sou · GTB3101 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt regeringens beslut skall, , den individuella planeringen för varje elev dokumenteras i en framåtsyftande individuell utvecklingsplan. Det finns enligt delegationen inte skäl att tro att den garanterade undervisningstiden medvetet underskrids i , inte heller att enbart antalet timmar på schemat på något sätt garanterar att elever når målen för undervisningen. Erfarenheterna från kartlägg- ningarna visar dock att det finns behov av att på olika nivåer i systemet följa upp att alla elever garanteras den tid de är berättigade till samt att det finns underlag för att följa upp elevers undervis- ningstid vid byte av skola. Erfarenheterna från gymnasieskolan pekar också på betydelsen av ett tydligt redovisningsansvar, även om förhållandena naturligtvis skiljer sig från dem i på så sätt att eleverna i gymnasieskolan i många fall följer sinsemellan helt olika studievägar. Delegationen föreslår, liksom och Utbild- nings- och i utkastet till lagrådsremiss, att det minsta garanterade antalet undervisningstimmar som totalt skall erbjudas varje elev skall regleras i skollagen. Av nuvarande regelverk framgår inte att den garanterade undervis- ningstiden gäller för varje elev på det sätt som föreslås av och i utkastet till lagrådsremiss. Vi har emeller- tid funnit att detta är ett viktigt förtydligande. Vi anser också att det är självklart att bestämmelsen om den minsta garanterade under- visningstiden skall gälla även för fristående skolor och föreslår därför, i likhet med och departementet i ut- kastet till lagrådsremiss, att bestämmelsen skall gälla även för dessa skolor. Vi föreslår därutöver att huvudmannens skyldighet att kunna redovisa att den minsta garanterade undervisningstiden erbjuds i skall tydliggöras i skollagen. Detta innebär att huvud- männen på begäran skall kunna visa att eleverna erbjuds minst det totala garanterade antalet undervisningstimmar under grundskole- tiden. Indirekt ger detta en trygghet för den enskilde eleven. Enskilda elevers skolgång kan vid behov enkelt följas upp retroaktivt med stöd av scheman och annan dokumentation. Vid eventuella övergångar mellan skolor är det viktigt att mottagande skola får information om den undervisningstid som eleven erbju- dits liksom de uppgifter om elevens kunskapsutveckling som krävs för att det skall vara möjligt att i en individuell utvecklingsplan bedöma behovet av insatser för att eleven skall nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling. Delegationen föreslår att det av skollagen skall framgå att under- visningen i för varje elev skall omfatta ämnena eller ämnesgrupperna bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, de naturorienterande ämnena biologi, fysik och kemi, de samhällsorienterande ämnena geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, slöjd, språkval, svenska eller svenska som andraspråk samt teknik. Vi föreslår dessutom att modersmål skall anges i skollagen som ett ämne för vissa elever. Vi föreslår också att intentionerna bakom grundskoleförord- ningens bestämmelse om att eleverna skall få såväl en väl avvägd total skoltid i som väl avvägda läsår och skoldagar lyfts fram och tydliggörs i läroplanen. Vi föreslår vidare att aktiviteterna elevens val och skolans val inte skall regleras i skollagen och därmed inte heller i grundskoleförord- ningen. Vi föreslår att de intentioner som finns för aktiviteterna elevens val respektive skolans val lyfts fram och tyd- liggörs i läroplanen. Dagens timplan omfattar med två undantag de ämnen i grund- skolan för vilka det finns en kursplan. De ämnen som inte ingår i timplanen trots att det finns kursplaner för dessa ämnen är svenska som andraspråk som för vissa elever ersätter svenska i timplanen, samt modersmål som enligt grundskoleförordningen kan anordnas som språkval, elevens val, inom ramen för skolans val eller utanför timplanebunden tid. föreslog att det i skollagen skall anges att undervisningen skall omfatta även svenska som andraspråk. Något motsvarande förslag avseende modersmål lämnades däremot inte av kommittén. Av utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. framgår att undervisningen föreslås omfatta båda dessa ämnen. Delegationen finner att det är tämligen självklart att alla ämnen för vilka det finns kursplaner skall regleras som ämnen i skollagen om timplanen tas bort och att detta bör gälla såväl svenska som andra- språk som modersmål. Vi föreslår därför att det i skollagen regleras att undervisningen i för varje elev skall omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, de natur- orienterande ämnena biologi, fysik och kemi, de samhällsorien- terande ämnena geografi, historia, religionskunskap och samhälls- kunskap, slöjd, språkval, svenska eller svenska som andraspråk samt teknik. Förtydligandet för varje elev skall ses som en markering av varje elevs rätt till undervisning i alla ämnen. Möjlig- heten till anpassad studiegång bör naturligtvis finnas kvar för elever som har särskilda svårigheter. Liksom i utkastet till lagrådsremiss föreslår vi dessutom att det i skollagen regleras att modersmål är ett ämne för vissa elever. Balansen mellan ämnen m.m. I en skola utan timplanens indelning per ämne eller ämnes- grupp är friheten stor att utgå från dels den enskilda elevens förut- sättningar, behov och intressen, dels skolans önskan att profilera verksamheten. är det viktigt att eleverna ges förutsätt- ningar att nå målen på ett tillfredsställande sätt i alla ämnen i och att detta görs så att elevernas skoldag, skolvecka, läsår och hela tid i är väl balanserad med avseende på ämnenas fördelning över och placering . Deltagandet i utbildning regleras i skollagen. Av lagen framgår att ingen på grund av skolplikt är skyldig att gå i skolan för att delta i obligatoriska inslag i utbildningen per läsår. Ingen är heller skyldig att någon dag delta i sådana aktiviteter eller, för de två lägsta årskurserna, . föreslog dessutom att det skall framgå att sådan verksamhet inte får förläggas till , eller helgdagar, vilket också är förslaget i utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. Av grundskoleförordningen framgår vidare att rektorn vid fast- ställande av schema skall beakta att eleverna får såväl en väl avvägd total skoltid i som väl avvägda läsår och skoldagar. Delegationen finner att denna reglering om balans i elevernas skol- tid är betydelsefull. Den bör få flera olika konsekvenser: För det första bör den totala garanterade undervisningstiden för- läggas över åren i med hänsyn till elevernas ålder och de mål som skall uppnås 5 respektive 9. Stadieindelningen av togs bort i och med den nuvarande läroplanen (Lpo Vi ser inga skäl att återinföra en styrning av antalet timmar för olika perioder i utan litar till att regleringen om en väl avvägd skoltid tillsammans med målen i läroplanen och kurs- planerna samt skollagens reglering av skoldagarnas längd räcker som styrning. För det andra bör eleverna ges en rimlig variation mellan ämnen av olika karaktär i samt under skolåret och skoldagen. Enligt Lpo 94 skall i skolarbetet de intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna uppmärk- sammas. Eleverna skall få uppleva olika uttryck för kunskaper. Vi menar att detta endast kan uppnås genom att ämnen av olika karaktär förekommer fortlöpande under elevens hela skoltid, över läsår och även under skolveckan. Detta innebär inte något hinder för periodisering av ämnen som lämpar sig för det på det sätt som diskuterats i kapitel 6. För det tredje bör olika ämnen ges ett väl avvägt utrymme i undervisningen i förhållande till målen i kursplanerna. Dagens kursplaner är utformade med hänsyn till den tid som är avsatt i timplanen för varje ämne eller ämnesgrupp. Hur läggs ut på schemat är inte reglerat utan skolorna har stor frihet att organisera arbetet utifrån skolans lokala prioriteringar eller elevens önskemål. Dagens timplan utgör inte något hinder vare sig för ett individualiserat arbetssätt eller för ämnesintegration. I princip skall ändå varje ämne få sin tid, i någon form. I en skola utan timplan finns inget krav på redovisning av tiden ämne för ämne. Det är ändå viktigt att alla ämnen ges tillräckligt utrymme för att målen skall kunna nås. Omfattningen av kan vara olika stor för olika elever. Vi föreslår att intentionerna bakom grundskoleförordningens regler om att eleverna skall få såväl en väl avvägd total skoltid i som väl avvägda läsår och skoldagar utvecklas och tydliggörs i läroplanen. I en skola utan timplan blir det än viktigare att betydelsen av balans mellan ämnen med olika karaktär framgår tydligt liksom att den tid som avsätts för ämnena speglar ambi- tionsnivån i kursplanerna. Vi utgår vidare från att regleringen i grundskoleförordningen av rektorns ansvar för att fastställa schema avskaffas i samband med införandet av den nya skollagen. Det räcker att det av skollagen framgår att rektor har ansvar för enhetens inre organisation samt för ledning och samordning av det pedagogiska arbetet. Hur tiden disponeras för olika elever, mellan olika ämnen och för olika arbetsformer faller under rektors ansvar och beslutas på respektive skola. Att schemat försvinner ur regelverket är en naturlig följd av att individualiserade och ämnesintegrerade arbetssätt blir allt vanligare. Till följd av detta får schemat en mindre och den fortlöpande planeringen en större betydelse. Här har rektor ett betydelsefullt övergripande ansvar, även om den mer konkreta planeringen i allt högre grad sker inom arbetslaget. Vi utgår även från att reglerna i grundskoleförordningen om timfördelning tas bort. Av dessa framgår bl.a. att styrelsen beslutar om fördelningen av timmar för ämnen, ämnesgrupper, språkval och elevens val efter förslag av rektorn. Vi finner att detta är beslut som bör fattas på skolnivå. Det gäller särskilt i en skola utan timplan Elevens val och skolans val Både elevens val och skolans val ingår i timplanen, som ett obligatorium respektive en möjlighet. Båda aktiviteterna bedrivs utifrån innehåll som anges i kursplanerna för ämnen. Delegationen finner att det är långt ifrån självklart om och hur dessa aktiviteter skall regleras i en skola utan timplan. Regeringen underströk i prop. 1992/93:220 som föregick infö- randet av nuvarande läroplan (Lpo 94) att utrymmet i timplanen för elevens val innebär att en elev skall kunna fördjupa och bredda sina kunskaper inom ett eller flera av timplanens ämnen. Möjlig- heten till egna val sågs som en mycket viktig utveckling i skolan och ett sätt att ta till vara elevernas speciella intressen, samt att ge dem tillfälle att under en del av skoltiden ägna sig åt studier som de själva önskat och valt. Att elevernas intressen, initiativ och engage- mang på detta sätt stimuleras borde öka deras studiemotivation. Regeringen ansåg dock att valmöjligheterna måste begränsas, både av resursskäl och av kvalitetsskäl. För det första förordades att valen begränsades till ämnen eller delar av ämnen för vilka det finns en centralt fastställd kursplan. För det andra ställdes krav på till- räckligt många elever för att en undervisningsgrupp skulle kunna bildas. pekade regeringen på friheten att organisera undervisningen, bl.a. när det gäller möjligheterna att bilda undervis- ningsgrupper med elever i olika åldrar. Av grundskoleförordningen framgår nu att elevens val syftar till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. I elevens val kan också ingå ett nybörjarspråk. Undervisningen skall till sitt innehåll och till sin inriktning vara förenlig med målen i den kursplan eller de kursplaner som regeringen fastställt för det ämne eller de ämnen som utgör elevens val. Dessutom understryks generellt i läroplanen (Lpo 94) vikten av att eleverna ges inflytande över undervisningen. Hänsyn skall tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns enligt läroplanen olika sätt att nå målen. Det framgår att eleverna skall ges möjlighet att utveckla sin förmåga att utöva inflytande och ta ansvar bl.a. genom att delta i planering och utvärdering av den egna undervisningen och få välja kurser, ämnen, teman och aktiviteter. Eleverna skall vidare få möjligheter att ta initiativ och ansvar. Läraren skall se till att alla elever får ett reellt inflytande på arbets- sätt, arbetsformer och undervisningens innehåll. Det saknas däre- mot enligt delegationens uppfattning en tydlighet om att varje elev skall ges möjlighet att göra egna val utifrån sina intressen. föreslog att det av skollagen skall framgå att undervisningen i även fortsatt skall omfatta elevens val. Kommittén gjorde inga särskilda överväganden beträffande detta. Även i utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skol- lag m.m. föreslås att elevens val skall finnas också framgent och att detta skall framgå av skollagen. Inte heller där redovisas några särskilda överväganden. I en skola utan timplan står elevernas intressen, behov och förut- sättningar i centrum för planeringen. Möjligheten att i dialog med läraren göra individuella val är stora, i många fall utan att elevens val står på schemat och betraktas som ett separat ämne. Detta gör att behovet av och förutsättningarna för att reglera elevens val i en grundskola utan timplan kan ifrågasättas. Det är enligt vår uppfatt- ning svårt att se poängen med att reglera elevernas individuella inflytande i form av ett särskilt utrymme – elevens val – som saknar kursplan och skall bygga på ett eller flera av de befintliga ämnena. Utan timplanens indelning per ämne eller ämnesgrupp är förutsättningarna för att låta eleverna göra egna val och priori- teringar inom ramen för ämnen stora. Vi bedömer att en utveckling där elevens möjlighet att i dialog med sin lärare (eller handledare) göra egna val utifrån sina intressen bör innebära att eleverna ges möjlighet att utveckla såväl sina starka som svaga sidor. Det finns dock en risk att elevernas och skolans ambitioner att nå målen i de behörighetsgivande ämnena – svenska, engelska och matematik – är så starka att de individuella valmöjligheterna begränsas för elever som har svårt att nå målen i dessa ämnen. Detta är dock inte ett förhållande som särskilt utmärker en skola utan timplan. Elevens val har enligt vår uppfattning för många elever , i en skola med timplan, alltmer fått karaktären av stödundervisning i just dessa behörig- hetsgivande ämnen. Risken finns att elevens val därmed snarare minskar utrymmet för elevens egna val baserat på intresse än motsatsen. Detta trots att erfarenheten visar att elever som får utveckla sina starka sidor blir mer motiverade att utvecklas även inom andra områden. Vi anser således att elevens möjlighet att göra egna val är av största betydelse men att den inte är lämplig att reglera som en särskild aktivitet. Vi föreslår därför att aktiviteten elevens val inte skall regleras i skollagen och därmed inte heller i grundskoleförord- ningen. Vi föreslår i stället att de intentioner som finns för elevens val lyfts fram och tydliggörs i läroplanen. Delegationen uppfattar en sådan lösning som en starkare och tydligare styrning än dagens och bättre anpassad till det arbetssätt och den mer flexibla arbetsorganisation som blir allt vanligare i skolan. Det innebär att betydelsen av att elever ges möjlighet att göra egna val och fördjupa sig utifrån sina intressen tydliggörs i läroplanen. Regeringen föreslog i prop. 1992/93:220 som föregick införandet av nuvarande läroplan (Lpo 94) också att skolan får ta i anspråk utrymmet skolans val genom en jämkning inom timplanens ram. Skolan ges därigenom möjlighet att profilera sig. Enligt nu gällande regler i timplanen innebär detta att skolan kan avsätta av det minsta garanterade antalet på till skolans val. Antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp får därvid minskas med högst . Enligt grundskoleförordningen skall undervisning inom ramen för skolans val till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med målen i den kursplan eller de kursplaner som regeringen fastställt för det ämne eller de ämnen som utgör skolans val. Den profilering som kan ske inom ramen för skolans val skall således utgå från ett eller flera av ämnena i timplanen. Vanligast är profileringar i musik och dans, idrott och hälsa samt bild, men även andra inriktningar finns, t.ex. i matematik, naturorienterande ämnen eller språk. Beslut om hur utrymmet för skolans val skall användas fattas av rektorn. Syftet med skolans val är således att ge utrymme för skolor att profilera sin undervisning inom ramen för ämnen. I en skola utan timplan är denna möjlighet en naturlig del av skolans planering, utan att det behöver anges ett särskilt utrymme för det. föreslog att en skola, liksom en fristående skola , också skall kunna ha ett eget ämne med en egen kursplan och egna betygskriterier inom ett tidsutrymme motsvarande skolans val enligt nuvarande timplan. Även i utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. föreslås att skolans val skall finnas kvar. Dessutom föreslår Utbildnings- och att en grundskola, oavsett huvudman, skall kunna ansöka om att få arbeta med ett lokalt tillval utöver inne- hållet i de nationella kursplanerna. En del av eller hela skolans val på högst skall kunna användas till sådana lokala tillval. I förslaget jämställs därvid offentliga och fristående grundskolor. Innehållet i ett lokalt tillval får enligt förslaget inte strida mot målen i skollagen, läroplanen eller i de nationellt fastställda kurs- planerna. Inte heller får ett lokalt tillval ersätta något av de centralt fastställda ämnena. Förslaget innebär att skall godkänna en plan för innehållet i det lokala tillvalet. I motsats till föreslår dock inte Utbildnings- och kulturdepartemen- tet att det skall vara tillåtet att sätta betyg på ett lokalt tillval. Inget hindrar däremot att någon form av intyg utfärdas, men dessa har inte den rättsverkan som betyg har. Delegationen anser inte att det finns något tungt vägande skäl att behålla en reglering av skolans val i skollagen eller i grundskole- förordningen. Med ett avskaffande av timplanen anser vi att skolan, inom ramen för ämnen, har en väl så stor frihet att ge undervisningen en lokal anknytning eller profilering som en fortsatt reglering av skolans val skulle innebära. Liksom för elevens val föreslår vi därför att de intentioner som finns för skolans val lyfts fram och tydliggörs i läroplanen. Det innebär att skolans möjlighet att profilera den egna verksamheten inom ramen för ämnen tydligare skall framgå av läroplanen. Även syftet med att skolor skall kunna profilera sin verksamhet skall framgå, vilket inte gäller . Kursplanerna tillsammans med bestämmelsen i grundskoleför- ordningen om att eleverna skall få såväl en väl avvägd total skoltid i som väl avvägda läsår och skoldagar och de tydlig- göranden som vi föreslagit skall göras i läroplanen avseende balan- sen mellan ämnena bör sammantaget garantera att ingen skola i sin iver kan låta skolans profilering tränga ut några ämnen i grund- skolan. Att skolan har lärare med relevant lärarutbildning för de olika ämnena är naturligtvis av stor betydelse. Som ovan nämnts föreslås i utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. att en möjlighet till lokalt tillval skall införas. Vi är tveksamma till detta och har svårt att se vad en grund- skola, offentlig eller fristående, inte kan göra inom ramen för det befintliga regelverket. Detta gäller särskilt i en grundskola utan timplan där friheten att disponera tiden och profilera verksamheten är stor. Möjligheterna för lokala anpassningar är stora liksom möjligheterna för lärarna att utgå från lokala förhållanden när de väljer stoff och organiserar undervisningen. Erfarenheterna från försöket visar att skolorna upplever stor frihet i detta avseende och vi har inte mött några önskemål om ett särskilt reglerat lokalt tillval. Vi anser att det är viktigt att tiden i skolan läggs på aktivi- teter som bidrar till att elever ges likvärdiga förutsättningar att nå de nationellt fastställda målen för utbildningen. Både skolor i försöket och forskare och utvärderare har pekat på att det råder en oklarhet i vissa skolor om vad som menas med begreppet undervisning. Oklarheten rör i första hand hur man skall se på det självreglerade arbetet. Vidare finns det ett fåtal skolor både i och utanför försöket som i sin planering har dagar för studier då eleverna studerar på egen hand, ofta i hemmet. Den fråga som inställer sig är om detta svarar mot kravet på vad som är att betrakta som lärarledd undervisning. I grundskoleförordningen definieras undervisningstid som ar- bete som planerats av lärare och elever tillsammans och som ele- verna genomför under lärares ledning. Enligt förarbetena till läroplanen (Lpo 94) kan den lärarledda undervisningstiden rymma såväl traditionell undervisning i klassrummet som undervisning där eleven självständigt genomför arbetsuppgifter, vilka kräver t.ex. besök på bibliotek, institutioner, arbetsplatser, museer etc. föreslog att undervisning skall användas som begrepp genomgående från förskola till vuxenutbildning och de- finieras som sådana målstyrda processer som under lärares ledning syftar till inhämtande av kunskaper och värden. Kommittén kon- staterade att den gamla synen på undervisning som enbart förmed- lande av kunskaper inte längre gäller. Det föreslagna begreppet täcker enligt väl de processer där läraren ger information och fakta, men också vägleder eleverna så att de genom egen reflektion kan omvandla denna information till kunskap. I utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag m.m. definieras undervisning som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare och viss annan personal syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Enligt utkastet är termen undervisning central i de för- fattningar som reglerar skolan. Begreppet har fått en särskild värdeladdning när det förknippas med en viss form av under- visningsmetoder, framför allt s.k. katederundervisning. Den syn på kunskapsinhämtning och undervisning som funnits i läroplanerna är dock enligt utkastet mycket bredare och utgår från att människor är aktiva och själva strävar efter lärande. Detta ställer krav på varierande arbetssätt med inslag av under- sökande undervisningsmetodik. I de gällande läroplanerna förs ett resonemang om fyra olika kunskapsformer som alla ställer krav på olika former av undervisning – fakta, färdighet, förståelse och förtrogenhet. Delegationen tar inte här ställning till hur undervisningsbegreppet i detalj bör definieras i skollagen. Vi anser emellertid att det är vik- tigt att de finns en tydlighet om vad som avses med undervisning och att det klargörs i lagen att det handlar om sådana målstyrda processer som sker under lärares ledning. Vi anser vidare att det är självklart att undervisning som präglas av självreglerat arbete och som ofta bedrivs inom ramen för särskilda undervisningspass, ofta benämnda elevens tid, individuell tid, eget arbete etc., är under- visning i lika hög grad som all annan undervisning. Självreglerat arbete kräver planering och uppföljning från både elevernas och lärarnas sida. I den handledande rollen behöver läraren både peda- gogisk kompetens och relevant ämneskompetens. En delvis annan fråga gäller de studier som bedrivs på egen hand. Av förarbetena till Lpo 94 framgår tydligt att all undervisning inte måste ske i klassrummet. Vi anser också att det är betydelsefullt att skolan är öppen mot det omgivande samhället och att eleverna får möjlighet att söka kunskaper och erfarenheter utanför skolans väggar. Det är dock inte samma sak som att låta eleverna regel- mässigt studera på egen hand, i hemmet. Vi ställer oss därför tvek- samma till de dagar för studier på egen hand som vissa skolor har infört i sin planering och som i vissa fall förekommer var eller . För att kunna betraktas som undervisning krävs att är väl förberedda, dvs.