaterna har huvudansvaret för utformningen av sysselsättningspolitiken. Och de ska beakta sysselsättningsstrategin och dess riktlinjer i den nationella syssel- sättningspolitiken. För att uppnå målen i sysselsättningsstrategin krävs att flera politikområden samverkar. Begreppet kvalitet i arbetslivet omfattar ett antal dimensioner. Så har t.ex. arbetstidens längd och förläggning betydelse för män- niskors möjligheter att planera sin tid, för möjligheten att kombi- nera arbetslivet och livet i övrigt samt för arbetsgivarens möjlighet att organisera och planera sin verksamhet. 2005/06:01. 2En genomgång av finns på Kommissionens webbplats Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar att kunna påverka sin arbetstid är viktigt för både kvinnors och mäns hälsa och välbefinnande. För att nå målet om fler och bättre jobb krävs ett långsiktigt hållbart arbetsliv som uppmuntrar och gör det möjligt för både kvinnor och män att träda in, utvecklas och kvarstå på arbets- marknaden. Ökad kvalitet i arbetslivet kan också bidra till att motverka den arbetskraftsbrist som följer av bl.a. en åldrande befolkning. Inriktningen är att uppnå ett arbetsliv där det är möjligt för både kvinnor och män att orka arbeta tills de går i pension och att även därefter leva ett aktivt liv. Här samverkar innehållet i bl.a. arbetsmarknads-, arbetslivs-, närings- och jäm- ställdhetspolitiken för att målen ska nås. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla områden. Som delmål gäller att män och kvinnor skall ges lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbete. Män och kvinnor skall också ges samma möjligheter till ekonomiskt obe- roende.3 Jämställdhet skall integreras i samtliga politikområden. För att uppnå målen krävs konkreta insatser och resultat inom bl.a. sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken. Arbetet är inriktat på bl.a. problemen med lönediskriminering och att arbetsmark- naden är fortsatt starkt könsuppdelad.4 Frågan om lönediskrimi- nering är också ett av fem särskilda fokusområden för jämställd- hetspolitiken –2006. En rättvis fördelning av tillväxt och välfärd bygger i hög grad på en jämn fördelning av löneinkomster. En hörnsten i regeringens jämställdhetspolitik är därför kvinnors och mäns lika möjligheter till ekonomiskt oberoende och försörjning genom eget arbete. Det ofrivilliga deltidsarbetet påverkar inkomstens storlek och därmed möjligheten att kunna försörja sig. Deltidsarbetslösheten, något som i stor utsträckning drabbar kvinnor, har därför uppmärk- sammats i jämställdhetspolitiken under lång tid.5 3Målet har konkretiserats i sex delmål av vilka två specifikt gäller företagande, arbete, arbetsvillkor och möjligheter till ekonomiskt oberoende. 1993/94:147. 4Bland sysselsatta kvinnor i åldern 20 arbetar hälften i offentlig sektor och hälften i privat sektor. Av männen i samma åldersgrupp arbetar i offentlig sektor och ca 80procent i privat sektor. Se också SOU 2004:43. 2002/03:140 s. 38, skr. 1999/2000:24 s. 45, prop. 1993/94:147 och prop. 1987/88:105. Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar 1.2Heltidsmåttet i lag och avtal har lagstiftaren vid fyra tillfällen genomfört arbetstidsförkortningar. Den senaste arbetstidsförkortningen skedde stegvis och var fullt genomförd 1973.6 Därefter har inte några generella arbetstidsförkortningar genomförts med stöd av lagstiftning. Enligt 5 § arbetstidslagen (1982:673) får den ordinarie arbetstiden uppgå till högst . Arbetstidslagens reglering av den ordinarie arbetstiden utgör därmed en generell reglering av heltidsmåttet. Arbetsmarknadens parter kan göra avvikelser från arbetstids- lagen genom kollektivavtal. Det kan avse både en längre och kortare veckoarbetstid än lagen föreskriver. I de senaste avtals- rörelserna har arbetsgivare både på den offentliga sidan och i det privata näringslivet slutit avtal om arbetstidsförkortningar, men avtalen uppvisar en mängd olika konstruktioner.7 Det finns exem- pel på avtal med generella arbetstidsförkortningar. Det finns också exempel på avtal där den ordinarie veckoarbetstiden har sänkts för vissa personalkategorier. Arbetstidslagens heltidsmått gäller där- med inte längre över hela arbetsmarknaden. Erfarenheter visar att avtalade arbetstidsförkortningar i första hand tenderar att komma till stånd i branscher med ett relativt högt löneläge och där en majoritet av arbetstagarna har en anställning på heltid. Intresset för att driva frågan om arbetstidsförkortning i låglönebranscher och verksamheter där många är anställda på deltid har varit mindre. Där har de fackliga organisationerna istället prioriterat att höja lönenivån och öka sysselsättningsgraden. Detta kan leda till att det uppstår oönskade effekter för jämställdheten eftersom kvinnor oftare än män arbetar på deltid och är sysselsatta i låglöneyrken.8 6SOU 2001:91 s. 9 f och (2001) s. 99. 7Malmberg m.fl. (2003) och (2001) s. 70 80. 8Ds 2000:22 och (2001) s. 100. Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar Utredningar som behandlar frågor om rätt till högre sysselsättnings- grad I delbetänkandet Ny anställningsskyddslag lämnade arbetsrättskommitté en redogörelse för deltidsarbete och deltids- arbetslöshet.9 Kommittén tog upp frågan om deltidsanställda bör ges företräde framför externa arbetssökande till ett högre arbetstidsmått när arbetsgivaren har behov av fler arbetstimmar. Kommittén lämnade inte något förslag till lagstiftning. Man noterade att det redan fanns kollektivavtalsbestämmelser om en sådan rätt på det kommunala området där deltidsarbete och deltidsarbetslöshet är vanligast. En översiktlig kartläggning visade också att arbetsgivarna i normalfallet erbjuder deltidsanställda utökad arbetstid när det uppstår behov i verksamheten för den typ av arbete som personalen redan utför. tillkallade regeringen en kommission med uppdrag att söka lösningar på vissa problem som arbetsmarknadens parter ansåg fanns på arbetsrättens område. Kommissionen antog namnet . I sin rapport ? lämnade kommissionen förslag på förändringar av existerande kollektivavtal. Kommissionen föreslog bl.a. att deltidsanställda skall ges förtur till högre sysselsättningsgrad (ytterst heltid) om de praktiska omständigheterna medger det.10 I kommentaren till för- slaget anförde kommissionen att förtursbestämmelsen innebär att en arbetsgivare, om behov av ytterligare arbetskraft uppstår, måste försöka tillgodose detta behov genom att en deltidsanställd erbjuds i första hand heltidsanställning och i andra hand ökad sysselsättningsgrad. I normalfallet skall arbetsgivaren – istället för att nyanställa – låta de nya arbetsuppgifterna utföras av någon redan anställd. För att förturen skall kunna göras gällande krävs att arbetsgivarens behov av ytterligare arbetskraft tillgodoses och att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för de nya arbets- uppgifterna. Arbetstagaren måste också ha anmält sitt intresse för heltidsanställning eller högre sysselsättningsgrad till arbetsgivaren. Kommissionen föreslog också att anställning på heltid bör efter- strävas och att anställning på deltid bör användas bara när det är 9SOU 1993:32 s. 519 ff. 10Kommissionens förslag har utgjort modell för 25 a § anställningsskyddslagen. 1996/97:16 s. 17 18 och 44 f. Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar motiverat med hänsyn till verksamhetens behov eller arbetstagarens önskemål. I delbetänkandet Tid – för arbete och ledighet föreslog arbetstids- och semesterregler (Knas) bl.a. att en lagbestämmelse införs som ålägger arbetsgivaren att sakligt pröva arbetstagarens önskemål om arbetstidens längd och förlägg- ning.11 En sådan bestämmelse skall ha karaktären av en ordnings- regel med krav på innehållet i arbetsgivarens prövning av gjorda önskemål. Arbetsgivaren skall pröva önskemål från de anställda och tillgodose dessa om de är förenliga med vad som bedöms vara verksamhetens behov. Arbetsgivaren skall också motivera på vilket sätt önskemålen inte är förenliga med verksamheten och redovisa hur han eller hon bedömt situationen. Utredningen noterade att önskemål om ändrad längd i normalfallet torde innebära att ett nytt anställningskontrakt måste träffas, medan ändrad förläggning av arbetstiden normalt bör kunna hanteras inom ramen för anställningsavtalet. Det betonades också att det är angeläget att båda aspekterna av ändrad längd kan omfattas av en prövningsskyldighet för arbetsgivaren. Förslaget från föregicks av ett liknande förslag års . I sitt slutbetänkande Arbetstid längd, förläggning och inflytande föreslog kommittén att arbets- givaren skall åläggas en skyldighet att sakligt pröva arbetstagares önskemål om arbetstidens längd och förläggning.12 Utredningar som behandlar frågor om deltidsarbetslöshet, kompetens- försörjning m.m. Utredningen om arbetslöshetsersättningen och deltidsarbete m.m. () fick i uppdrag att göra en bred kartläggning av deltidsarbeten och tillfälliga arbeten . I uppdraget ingick att beskriva och analysera eventuella förändringar i omfattningen av deltidsarbeten och tillfälliga anställningar samt bedöma utvecklingen . Utifrån resultaten av analysen skulle utredningen också överväga förändringar i rätten till arbetslöshetsersättning. I betänkandet DELTA Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning konstaterade utredningen att antalet och andelen deltidsarbetslösa 11SOU 2002:58 s. 30, 187 och 209 210. 12SOU 1996:145 s. 36 och 188 191. Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar ökat kraftigt under 1990-talet.13 Utredningen identifierade flera problem som är förknippade med åtgärder för att minska deltidsarbetslösheten. Det handlade bl.a. om svårigheter för den enskilde individen att komplettera en befintlig deltidsanställning med studier eller annat arbete för att komma upp i heltid. Man såg också ett behov av att utreda om deltidsarbetslöshet kan ha ett samband med att vissa arbeten eller arbetsuppgifter är för tunga för att utföras på heltid. Utredningen betonade också att en utveckling mot fler fasta heltidsanställningar är nödvändig för att arbetsgivarna skall kunna tillgodose behovet av arbetskraft i en konjunkturuppgång och för att tillgodose den offentliga sektorns behov av kompetensförsörjning. tillkallade regeringen en kommission med uppdrag bl.a. att kartlägga rekryteringsbehovet inom vård och omsorgs- sektorn . Kommissionen skulle också analysera vilka villkor som påverkar rekryteringen till vård- och omsorgs- yrkena, t.ex. förhållanden som rör arbetstid, arbetsmiljö och arbetsorganisationen. I sin rapport Den ljusnande framtid är vård föreslog kommissionen att kommunförbunden och staten gemen- samt åtar sig att verka för att kommuner och landsting i samarbete med länsarbetsnämnderna erbjuder deltidsarbetslösa inom vård- och omsorgssektorn heltidsanställning. Målet sattes att deltids- arbetslösheten i yrkeskategorierna sjuksköterskor, undersköter- skor, vårdbiträden och övrig omvårdnadspersonal skulle minska till november 2000.14 Kommissionen redovisade också en kostnadsberäkning för omvandling av deltidsanställningar till heltidsanställningar. gav ut ett antal skrifter för att belysa olika aspekter på arbetstidsfrågan och stimulera till en bred samhällelig diskussion. I Arbetstiden – pengarna eller livet berör sambanden mellan arbetstidens längd och den ekono- miska utvecklingen.15 Han sätter deltidsarbetslösheten i relation till orsakerna till ekonomisk tillväxt. Att arbetsmängden ökar anges som en av orsakerna till tillväxt. Och det kan ske bl.a. genom att sysselsättningsgraden ökar för arbetstagare som är ofrivilligt deltidsarbetande. Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar I utredningens direktiv anges att deltidsarbetslösheten är av sådan omfattning att den utgör ett allvarligt problem som det är nödvän- digt att komma till rätta med. En minskning av deltidsarbets- lösheten leder till att fler arbetstagare får möjlighet till försörjning genom eget arbete. Det kan, som anges i direktivet, också medföra exempelvis strukturella förändringar i arbetsorganisationen, ökad tillgång till kompetensutveckling och ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. I direktivet har också dragits upp riktlinjer för hur problemet med deltidsarbetslösheten kan lösas genom lagstiftning. Där talas om att arbete på heltid är en rättighet; heltidsarbete skall utgöra en norm från vilken avvikelser skall kunna göras då det finns sakliga skäl. I direktiven anges också att utredningen skall överväga om det bör införas en reglering som begränsar arbetsgivares möjlighet att anställa på deltid, men som medger undantag när det är befogat utifrån verksamhetens behov. skall en sådan reglering beakta att arbetstagare kan ha önskemål om en anställning på deltid. En bärande frågeställning i betänkandet är hur den enskilde arbetstagarens rätt till heltidsanställning skall kunna stärkas som hänsyn tas till arbetsgivarens behov av att kunna driva och organisera verksamheten på ett för honom eller henne ändamålsenligt sätt. Vid den bedömningen skall företagsekono- miska konsekvenser beaktas. Här skall också hänsyn tas till om en sådan reglering är ändamålsenlig med hänsyn till hur en rättslig prövning skall ske och om det är lämpligt att ett företags interna ekonomiska och organisatoriska förutsättningar prövas av domstol. En betydelsefull fråga är hur en reglering om stärkt rätt till heltidsanställning kan påverka företagens möjligheter att växa och utvecklas och därmed bidra till att de sysselsättningspolitiska målen kan innehållas. Det är därför viktigt att göra klart om och i så fall på vilket sätt en reglering påverkar sysselsättningen som helhet negativt. Det är också viktigt att klargöra hur antalet arbetade timmar i ekonomin påverkas av sådana lagstiftningsåtgärder. I det här sammanhanget skall även belysas vilka effekter en reglering kan ha för andra arbetstagare hos arbetsgivaren och hur sysselsätt- ningen påverkas för de grupper som är överrepresenterade bland deltidssysselsatta. Särskild vikt skall därvid läggas vid vilka effekter en reglering kan ha för jämställdheten mellan kvinnor och män. Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar Utredningen skall i sin bedömning beakta samhällsekonomiska konsekvenser av en reglering om stärkt rätt till heltidsanställning. En avgörande fråga, slutligen, är om en reglering är förenlig med rådets direktiv /81/EG av om ramavtalet om deltidsarbete samt internationella åtaganden inom ramen för Internationella arbetsorganisationen. Utredningen påbörjade sitt arbete /05. I inledningsskedet har statistiskt material inhämtats som gör det möjligt att beskriva och belysa omfattningen av deltidsarbete och deltidsarbetslöshet. Utredningen har bearbetat publicerad arbets- marknadsstatistik från och , körningar från AMS databaser samt från SCB:s arbetskraftsundersökningar () och Undersökningen om levnadsförhållanden (). Utredningen har även hämtat in statistiskt material från (Labour Force Survey, LFS) för att belysa omfattningen av deltidsarbete och deltidsarbetslöshet i EU:s medlemsländer. Utredningen har också bearbetat publicerad statistik och körningar från SCB:s Företagsregister för att belysa strukturen i branscher med hög andel deltidssysselsatta. har på utredningens uppdrag analyserat vilka effekter en reglering skulle kunna ha på arbetsmarknadens funk- tionssätt och på sysselsättningen. Under arbetet har utredningen löpande diskuterat olika fråge- ställningar och hämtat in synpunkter från de särskilt förordnade experterna. Utredningen har hämtat in synpunkter från berörda parter på arbetsmarknaden. I det sammanhanget har utredningen haft löpande kontakter med , , Kommuner och Landsting, LO, och . Därutöver har , , , Hotell- och Restaurangföretagare samt Tjänste- förbunden kontaktat utredningen för att delta i diskussioner och lämna synpunkter. Utredningen har hämtat in synpunkter och tagit hjälp av AMS, , och för att belysa olika frågeställningar. Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar också haft återkommande kontakter med Utredningen avseende rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid (N 2005:04). Utredningen har i enlighet med direktiven, samrått med Hela- Projektet och . Utredningens arbete avslutades . 1.6Betänkandets innehåll och disposition Detta betänkande innehåller ett förslag till ny lag om heltids- anställning och följdändringar i sekretesslagen, anställningsskydds- lagen, arbetsrättslig beredskapslag och lagen om offentlig anställ- ning. Betänkandet innehåller också utredningens överväganden och en analys av vilka effekter den nya lagen kommer att ha i olika avseenden. Betänkandet är disponerat enligt följande. I kapitel 1 redovisas utredningens uppdrag, bakgrund och uppdragets frågeställningar. Där redovisas också målen för sysselsättnings- och jämställdhets- politiken. I kapitel 2 beskrivs statistiska uppgifter som visar omfattningen av deltidsarbete och deltidsarbetslöshet i olika branscher och yrken. Det redovisade materialet visar också hur deltidsarbete och deltidsarbetslöshet är fördelat mellan kvinnor och män. I kapitel 3 redovisas statistiska uppgifter som belyser struk- turen i de branscher där deltidsarbete är vanligast. Redovisningen beskriver hur stor andel företag med få anställda respektive företag med en betydande mängd anställda som det finns i en viss bransch och hur stor andel av de anställda i den branschen som arbetar i företag i olika storleksklasser. I kapitel 4 beskrivs det pågående arbetet i den offentliga sektorn och i det privata näringslivet med att minska deltidsarbetslösheten och vilka resultat som har uppnåtts. I kapitel 5 redovisas innehållet i deltidsdirektivet och åtaganden som har gjort inom ramen för Internationella arbets- organisationen (). Den arbetsrättsliga regleringen i några europeiska länder beskrivs. I det sammanhanget ges särskilt utrymmet åt som har infört en lagstiftning som under vissa förutsättningar ger arbetstagaren möjlighet att öka eller minska sin arbetstid. Omfattningen av deltidsarbete och deltids- arbetslöshet i EU:s medlemsländer redovisas också genom statistiska uppgifter.