sou · GTB325d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Med hänsyn till att de blandade dryckerna vänder sig särskilt till ungdomar finns det, enligt vår mening, som ett led i att minska ungdomars alkoholkonsumtion, starka skäl för att överväga möjlig- heterna att införa en särskild skatt på dessa drycker. De är också förrädiska genom att alkoholsmaken är försumbar, vilket under- lättar tillvänjningen. Det mest ändamålsenliga vore om gemen- samma regler utformades inom EU, men med hänsyn till att resultatet av detta arbete inte kan förväntas anser vi att bör införa egna bestämmelser i avvaktan på sådana gemensamma EU-regler. Därvid måste också beaktas att om den skattesänkning om på sprit som vi, i del- betänkandet, föreslog skulle genomföras, kommer den att leda till att även priset på blandade drycker baserade på sprit sjunker, något som det finns starka skäl att motverka. Intäkterna från den föreslagna skattehöjningen måste, med hänsyn till EG-rättsliga regler, gå till särskilda ändamål. Enligt utredningens mening bör de användas för att stärka det förebyggande arbetet mot alkohol och droger riktat till ungdomar. Detta bör, enligt vår mening, ske genom stöd till sådana frivillig- organisationer som når ut till ungdomar genom annan ordinarie verksamhet, t.ex. idrottsföreningar, arrangörer av musikaliska aktiviteter, fackföreningsrörelsen och scoutrörelsen. Det bör också ske genom införandet av ny metodik och nya områden av kunskapsbaserat preventionsarbete för barn, unga och unga vuxna. Vi anser därför att medel skall satsas på forskning inom detta område. Medlen till frivilligorganisationer bör därvid fördelas av Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå , i enlighet med förordning (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. De medel som skall utgå till forskning bör fördelas av den nationella alkohol- och narkotikasamordnaren. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statens inkomster och utgifter budgeteras och redovisas brutto på stats- budgeten, vilket ansetts innebära att specialdestinerade skatter i princip inte är tillåtna. Det görs dock undantag från principerna om fullständighet och bruttoredovisning. Detta kan ske genom att inkomster uppbärs och medel tas i anspråk för särskilda ändamål utanför statsbudgeten t.ex. verksamheter som bedrivs med full kostnadstäckning och genom nettoredovisning på statsbudgeten t.ex. vid avgiftsinkomster i en verksamhet som i övrigt är avgifts- finansierad. Vårt förslag innebär att tilläggskatten på blandade drycker och andra söta alkoholdrycker specialdestineras till särskilda ändamål. Enligt vår mening föreligger det med hänsyn till den extraordinära situation vi nu befinner oss i mycket starka skäl att införa en skatt i syfte att minska ungdomars konsumtion av blandade drycker och det måste därför, enligt vår mening, vara möjligt att låta de medel som den föreslagna skatten inbringar gå till de av oss föreslagna åtgärderna för att stärka preventionsarbetet mot alkohol och droger riktat till ungdomar. De blandade dryckerna liknar varandra, både med hänsyn till smak och utseende och flertalet har ungefär samma alkoholstyrka och det är därför, enligt utredningens mening, viktigt att en särskild skatt i , på samma sätt som i , omfattar samtliga dessa blandade drycker, dvs. både de spritbaserade blandade dryckerna och de vin- och maltbaserade. Vi anser således att en särskild beskattning bör täcka samtliga dessa blandade drycker på så sätt att den sammantagna skattenivån blir densamma oberoende av om alkoholen har sitt ursprung i jäsning av malt eller vin och/eller destillering. Den föreslagna tilläggsskatten bör, enligt vår mening, medföra att de blandade dryckerna beskattas på ett enhetligt sätt och räknat i cl ren alkohol högre än för spritdrycker. Även andra söta alkoholdrycker, som inte innehåller en blandning av alkoholdryck och alkoholfri dryck, kan ha samma smak och utseende som de ovan nämnda blandade dryckerna och ha ungdomar som främsta målgrupp. Det finns därför, enligt vår mening, anledning att, som i , även införa en tilläggsskatt för sådana drycker. För att denna tilläggsskatt endast skall betalas för sådana söta drycker som har samma smak och utseende som Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå blandade drycker, måste undantag göras för öl, cider och sådana drycker för vilka definitioner finns i Rådets förordning (EEG) nr 1576/89 av om allmänna bestämmelser för defini- tion, beskrivning och presentation av spritdrycker, Rådets förord- ning (EEG) nr 1601/91 av om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter och Rådets förord- ning (EG) nr 1493/1999 av om den gemensamma marknaden för vin. Det finns, som ovan nämnts (avsnitt 6.6.2), ett stort antal söta alkoholdrycker på den svenska marknaden som kallas cider som framför allt marknadsförs med inriktning på ungdomar och för dessa drycker bör enligt vår mening tilläggsskatt betalas. För äkta cider, som inte, i första hand, har den aktuella målgruppen, skall enligt vår mening inte någon sådan tilläggsskatt utgå. Ett undantag från tilläggsskatt för äkta cider måste därför innehålla en defini- tion av den cider som inte omfattas av bestämmelserna om tilläggs- skatt har, som ovan angetts, föreslagit att en särskild ciderdefinition införs. Enligt vår mening bör ett undantag från tilläggsskatt omfatta sådan cider som i flera europeiska länder anses som äkta cider och där har en särskild definition och vi anser att det finns skäl att införa en sådan definition i alkohol- skattelagen som är mer restriktiv än det förslag som Livsmedels- verket tagit fram. Vi föreslår därför att undantaget skall avse sådan cider som framställs av fermenterad fruktjuice av äpple och/eller päron samt där tillsats endast skett av naturliga aromer av äpple och päron eller vatten i syfte att återställa koncentrerad juice. Någon tillsatts av destillerad alkohol skall således inte kunna ske. Vi föreslår således att en tilläggsskatt införs på blandade och andra söta alkoholdrycker, som innebär att den sammanlagda skatten på malt- och vinbaserade blandade drycker, spritbaserade sådana, samt alkoholdrycker som inte är att anse som öl, cider, vin, fruktvin, aromatiserat vin, eller sprit blir densamma och att denna totalt sett blir högre än den nuvarande spritskatten. I System- bolagets sortiment har merparten av de blandade dryckerna en alkoholstyrka om 4,5 volymprocent och utgångspunkten för beräkningen av tilläggsskattens storlek bör därför göras med hänsyn till denna alkoholstyrka. Mot bakgrund av den nuvarande skattenivån på sprit och för att nå syftet att minska konsumtionen av dessa drycker bör alkoholskatten och tilläggsskatten samman- Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå taget överstiga den nuvarande spritskatten . Den nuvarande spritskatten är per liter ren alkohol och tilläggsskatten för sprit blir då per liter ren alkohol. Nuvarande alkoholskatter och den föreslagna tilläggsskatten för respektive alkoholdryck redovisas i tabell 6.5a. När det gäller spritdrycker och öl och därmed även de malt- och spritbaserade blandade dryckerna, beskattas dessa enbart efter alkoholhalt (sprit: per liter ren alkohol, öl: per liter ren alkohol). Beträffande vin och andra jästa drycker är dessa indelade i fem olika skatteklasser efter olika alkoholhalter (se tabell 6.5a). Inom en och samma skatteklass är skatten densamma oberoende av varierande alkoholhalt. Den föreslagna tilläggsskatten måste, enligt artikel 3 i cirkulationsdirektivet, följa den allmänna systematiken enligt alkoholskattelagen (dom i mål C-434/97). För de malt- spritbaserade dryckerna uppgår den nya totala skatten (summan av den ursprungliga alkoholskatten och tilläggs- skatten) till per liter ren alkohol. För de blandade drycker som beskattas som vin eller andra jästa drycker blir tilläggsskatten olika för de olika skatteklasserna. Utgångspunkten är dock att den totala skattenivån skall vara densamma för de olika kategorierna av blandade drycker (se tabell 6.5a eller tabell 6.5b). De allra flesta av de blandade drycker som beskattas som vin eller andra jästa drycker uppvisar en alkoholhalt om 4,5 volymprocent (över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent), de flesta övriga en alkoholhalt om 7 volymprocent (över 4,5 men inte över 7 volym- procent). Vi har i beräkningarna av tilläggsskatten för dessa drycker utgått från den högsta möjliga alkoholhalten inom varje intervall. När det gäller blandade drycker med en alkoholhalt som inte överstiger 4,5 volymprocent uppgår därmed den beräknade tilläggsskatten till per liter enligt nu gällande alkoholskatt. Den totala skattenivån för en sådan dryck med alkoholhalten 4,5 volymprocent som beskattas som vin eller andra jästa drycker blir därmed densamma som för sprit med samma alkoholhalt. Utredningen har, i sitt delbetänkande, föreslagit att skatten på sprit skall sänkas och för det fall detta förslag skulle komma att genomföras måste, enligt vår mening, den särskilda skatten på blandade drycker baserade på sprit höjas i motsvarande mån (i kronor per liter) för att priset på dessa drycker inte skall minska till följd av skattesänkningen. Om skulle komma att döma till nackdel i det ovannämnda Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå väntande målet angående skillnaden i skatteuttag på vin och öl måste, enligt vår mening, motsvarande ändring göras för att säkerställa att tilläggsskatten ändå blir lika för samtliga blandade drycker. I tabell 6.5b redovisas tilläggsskatten om föreslagna skattesänkningar på sprit, vin och öl skulle genomföras. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Tabell 6.5a Förslag på svensk tilläggsskatt på blandade drycker, utifrån nuvarande alkoholskatter Nuvarande skatt och tilläggsskatt (i svenska kronor) Blandade drycker, sprit (per liter ren alkohol) (6 §) Blandade drycker, öl (per liter ren alkohol) Skatt på öl (2 §) Blandade drycker, vin Skatt på vin (3 §) och och cider (per drycker (4 §) I volymliter och inom parentes i ren alkohol per liter1: >2,25–4,5 (168,44) (433,33) (601,69) >4,5–7 (160,00) (441,71) (601,69) >7–8,5 (181,29) (420,35) (601,69) >8,5–15 (147,20) (454,47) (601,69) (250,94) (350,72) (601,69) produkter (5 §) >1,2–15 (181,33) (420,36) (601,69) (205,32) (396,37) (601,69) 1 Skatten i ren alkohol baserad för den högsta möjliga alkoholhalten inom varje skatteklass. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Tabell 6.5b Förslag på svensk tilläggsskatt på blandade drycker, utifrån i detta slutbetänkande föreslagna alkoholskatter (-för vin och öl) och förslag lämnat i delbetänkandet (- för sprit). Nuvarande skatt och tilläggsskatt (i svenska kronor) Blandade drycker, sprit (per liter ren alkohol) (6 §) Blandade drycker, öl (per liter ren alkohol) Skatt på öl (2 §) Blandade drycker, vin Skatt på vin (3 §) och och cider (per drycker (4 §) I volymliter och inom parentes i ren alkohol per liter1: >2,25–4,5 (118,00) (483,78) (601,69) >4,5–7 (112,00) (489,71) (601,69) >7–8,5 (126,94) (474,71) (601,69) >8,5–15 (103,07) (498,60) (601,69) (175,67) (426,00) (601,69) produkter (5 §) >1,2–15 (181,33) (420,36) (601,69) (205,32) (396,37) (601,69) 1 Skatten i ren alkohol baserad för den högsta möjliga alkoholhalten inom varje skatteklass. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå I tabell 6.6 redovisas priserna för de olika grupperna av blandade drycker både före och efter eventuellt införande av tilläggsskatt på dessa. Att det fortfarande, även efter en tilläggsskatt, som ger en totalt sett ger lika hög skatt för samtliga dessa drycker, kvarstår betydande prisskillnader mellan varugrupperna beror på att det finns andra orsaker bakom olikheterna i priser än skatterna. Framför allt uppvisar cider- och vinblanddryckerna, med en alkoholhalt på ca 4,5 volymprocent, lägre pris än övriga. Tabell 6.6 Ungefärliga priser per volymliter för blandade drycker före och efter införandet av tilläggsskatt Beskattning enligt lag om Blandade drycker, sprit (ca 5,0 volymprocent) Skatt på etylalkohol (6 §) Blandade drycker, öl (ca 5,6 volymprocent) Skatt på öl (2 §) Blandade drycker, vin Skatt på vin (3 §) och skatt och cider (per volymliter): på andra jästa drycker (4 §) Tilläggsskattens effekt på den inhemska försäljningen såldes ca av dessa blandade drycker på Systembolaget och uppskattningsvis ca på restauranger. I ren alkohol per invånare blir detta drygt 11,4 centiliters försäljning på Systembolaget och ca ren alkohol totalt, inklusive restauranger. Tilläggsskatten bör innebära att försäljningen av dessa blandade drycker minskar. En del av den minskade försäljningen kan emellertid komma att ersättas med ökad försäljning av andra alkoholdrycker, t.ex. starköl eller vin köpt på Systembolaget. Hur stor denna minskning kommer att bli beror på hur priskänsliga dessa drycker är. Det finns, vad vi känner till, inga studier genomförda vare sig i eller andra länder angående detta. Enligt vår mening är det dock rimligt att utgå från ungefär Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå samma priskänslighet som för den starköl som säljs på System- bolaget (ca –0,6). En sådan priskänslighet skulle efter införande av tilläggsskatten leda till en försäljningsminskning på Systembolaget med , från ca 16,4 till knappt . Restaurangförsäljningen skulle minska med, uppskattningsvis, . I ren alkohol, per invånare , sjunker försäljningsnivån för dessa drycker på Systembolaget från drygt 11 till knappt 7 centiliter och totalt – inklusive restauranger – från drygt 16 till drygt ren alkohol, alltså en minskning med ca ren alkohol. Vår bedömning är att effekten av tilläggsskatten blir en minskad totalförsäljning på ca 2–ren alkohol per invånare . En stor del av denna minskning skulle i så fall äga rum bland ungdomar och unga vuxna som svarar för den allra största delen av konsumtionen av dessa drycker. Skulle priskänsligheten på dessa drycker vara större än vad som ovan antagits, vilket inte kan uteslutas, blir försäljningsminsk- ningen kraftigare. Om priskänsligheten är ungefär densamma som för spritdrycker (ca –1,0) skulle försäljningen av dessa drycker på Systembolaget, vid oförändrade punktskatter, kunna komma att minska med ca , från drygt 16 till och på restauranger från ca . Detta motsvarar i ren alkohol en nedgång med ca , från ca 16 till ca . Vid beaktande av att en del av denna minsk- ning kan komma att ersättas med inköp av andra alkoholdrycker kan den sammantagna försäljningsminskningen komma att bli från 6 till 8 centiliter ren alkohol. Intäkter av tilläggsskatten och förändrade skatteintäkter Tilläggsskatten och de därmed höjda priserna på blandade drycker kommer att leda till minskad försäljning. Detta innebär att skatteintäkterna från försäljningen av sprit, vin (inkl. andra jästa drycker) och öl kommer att sjunka. Tilläggsskatten leder dock till nya intäkter och nettoeffekten av dessa två förändringar blir, sannolikt, totalt sett ökade intäkter, detta om man utgår samma priskänslighet för dessa drycker som för den starköl som säljs på Systembolaget (priselasticitet: ca –0,6). Med denna utgångspunkt skulle tilläggsskatten ge intäkter på mot- svarande från försäljning på Systembolaget Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå och härtill kommer också den intäktsökning från tilläggsskatten som försäljningen på restauranger ger (ca ). Intäkterna från skatterna av försäljningen på Systembolaget av sprit, vin och öl skulle sjunka från ca 164 till och på restauranger från ca 61 till . Vid en skattesänkning, i enlighet med vårt förslag i delbetänkandet och i avsnitt 6.5, skulle tilläggsskatten öka med till totalt (Systembolaget och restaurangerna ca ), medan punktskatterna skulle minska med . Detta redovisas närmare i tabellerna 6.7a-6.7b. Av dessa framgår också att intäkterna av mervärdesskatten från försäljningen på Systembolaget av dessa blandade drycker beräknas sjunka något efter införandet av tilläggsskatten. Intäkterna från mervärdesskatten av försäljningen på restauranger, som för kan uppskattas till ca , beräknas dock öka något efter införandet av tilläggsskatten. Det bör, återigen, påpekas att försäljningsminskningen kan bli större, men även mindre, än vad som antagits ovan (och i tabellerna 6.7a–6.7b). Om försäljningen sjunker ännu mer minskar naturligtvis också intäkterna. Detta blir fallet om priskänsligheten för dessa drycker är större än vad som antogs ovan, utgående från samma känslighet som för starköl. är det rimligt att utgå från att en del av den minskade försäljningen av blandade drycker ersätts med ökad försäljning av andra alkoholdrycker, t.ex. starköl eller vin. Detta leder i sin tur till ökade intäkter. Om blandade drycker är ungefär lika priskänsliga som spritdrycker (ca –1,0) skulle tilläggsskatten från försäljningen på Systembolaget uppgå till ca . I ett sådant fall skulle dock de sammanlagda skatteintäkterna från försäljningen av sprit, vin (inkl. andra jästa drycker) och öl på grund av de minskade intäkterna från blandade drycker sjunka mycket kraftigt, . De totala skatteintäkterna av försäljningen på Systembolaget av dessa drycker skulle i ett sådant fall således minska med ca jämfört med . Även intäkterna från mervärdes- skatten skulle sjunka kraftigt, från ca 135 till . Intäkterna från restaurangförsäljningen skulle också påverkas om en sådan högre priskänslighet föreligger. Tilläggsskatten skulle, i en sådan situation. ge intäkter på motsvarande knappt 100 miljoner (i stället för 107 miljoner räknat med den lägre priskänsligheten i tabell 6.7b) och mervärdesskatten skulle ge något mindre intäkter än de för uppskattade (ca – 5 milj. kr). Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå från försäljningen av sprit, vin (inkl. andra jästa drycker) och öl av dessa blandade drycker, som uppskattades till ca för , beräknas, givet denna högre priskänslighet, minska med i runda tal . Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Tabell 6.7a Intäkter av försäljning på Systembolaget av blandade drycker före och efter införandet av tilläggsskatt, i . (Utgående från samma priskänslighet som för starköl på System- bolaget, priselasticitet: – 0,6) Nuvarande () sprit-, vin- (inkl. andra jästa drycker) och ölskatteintäkter Beräknade sprit- vin (inkl andra jästa drycker) och ölskatteintäkter efter tilläggsskatten Tilläggsskatt minus minskad skatt av sprit, vin (inkl andra jästa drycker) resp. Beräknade momsintäkter efter införandet Utifrån föreslagna alkoholskatter i detta slutbetänkande (– för vin och öl) och i delbetänkandet (– för sprit). Beräknade sprit- vin (inkl andra jästa drycker) och ölskatteintäkter efter tilläggsskatten Tilläggsskatt minus minskad skatt av sprit, vin (inkl andra jästa drycker) resp. Beräknade momsintäkter efter införandet På grund av avrundning är summan av delmängderna inte alltid densamma som totalsumman. Befolkningsinriktade (primärpreventiva) åtgärder på nationell nivå Tabell 6.7b Intäkter av försäljning på restauranger av blandade drycker före och efter införandet av tilläggsskatt, i . (Utgående från samma priskänslighet som för starköl på System- bolaget, priselasticitet: -0,6) Nuvarande sprit-, vin- (inkl. andra jästa drycker) och ölskatteintäkter: Beräknade sprit- vin (inkl andra jästa drycker) och ölskatteintäkter efter Tilläggsskatt minus minskad skatt av sprit, vin (inkl andra jästa drycker) Beräknade momsintäkter efter införandet av tilläggsskatt Utifrån föreslagna alkoholskatter i detta slutbetänkande (– för vin och öl) och i delbetänkandet (– för sprit) Beräknade sprit- vin (inkl andra jästa drycker) och ölskatteintäkter efter Tilläggsskatt minus minskad skatt av sprit, vin (inkl andra jästa drycker) Beräknade momsintäkter efter införandet av tilläggsskatt 7Andra preventionsinsatser på nationell, regional I takt med att traditionella alkoholpreventiva styrmedel försvagas ökar vikten av andra förebyggande insatser. Hit hör både primär- och sekundärpreventiva insatser riktade till befolkningen, befolkningsgrupper (t.ex. en skolklass) eller till individer. Termino- login är inte enhetlig, varken i eller internationellt. används termen social prevention för åtgärder som strävar efter att ändra individers motivation och förhållningssätt, medan andra skulle mena att detta inryms under sekundärprevention. och skolans förebyggande – preventiva – insatser har i alltför sällan utvärderats med minst en jämförelse- grupp. Det som kännetecknar förebyggande insatser är ibland istället en trovärdig men otestad teori eller en klinisk tradition ("vi har alltid gjort så här"). Ett exempel är att bara en handfull av de 60 föräldraträningsprogram som finns i har utvärderats vetenskapligt (Andalibi, Hagekull & Bremberg, 2003). Den veten- skapliga kunskapen om vad som fungerar är således svag. Detta är allvarligt eftersom bristen på utvärderingar gör att vi inte vet vilka insatser som verkligen fungerar förebyggande. framförs argumentet att det inte spelar så stor roll vilka metoder som används i det förebyggande arbetet. Huvudsaken är att man gör något och att man gör det bra. Det påståendet motsägs av att det finns exempel på program som var tänkta att förebygga men som i utvärderingar till och med visat sig resultera i negativa, kontra- produktiva effekter. Ett av de vanligaste alkohol- och drog- förebyggande programmen, internationellt sett, har visat sig leda till ökad alkoholkonsumtion. Det är således viktigt att göra rätt saker. Även om svenska preventionsprogram inte har utvärderats kan de naturligtvis fungera förebyggande. I kapitlen 10–12 berörs fortsättningsvis dessa olika former av prevention. En del av de preventionsinsatser som kommer att beskrivas är av mer universell, eller primärpreventiv, karaktär, andra Andra preventionsinsatser på nationell och/eller regional/lokal nivå och de flesta, mer selektiva (riktade). Ett exempel på primärpreven- tiva insatser är introduktionen av anti-mobbningsprogram på en skola. Selektiva, eller sekundärpreventiva, insatser riktar sig till riskgrupper, t.ex. riskkonsumenter av alkohol och vissa barn som bedöms befinna sig i riskzonen att utveckla problem. Dessa barn identifieras med hjälp av kunskap om riskfaktorer. Ett exempel på selektiva eller riktade insatser är att hjälpa föräldrar och lärare att arbeta med bråkiga och störande barn, som forskning genom- gående visat är en riskgrupp för olika typer av framtida problem, ett annat exempel är att påverka storkonsumenter av alkohol genom enkla rådgivande och stödjande insatser inom sjukvården (brief intervention). finns också vad som ibland brukar benämnas indikerade insatser (tertiärprevention) som går ut på att hjälpa barn eller ungdomar som redan har allvarliga problem. En hel del alkoholförebyggande insatser pågår i och ansträngningarna har ökat . Det är inte vår avsikt att beskriva alla de områden inom vilka förebyggande åtgärder kan förekomma utan snarare att lyfta fram de områden där vi anser att det är möjligt att utveckla och förstärka det före- byggande arbetet ytterligare. Avgörande för hur framgångsrikt det förebyggande arbetet blir är hur väl man kan nå olika grupper av människor. En första viktig fråga blir då var, i vilka miljöer, man kan nå stora grupper av befolkningen, både för primär- och sekundärpreventiva insatser. Här framstår fem olika miljöer som speciellt betydelsefulla vilka sammantaget omfattar majoriteten av svenska folket. En av dessa miljöer är grund- och gymnasieskolan. Alla barn går i och nästan alla fortsätter till gymnasieskolan. En annan sådan miljö är högskolan och . påbörjar av alla ungdomar universitets- eller högskolestudier . Vuxenlivets alkoholvanor grundläggs av livet. Högskolan och blir därmed en viktig arena för att nå fram till unga vuxna med förebyggande insatser.