sou · GTB36 · 2006-01-01 00:00:00 — Jag redovisar inledningsvis vissa internationella konventioner som har anslutit sig till och som jag har bedömt har betydelse för mitt uppdrag. Därefter presenterar jag jämförelser och erfaren- heter från vissa andra länder. I ett särskilt avsnitt redogör jag för mitt besök i . Kapitlet avslutas med några reflektioner från min sida. På kriminalvårdsområdet finns ett antal internationella konventio- ner som har anslutit sig till. Av grundläggande betydelse är FN:s resolution Standard Minimum Rules for the Treatment of Prisoners, FN:s resolution Body of Principles for the Protection of All Personens under of Detention or Im- prisonment samt FN:s resolution Basic Principles on the Treatment of Prisoners. har vidare anslutit sig till de rekommendationer på området som utfärdats av . I detta sammanhang kan nämnas The European prison rules (Recommendation No R (87) 3) samt Management by prison administrations of life-sentence and other long-term prisoners (Recommendation Rec (2003)23). De överväganden och förslag som jag presenterar i detta betänk- ande har stämts av mot innehållet i de ovan redovisade konvention- erna. Enligt min bedömning ligger samtliga mina förslag i linje med dessa konventioner. Jag vill särskilt påpeka att förslaget om en för- bättrad tillsyn (avsnitt 7.3.4) har stöd i rekommen- dation 87/3, vilket jag närmare utvecklar i det avsnittet. 6.3Källmaterial, utredningsmetodik m.m. Det internationella samarbetet inom kriminalvårdsområdet har inte samma utpräglade organisatoriska struktur som gäller för andra de- lar av rättsväsendet. Det saknas t.ex. organ liknande och Europol, för att nu göra en jämförelse med polisområdet. För att kunna göra internationella jämförelser av olika slag inom kriminal- vårdsområdet har information därför hämtats från andra källor. En internationellt erkänd institution är vid i . Institutet, som bildades , samlar och bearbetar information om kriminalvården i 214 olika länder. F.n. saknar institutet uppgifter endast från åtta stater, varav två afrikanska, fyra asiatiska samt två i . Den stati- stik som presenteras i det följande kommer i huvudsak från institu- tets publikationer och dess hemsida. Även samlar och bearbetar kriminalvårdsstatistik från rådets medlemsstater. För svenskt vidkommande publicerar Krimi- nalvårdsstyrelsen årlig statistik i publikationen KOS (Kriminalvårds- styrelsens Officiella Statistik). I KOS finns bl.a. avsnitt med rubri- kerna Nordisk statistik och Europeiska jämförelser. Inom finns åtskilligt material om förhål- landena i andra länder. Detta material har samlats in i anslutning till olika internationella kontakter som tjänstemän vid styrelsen har haft. beslutade den dåvarande generaldirektören för Kriminal- vårdsstyrelsen om ett utredningsuppdrag innefattande bl.a. en om- världsanalys. Med anledning av uppdraget skickade Kriminalvårds- styrelsen en skrivelse till ett tiotal av sina europeiska motsvarig- heter och bad om svar på ett antal frågor rörande säkerhet. Frågorna diskuterades även vid ett nordiskt säkerhetsseminarium . Jag har fått tillgång till bl.a. de skriftliga svar som mottagits från andra länder med anledning av uppdraget. En självständig bearbet- ning har gjorts av det material som ställts till mitt förfogande. I övrigt har jag låtit göra vissa förfrågningar med hjälp av den svenska representanten vid det Europeiska åklagarkontoret Eurojust, bl.a. angående kriminalisering av rymningar. 6.4Urvalet av jämförbara länder samt vissa statistiska uppgifter 6.4.1Allmänt om urval och statistik Jag har valt att begränsa mina jämförelser till följande länder: , , , , , och . Ur- valet har skett med utgångspunkt från att dessa länder i många hän- seenden har en samhällsstruktur som är ganska lik den svenska. Detta avspeglas bl.a. i brottslighetens omfattning och karaktär. Källa: , , uppgifterna avser * Antalet dömda och häktade per 100 000 invånare I sammanhanget kan utöver tabellen nämnas att har det högsta officiella fångtalet i världen (714), följt av (548). Bland euro- peiska länder har de baltiska staterna höga fångtal (mellan 234 och 339) liksom (210). Låga tal gäller för bl.a. (40). Av de större europeiska länderna kan nämnas och (142), (95), (96), (100) och (139). För praktiskt taget alla europeiska länder gäller att fångtalet har stigit . Ökningen har varit särskilt stor , vilket framgår av följande tabell: Internationell utblick SOU 2005:6 Källa: , uppgifterna avser Den ökning av antalet fängelsedömda som skett i under se- nare år har således sin motsvarighet i de allra flesta jämförbara länder. Det bör dock framhållas att statistiken med all sannolikhet inte är fullt jämförbar, vilket närmare utvecklas nedan vad gäller jämförelser över rymningar. Underlaget bedöms dock vara tillräckligt bra för att kunna avläsa tydliga trender. Det har visat sig vara mycket svårt att få fram en säker statistik över rymningar i de jämförda länderna. Det beror bl.a. på olika sätt att definiera rymningar. Redan de nordiska länderna har varierande de- finitioner, t.ex. av begreppet dömda samt av andra kategorier som är inskrivna i anstalt. Det kan vara fråga om personer som är tagna i förvar med stöd av landets utlänningslag, psykiskt störda, miss- brukare, inskrivna enligt lagstiftning om vård av unga osv. I vissa fall förekommer även omvandling av obetalda böter till fängelsestraff. Viss statistik i något land innefattar t.ex. rymning från sjukhus. En annan komplikation är att statistiken bygger på s.k. vårddygn, som heller inte är ett helt entydigt begrepp Även om statistiken således inte kan anses helt jämförbar kan följande siffror ändå vara av intresse att visa avseende de nordiska länderna. Rymningar från slutna anstalter och häkten, faktiskt antal och antal per 100 000 vårddygn Antal rymningar per 100 000 Källa: och 2003, kapitel 8 Det är viktigt att notera rymningar från slutna anstalter och häkten in- kluderar fall där en intagen inte återvänder efter beviljad permission. Jämförelsen visar att andelen rymningar från slutna anstalter och häkten i ligger något lägre än i . och i synnerhet har betydligt lägre tal. De norska resultaten anses främst bero på att man under de senaste tio–femton åren har byggt flera nya anstalter med hög teknisk och fysisk säkerhet. En bidragande förklaring kan också vara att kliente- let i de norska anstalterna inte är lika tungt som i övriga skandi- naviska länder. Följande redovisning bygger i allt väsentligt på det material som kommit in till med anledning av de för- frågningar som styrelsen gjort i anslutning till uppdraget med om- världsanalysen. Jag har därefter låtit göra en självständig bearbetning det inkomna materialet. Varje avsnitt inleds med den fråga som ställts till de olika länderna. Finns det i Ert land några nya trender eller förändringar i fång- populationen? Erfarenheterna i påminner delvis om de svenska. Fortfaran- de påverkas anstaltsmiljön av medlemmar i de kriminella mc-gängen Hells och Bandidos, även om dessa gruppers inflytande har Förekomsten av grupper med samma etniska bak- grund är sannolikt inte lika stor som i . Man har dock upp- märksammat grupperingar av intagna med ursprung i . Dessa intagna kommer ofta från förortsmiljöer i och . Också i och bedöms utvecklingen likartad med den svenska, om än inte lika fullt påtaglig. I består den ökande gängbildningen främst av etniska grupperingar, medan rap- porterar om flera mycket starka fängelsegäng vid de större slutna an- stalterna. Från meddelas att andelen yngre brotts- lingar är i stigande. I har antalet intagna med östeuropeisk bak- grund ökat starkt . Dessa är ofta mer verbalt aggressiva än andra intagna och ifrågasätter ofta personalens tillsägelser. Från rapporteras liknande tendenser hos den ökande andelen intagna med östeuropeisk bakgrund. I ökar även andelen intagna från och från . Man noterar också att allt fler intagna har mentala problem. rapporterar också om en ökande andel intagna med utländsk bakgrund samt om ökande aggressivitet på anstalterna. Finns det några tecken på att det bedrivs organiserad brottslighet in- ifrån anstalterna? Förekommer inom anstalterna annan brottslig plane- ring eller annat deltagande i kriminell verksamhet utanför anstalterna? I bedömer man att organiserad brottslighet bedrivs inifrån anstalterna men tror att problemet inte är lika stort som i . I tror man att organiserad kriminalitet är mer utbredd vid de öppna institutionerna än i de slutna anstalterna, men är säker på att den förekommer även där. har svarat att det finns ett par dokumenterade fall från senare år, där kriminella aktiviteter ute i samhället har styrts från fängelser. I anser man sig inte ha några klara indikationer på orga- niserad brottslighet på anstalterna, även om det finns olika slag av gängbildningar med stark hierarki, främst från . Liknande bedömningar görs i . har noterat en ökande organiserad våldsbrottslighet utanför anstalterna med bl.a. många mord, men man har ännu inte sett några tecken på att denna brotts- lighet förekommer på anstalterna. Från rapporteras däremot om ökad gängbildning och en ökad organiserad aktivitet i fråga om bl.a. flyktplanering. Finns det några nya rymningsmetoder? Förekommer det rymnings- hjälp från utsidan? I förekom en spektakulär rymning , då man använde en entreprenadmaskin för att forcera en fängelsemur. Några väpnade fritagningar har ännu inte genomförts, men riskerna för sådana bedöms ha ökat. Från rapporteras om två fall av skottlossning på öppna anstalter, men dessa fall bedöms vara led i uppgörelser mellan kriminella. har också varit förskonat från väpnade fritagningar. Däremot har man haft problem med an- staltspersonal som inte håller måttet och bl.a. stängt av larm. Vidare rapporterar om två fall där sprängmedel hittats i eller utan- för anstalt, uppenbarligen placerat där för att antingen skrämmas eller faktiskt skada. I alla fyra nordiska länderna bedömer man att det finns penningstarka intagna, som kan kontrollera stora summor vid behov. I har man haft ett fall där rymning skett under promenad med hjälp av insmugglade sprängmedel och i ett annat fall har man upptäckt sprängmedel som kastats över fängelse- muren. Man bedömer att mellan två och fyra rymningar sker med hjälp från utsidan. Vanligtvis får den flyende hjälp med att ta sig över fängelsemuren till ett väntande flyktfordon. Från Neder- länderna rapporteras att flera flyktförsök har kunnat avvärjas genom att andra intagna informerat anstaltspersonalen om planerna. Att så har kunnat ske tillskriver man den goda dagliga sociala kontakten mellan intagna och personal. I har man inte uppmärksammat några nya rymningsmetoder, de få fall som sker har skett genom att man lyckats klättra över fängelsemuren. I två fall har man konstate- rat hjälp från utsidan genom kommunikation med mobiltelefon. rapporterar om ett spektakulärt flyktförsök som kunde förhindras endast genom att beväpnad personal ingrep. Har handeldvapen eller andra skjutvapen använts? Med de undantag som angetts ovan finns inga rapporter om använd- ning av skjutvapen i , , , och . rapporterar om fyra fall av vapenanvändning . I två av dessa fall var det personer utanför fängelsemurarna som var beväpnade i samband med att intagna rymde. blev en fängelseanställd ihjälskjuten inne på en anstalt och en annan dödades i samband med skottlossning vid en domstolsförhandling. Har det förekommit tagande av gisslan? I har tre fall av gisslantagande förekommit . rapporterar om ett fall medan har varit förskonade. I har gisslansituationer förekommit 11 gånger . Åtta av dessa har skett i fängelsernas bostadsavdelningar, två fall har skett i internernas arbetslokaler och ett fall på fängelsechefens kon- tor. Även har drabbats av gisslansituationer, men pro- blemen har minskat man utvecklat olika mot- åtgärder. Inget fall rapporteras från , medan har haft ett fall, där gisslan undkom med psykiska skador. Vilka tendenser finns beträffande hot eller våld mot personalen? Några särskilda mönster? Förekommer försök att muta personalen? rapporterar om två allvarliga misshandelsfall som drabbat en fängelsechef och en mellanchef i anslutning till deras bostäder. Kriminella MC-gäng misstänks ligga bakom dåden. I angreps en vårdare härom året med en biljardboll i huvudet. Vidare finns kända fall där anstaltspersonal i erbjudits upp till 50 för en nyckel och lika mycket för en mobiltelefon. drabbades relativt av ett allvarligt fall, där två mäskberusade fångar försökte rymma efter att först ha misshandlat en tjänsteman till döds och mycket allvarligt skadat en annan. Däremot anser man sig ha relativt få fall av uppenbar korruption. finns två konkreta fall. Det ena avsåg en vårdare och det andra en socialarbetare. noterar ökande hot mot personalen men har inga kända fall av korruption. , och rapporterar liknande förhållanden. Förekommer rymning eller fritagning under transporter? Varken eller har rapporterat om särskilda problem under transporter. I har det förekommit i ett fall av fritag- ningsförsök där en fångtransport blev beskjuten. I eskorteras transporterna regelmässigt av polisen. Två attacker har skett . Vid den första lyckades fritagningen sedan väpnat våld an- vänts. Den andra attacken, som ägde rum , misslyckades trots att eldgivning förekom även vid detta fall. och har inga fall att rapportera i denna fråga, medan det före- kommit enstaka fall i . Förkommer otillåtna mobiltelefoner på anstalterna? På denna fråga är svaren entydiga från främst de nordiska länderna. Insmuggling av mobiltelefoner till intagna är ett ökande problem, som det är mycket svårt att komma tillrätta med. , och har ungefär samma problembild som . I anses problemet vara mindre. Där har man ett separat telefonsystem på anstalterna där varje intagen har en egen kod och endast får ringa vissa godkända telefonnummer. Systemet övervakas med IT-stöd. I har man anskaffat avlyssningsutrustning och anser sig ha situationen under kontroll. rapporterar om problem med insmugglade och inkastade mobiltelefoner men har skaffat av- lyssnings- och störningsutrustning. Även har tillgång till tekniska motmedel. Förekommer insmuggling av vapen eller sprängmedel på anstalterna? Inget av de tillfrågade länderna med två undantag har haft några problem av detta slag, men man är starkt medveten om riskerna. Det mest markanta undantaget är . har man an- träffat sprängmedel vid inte mindre än 12 tillfällen; majoriteten vid cellvisitationer men två fall av inkastning har rapporterats. I har även en anställd ertappats vid försök att smuggla in ett vapen. Som tidigare nämnts har sprängmedel anträffats i Finns det andra allvarliga säkerhetsproblem? Överbeläggningen anses vara det i särklass största problemet i samt- liga länder utom möjligen . Överbeläggningen medför bl.a. svårigheter att separera olika kategorier av intagna samt försämrar disciplinen och de sociala förhållandena på anstalterna. I övrigt vari- erar problembilden mellan länderna. Faktorer som undermåliga lo- kaler, otillräckliga tekniska hjälpmedel och underbemanning nämns i flera inkomna svar. Vilka aktuella säkerhetsfrågor inom kriminalvården diskuteras? På led- ningsnivå? I den interna diskussionen är det överbeläggningsfrågorna och säker- hetsfrågorna som dominerar i de flesta av länderna. I media har kri- minalvårdsfrågorna sällan fått någon större uppmärksamhet . Undantag gäller för enstaka händelser av nyhetskaraktär. Några större samhällsdebatter har inte rapporterats. 6.6Beväpnad personal samt kriminalisering av rymningar Jag har undersökt i vilken omfattning som anstaltspersonalen vid slutna anstalter och häkten i övriga europeiska länder är beväpnad. Vidare har uppgifter tagits fram beträffande straffrättslig kriminali- sering av rymningar. Undersökningen har skett med hjälp av den svenska representanten vid det europeiska åklagarkontoret Eurojust i . Är rymning eller försök till rymning från anstalt/häkte/transport en straffbar gärning och i så fall vilken är straffskalan? I infördes ett straff för fangeflukt, vilket inne- bär att den som flyr såsom anhållen eller fängslad kan straffas med böter eller fängelse högst (124 § Straffeloven). Vid sidan av detta kan den som rymmer få disciplinpåföljd, t.ex. förflyttas till en strängare anstalt eller få isolering. En kombination av ordinarie straffpåföljd och disciplinpåföljd är vanligt förekommande. Även i är rymning från anstalt kriminaliserad (40 § straffgjennom- föringsloven) liksom undanhållande från verkställighet samt under- låtenhet att återvända från permission. Åtal väcks endast efter fram- ställning från kriminalvården. Straffet är böter eller fängelse högst . I är fångrymning och försök därtill straffbart enligt 16 § Strafflagen. Straffet är böter eller fäng- else högst . Varken i , , eller är rym- ning eller försök därtill kriminaliserat, förutsatt att det inte före- kommer annan straffbelagd handling, t.ex. användning av våld, i samband med rymningen. I stället tillämpas olika slag av admini- strativa påföljder , t.ex. restriktioner av olika slag, indragning av vissa förmåner samt strafftillägg och i även böter. Förekommer det regelmässigt beväpnad personal på anstalter/häkten? Från uppges att personalen inom kriminalvården inte är beväpnad, utan får hjälp av polis om det behövs. I kan personalen vara beväpnad med batong, men aldrig med skjutvapen. Vid s.k. farliga transporter hjälper polisen till med bevakningen. I svaret från meddelas även att man nu fått ett högsäker- hetsfängelse i . I kan personalen bära skjutvapen eller tårgas i fängelser och under transport, men detta sker aldrig på platser eller i situa- tioner när en fångvaktare arbetar fysiskt nära en intagen. Bärandet av skjutvapen eller tårgas är noggrant reglerat genom en särskild manual. Från rapporteras att fångvaktare inte är beväpnade. Transporter av fångar och frihetsberövade sköts av Federala polisen (f.d. Gendarmeriet) som regelmässigt är beväpnad i dessa samman- hang. Inte heller i är personalen vid fångvårds- anstalter eller häkten normalt beväpnade. I stället finns särskilda styrkor i fängelserna som hanterar upplopp och liknande. Dessa styrkor kan få tillgång till skjutvapen efter särskilt beslut av fäng- elsechefen. Vid domstolsförhandlingar och transporter av frihets- berövade förekommer dock beväpnade vakter. Under transporterna är den beväpnade personalen noga skild från fångarna som trans- porteras inlåsta i ett särskilt utrymme och även skilda från varandra. I uppges att personalen bär batong när ordning och säkerhet så kräver. Det finns även skjutvapen att tillgå för excep- situationer. Från rapporteras att var och en av landets 26 kantoner har sin egen lagstiftning avseende fångvård och fångtransporter. Normalt torde dock personalen på fängelserna vara obeväpnade medan de separata transportenheter som finns har tillgång till skjutvapen och pepparspray. 6.7Studiebesök vid säkerhetsanstalten i Vught, Med anledning av att jag i enlighet med mina tilläggsdirektiv särskilt skall uppmärksamma problemen med gisslantagningar har jag besökt företrädare för kriminalvården i där pro- blemen med gisslantagningar tidigare var betydande. förekom ett relativt stort antal gisslan- tagningar vid olika anstalter i . Personalen hade som instruktion att göra som gisslantagaren begärde, dvs. man släppte ut den intagne. Det spred sig bland de intagna att detta var ett rela- tivt enkelt sätt att ta sig ut. Kring ändrade man policy. Vid en gisslansituation stängs dörrarna inom och mellan byggnader och avdelningar automatiskt. Endast anstaltschefen har befogenhet att öppna dörrarna och ett sådant beslut kan fattas exempelvis när polisen har anlänt till plat- sen. Chefen har denna befogenhet av en incident, men ansvaret kan därefter övergå till polisen. I princip sker ingen förhandling mellan anstaltsledningen och gisslantagaren. Viss personal har speciell utbildning och benämns med en engelsk översättning crisis communicators. Termen är vald för att antyda att det inte är fråga om en negotiator, dvs. Dessa sköter kommunikationen med gisslantagaren. Man har vidare insats- grupper på fängelset. Personalen övas regelbundet, men det är dock sämre med övningar som involverar polis och andra externa myn- digheter. Alla intagna informeras om förutsättningarna vid en even- tuell gisslansituation. Den valda policyn hänger samman med en inställning hos polisen att man inte tvekar att skjuta en gisslantagare som tar sig utanför området. Att anstalterna i ligger i storstadsområden underlättar eftersom polisen snabbt är på plats. Om gisslan tas utanför området, t.ex. en anställd på väg till jobbet, fråntas anstaltschefen sina befogenheter i ärendet. En sådan situation har aldrig inträffat. Den nu beskrivna policyn tillämpas på alla slutna anstalter i och man har inte haft någon allvarlig gisslantagan . I samband med mitt besök i fick jag även tillfälle att studera landets högsäkerhetsfängelse i . Huvudanstalten ut- görs i grunden av ett fängelse som byggdes av tyskarna under och som har genomgått åtskilliga till- och ombyggnader. I anstalten finns en säkerhetsanstalt av typen en anstalt i anstal- ten. Den byggdes till en kostnad av och kallas Unit. Anstalten har 24 platser och är upp- delad på fyra enheter med sex platser på varje enhet. Vid tiden för mitt besök utnyttjades 8–9 platser. Anstalten är byggd för att eli- minera risken för gisslantagningar och den ansvariga personalens bedömning är att anstalten har den högsta graden av säkerhet i . Säkerhetsanstalten är i stort självförsörjande med exempelvis en egen sjukstuga, allt för att de intagna inte skall behöva lämna sin avdelning. De intagna placeras på anstalten av sitt straff. Den längsta placeringen uppgick till . Ett synnerligen högt säkerhetstänkande präglar i stort sett alla detaljer såväl vad gäller byggnaden som verksamheten. De intagna som placeras på säkerhetsanstalten ankommer till byggnaden med förbundna ögon och ögonbindeln tas inte av förrän de kommit in i en i övrigt tom korridor. De får där lämna ifrån sig sina privata kläder som tvättas och kontrolleras. För besökande har säkerhets- anstalten en egen inpasseringskontroll med larmbåge och röntgen- utrustning. Kontrollen dubbleras alltså i förhållande till huvud- anstalten. De intagna befinner sig utanför sina celler från ca till ca . övervakas de kontinuerligt med kameror och mikrofoner. Besök sker oftast med en glasruta mellan den intagne och besökaren och man tillåter i allmänhet kroppskontakt endast för att hälsa. Om reglerna överträds avbryts besöket och besökaren tillåts inte återkomma framöver. I stort samt- liga besök övervakas, filmas och avlyssnas. Kontakten mellan perso- nal och intagna är mycket begränsad. En intagen som skall förflyt- tas inom byggnaden har alltid handfängsel och åtföljs alltid av två vårdare. Celldörrarna kan endast låsas och låsas upp av två vårdare tillsammans och avdelningarna sköts i stor utsträckning via kontroll- paneler i anstaltens övervakningsrum. De intagna har möjlighet till fysisk träning, men tiden på gym är begränsad . De intagna har i övrigt tillgång till en rastgård och ett gemensamt rum där med en tv och en dator. Vidare finns möjlighet att laga mat i ett kök. Som exempel på det höga säkerhetstänkandet kan nämnas att de intagna får vistas i köket endast en åt gången och med dörren låst. Farliga föremål, t.ex. bestick, lämnas till den intagne genom en lucka i den låsta dörren och dörren öppnas inte förrän den intagne åter lämnat ut dessa föremål genom luckan. Som ytterligare exempel på den noggranna kontrollen av de in- tagna kan nämnas att all mat som serveras till de intagna kontrol- leras före servering. Allt som kan användas som stickvapen eller liknande avlägsnas, t.ex. benen i fläskkotletter. Ett annat exempel är att innan en intagens celldörr öppnas måste den intagne på särskild plats som kan ses genom en lucka i dörren rada upp de föremål som han har i cellen och som kan användas som vapen, t.ex. tandborste och kam.