sou · GTB3106d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 11 Se , , (1999) för uppehåll i arbetslivet på grund av arbetslöshet och föräldraledighet och (2005) på grund av friåret. SOU 2005:106 Bilaga 2 Sysselsatta 1000-tal efter näringsgren och kön SNI2002 kod, näringsgren % av totalt antal A+B jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske 01 jordbruksföretag och serviceföretag till jordbruk 02 skogsbruk och serviceföretag till skogsbruk 05 fiskare, vattenbrukare inkl. serviceföretag C-E utvinning, tillverkning; energi- o vattenförsörjning 10-14 gruvor och mineralutvinningsind. 15+16 livsmedels-, dryckesvaru-, o tobaksind. 17-19 textil-, beklädnads-, läder- o lädervaruind. 20 industri för trä och varor av trä, kork, rotting o.d. 21 massa-, pappers- och pappersvaruindustri 22 förlag; grafisk och annan reproduktionsindustri 23+24 kemisk ind; stenkolsprod, raff petroleumprod, 25 gummi- och plastvaruindustri 26 jord- och stenvaruindustri 27 stål- och metallverk 28 industri för metallvaror utom maskiner och 29 maskinindustri som ej ingår i annan 30-33 industri för el- och optikprodukter E el-, gas-, värme- och vattenverk 45.1+45.2+45.5 mark-, bygg- och anläggningsarb, 45.3+45.4 bygginstallationer, slutbehandling av G+I handel; transport, magasinering; kommunikation G parti- och detaljhandel; reparationsverkstäder för 50 handel med och serviceverkstäder för motorfordon; 51 parti- och agenturhandel utom med motorfordon 52.1 butiker, varuhus och stormarknader med brett 52.2-5 detaljhandel i specialiserade butiker 52.6 detaljhandel, ej i butik 52.7 reparationsverkstäder för hushållsartiklar och H+O+P personliga och kulturella tjänster; renhållning 55 hotell och restauranger 60-63 transport- o magasineringsföretag; resebyråer, 64 post- och telekommunikationsföretag 65+67.1 banker och andra kreditinstitut inkl 66+67.2 försäkringsbolag inkl stödtjänster 70 fastighetsbolag och fastighetsförvaltare 72 datakonsulter och dataservicebyråer 73 forsknings- och utvecklingsinstitutioner L+Q civila myndigheter, försvar; internat. M+73 forskning o utveckling; utbildning 80exkl80.101 utbildningsväsendet exkl. förskolan N enheter för hälso- och sjukvård, socialtjänst; 85.1+85.2 hälso- och sjukvård; veterinärer 85.31 , hem för vård eller boende o.d. 85.32 sociala öppenvårdsenheter, socialkontor 90 reningsverk, avfallsanläggningar, renhållningsverk 91 intresseorganisationer och religiösa samfund 92 enheter för rekreation, kultur och sport 93+95 annan personlig service Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar, 2004 7 Den framtida arbetstidsfördelningen En reducerad arbetstid för arbetstagare som initialt arbetar fulltid på arbetsplatsen, leder till att andelen deltidsarbe- tande 30–/vecka kommer att öka.12 Hur kommer det att påverka arbetstidsfördelningen , med hänsyn till den demografiska utvecklingen? Låt oss anta att det i huvudsak är arbetstagare i åldrarna 25–som kommer att utnyttja rätten att gå ned i arbetstid. Detta antag- ande motiveras av att reduceringen i arbetstid troligen kommer att användas till att kombinera arbetslivet med familjelivet. Vi antar även att andelen anställda av befolkningen inom de olika kön- och åldersgrupperna kommer att vara oförändrat , och att fördelningen i arbetstid för de olika kön- och åldersgrupperna kommer att vara oförändrad . Med hjälp av dessa antaganden isolerar vi den demografiska utvecklingens inverkan på arbetstidsfördelningen. fanns det i genomsnitt 2,7 miljoner anställda arbetstagare i åldern 25–. Det är denna referenspopulation som analyseras nedan. Referenspopulationens utveckling visas i Tabell 2. Den demografiska utvecklingen gör att antalet anställda ökar med 66 000 jämfört med . Vi antar att de arbetstagare inom referenspopulationen som arbetar / vecka och mer kan komma att minska sin arbetstid enligt tre alter- nativ: Alternativ 1: av de anställda (35+ tim/vecka) minskar sin arbetstid till 30–/vecka . Alternativ 2: av de anställda (35+ tim/vecka) minskar sin arbetstid till 30–/vecka . Alternativ 3: av de anställda (35+ tim/vecka) minskar sin arbetstid till 30–/vecka . Förändringen av antalet anställda redovisas för de tre alternativen i Tabell 2. Under Alternativ 1 är det ca 38 000 män och 28 000 kvin- nor som , av , har minskat sin vanligen arbetade arbetstid och mer till mellan 30 och . Antalet män är större på grund av att det är fler män än kvinnor som arbetar heltid (35+ tim/vecka). 12 En del arbetstagare kommer att arbeta /vecka eftersom deras heltid kan vara kortare än /vecka. nativ 3 är motsvarande siffror ca 150 000 män och 113 000 kvinnor. Ökningen i antalet deltidsarbetande 30–jämfört med referenspopulationen är således mellan för männen, och mellan för kvinnorna. Tabell 2 Anställda 25–efter arbetstid, 1000-tal Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar och Befolkningsstatistik I avsnitt 6 fann vi att av de heltidssysselsatta männen arbetade i näringsgrenar där av männen arbetade heltid. Låt oss anta att antalet män som reducerar sin arbetstid kommer att begränsas till av antalet kvinnor. Alternativ 1–3 omformuleras därmed till följande alternativ: Alternativ I: av kvinnorna och av männen som är anställda 35+ tim/vecka minskar sin arbetstid till 30–/vecka . Alternativ II: av kvinnorna och av männen som är anställda 35+ tim/vecka minskar sin arbetstid till 30–/vecka . Alternativ III: av kvinnorna och av männen som är anställda 35+ tim/vecka minskar sin arbetstid till 30–/vecka . Förändringen av antalet anställda män inom respektive arbetstids- grupp för redovisas i Tabell 2. Antalet män som har mins- kat sin arbetstid under Alternativ I uppgår nu till ca 12 000. Under Alternativ III är motsvarande siffra ca 50 000. Ökningen i antalet deltidsarbetande män 30–/vecka jämfört med referens- populationen är nu mellan . Det kan konstateras att den individuella reduceringen av arbets- tiden enligt det lagförslag som har presenterats av utredningen troligen inte skulle få några stora effekter för arbetsmarknaden. Den faktiska arbetstiden på de arbetsplatser där anställda går ned i arbetstid kommer att minska, men mindre än vid generella arbets- tidsförkortningar, beroende på att kolleger i större utsträckning kan komma att ta över arbetsuppgifter. Sysselsättningen kommer troligen endast påverkas marginellt. Effekter på arbetstagarnas produktivitet och den totala produktionen är osäkra. Å ena sidan kan en individuell reducering av arbetstiden vara förenlig med ökad produktivitet för den anställde. Å andra sidan kan det krävas att arbetsplatsens organisation är anpassad till deltidsarbete för att arbetsplatsens produktivitet ska kunna öka. Utifrån den kunskap om produktivitetens utveckling vid arbetstidsförkortning som finns , är den samlade bedömningen att arbetsplatsernas produktivitet inte kommer att påverkas av en individuell arbets- tidsförkortning. En reducerad faktisk arbetstid, oförändrad sysselsättning och oförändrad produktivitet pekar på att den totala produktionen på arbetsmarknaden kan minska. Den minskade produktionen bör vägas mot den välfärdsförbättring som det kan innebära för en del arbetstagare att kunna gå ned i arbetstid under vissa perioder av arbetslivet. Det är osäkert vilka grupper på arbetsmarknaden som kommer att utnyttja den ökade rätten att gå ned i arbetstid. Troligtvis kommer de grupper av arbetstagare som i stor utsträckning går ned till deltidsanställning efter att ha arbetat heltid, även utnyttja den nya ledighetslagstiftningen. Detta talar för att kvinnor i åldrarna 25–54 i stor utsträckning kommer utnyttja rätten att gå ned i arbetstid. Det tydligaste avtrycket från den nya ledighetslagstiftningen är att antalet anställda som arbetar 30–kan öka med mellan bland kvinnorna, och mellan bland männen.13 Trots att den procentuella ökningen är större bland männen, kommer skillnaden mellan antalet kvinnor och män som arbetar deltid 30–att öka. 13 Dessa uppskattningar bygger på att mellan av de anställda kvinnorna med en arbetstid 35+ timmar minskar sin arbetstid med ¼ . Motsvarande andel av männen antas vara mellan . , , , och . Career Interruptions and Subsequent Earnings: A . , 34:2, s. 294–311. Altavilla, , och . Evaluating the effects of working hours on employment and wages. , 27:6, s. 647–64. Sysselsättningseffekter av en allmän arbets- tidsförkortning. : Ekonomiska studier utgivna av nationalekonomiska institutionen 20, vid . Anxo, och . Working Hours and Productivity in . , 91:3, s. 613–19. Working-time reduc- tion and employment: experiences in Europe and economic policy recommendations. , 25:2, s. 209–43. Crépon, och . Employed 40 Hours or Not Employed 39: Lessons from the 1982 Mandatory Reduction of the Workweek. , 110:6, s. 1355–88. Evaluation the Business Case for Part-time Working amongst Qualified Nurses. , 42:1, s. 167–83. Arbetstidsförkortning – arbetsdelning eller raserad välfärd? Ekonomisk Debatt, 24:5, s. 405–14. Has Work-Sharing Worked in ? , 114:1, s. 117-48. Working time, employ- ment, and work sharing: Evidence from . Empirical Economics, 25:1, s. 169–87. Kapteyn, , och . The myth of worksharing. Labour Economics, 11:3, s. 293–313. Part-time employment and industrial relations development in the EEC. , 15:1, s. 58–67. Arbetstidsförkortning, löner och arbetslöshet – en studie på svenska individdata. Ekonomisk Debatt, 29:7, s. 477–86. Causal effects of subsidized career breaks. Working Paper 2005:17, : . Skedinger, Per. En ekonometrisk studie av arbetstidsproduk- tiviteten, bilaga till SOU 1994:58. Arresting the decline of good jobs in the ?" , 28:4, s. 269–74. SCB undersökning – Enkät SCB undersökning – Resultat Enkätundersökning om partiell ledighet Utredningen har låtit genomföra en enkätundersökning riktad till kvinnor med barn som är . Frågorna har handlat om i vilken omfattning rätten till delledighet utan föräldrapenning används. Enligt 7 § föräldraledighetslagen (1995:584) har en förälder rätt till förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel för vård av ett barn som inte har fyllt eller som är äldre än så men ännu inte har avslutat sitt första skolår. Undersökningen genomfördes av () september–. Enkäten skickades endast till kvinnor men frågor ställdes även om make/sambos arbetssituation. Undersökningen genomfördes som en postenkät med två påminnelser. Utredningen och SCB har efter diskussion beslutat att urvalsstorleken skall vara 1 320 individer. Totalt var det 715 personer som besvarade frågeblanketten, vilket är av urvalet. Frågeformuläret togs fram i samarbete mellan utredningen och SCB. Blanketten bestod av 11 numrerade frågor, några av dem hade delfrågor vilket genererade totalt 20 frågor (se bilaga 3). I undersökningen ställdes frågor bl.a. om hur familjen använt rätten att vara tjänstledig på deltid, frågor om antal barn, moderns yrke och utbildning samt moderns och faderns arbetssituation, se bilaga 3. Förutom variabler som samlats in via frågeblanketten har ett antal registervariabler hämtats från SCB:s register över totalbefolk- ningen (RTB). Dessa är kön, ålder, civilstånd, födelseland, med- borgarskap, kommun och inkomst. I denna bilaga redovisas svaren från undersökningen. Tabellerna har räknats upp till populationsnivå, vilket innebär att resultatet avser hela populationen och inte bara de svarande. Antalsuppgifterna är således skattningar av antal personer i popu- lationen med den aktuella egenskapen. Resultaten har använts i analysen av i vilken omfattning en rätt till partiell ledighet med motsvarande löneminskning kan komma att användas, vem som sannolikt kan komma att vara partiellt ledig och hur arbetsgivaren hanterar frånvaron vid partiell ledighet. Resultatet är vägt med hänsyn till det faktiska antalet svarande. Sammanfattande analys av resultaten Utredningen kan konstatera att svaren visar att vi inte kan vara säkra på att frågorna uppfattats korrekt. Eftersom rätten till del- ledighet enligt föräldraledighetslagen är begränsad till högst en fjärdedel av ordinarie arbetstid visar svaren under fråga 8 att den arbetstid som uppgivits i flera svar understiger . Rätten till ledighet måste då ha någon annan grund än föräldraledighets- lagens regel om delledighet utan föräldrapenning. Hur många har använt möjligheten till delledighet? har svarat att de eller make/sambo varit dellediga utan föräldrapenning –2005. Varför har delledigheten inte använts? av dem som inte varit dellediga har uppgett att de hade velat vara det. av dessa har uppgett att ekonomin har hindrat dem. Vid en granskning av de svar som givits under annat har vi uppmärksammat att ytterligare skäl kopplade till ekonomin uppgivits, men flera har också uppgett att de inte kände till rätten att vara partiellt ledig. Är det män eller kvinnor som är lediga? Vi kan av svaren under fråga 8 utläsa att det framförallt är kvinnor som varit dellediga utan föräldrapenning. Procentsatsen har varierat mellan –2005. Hur löste arbetsgivaren frånvaron? (fråga 10) Vid fråga om hur arbetsgivaren löste fördelningen av arbetsuppgift- erna vid frånvaron är det vanligaste svaret att arbetsuppgifterna fördelades om inom arbetsgruppen (). Det näst vanlig- aste svaret är att en vikarie anställdes (). Vad har hänt när rätten till delledighet upphörde? (fråga 11) Vi har noterat att det är få som ändrat arbetstiden i sitt anställnings- avtal när möjligheten till delledighet upphörde (). Det är också få som velat ha som inte har kunnat få det. Fråga 1 Har du eller din make/sambo använt er av den Fråga 2a Hade du/ni velat Mina arbetsuppgifter passade inte för deltid Min make/sambos arbetsuppgifter passade inte för deltid Fråga 2b Vad hindrade Rädsla för att (någon av oss) trots allt kunde mista jobbet dig/er från att göra det? Min arbetsplats var liten, svårt organisera arbetet där Min make/sambos arbetsplats var liten, svårt organisera Fråga 3 Antal barn du bor/bott med 8 barn eller fler du eller din make/sambo använt er av den Fråga 3 Antal barn du bor/bott med 8 barn eller fler Grundskola, folkskola, realskola eller liknande Fråga 5 Vilken är din 2-årig gymnasieutbildning eller fackskola 3- eller 4-årig gymnasieutbildning Universitets- eller högskoleutbildning kortare än 3 år Universitets- eller högskoleutbildning eller längre Fråga 6 Ange kategori för Är själv egen företagare Fråga 7 Är du medlem i Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet Fråga 8 Hur såg din Fråga 8, 2000 Arbetade Fråga 8, 2000 Arbetade Var inte gift/sambo då Fråga 8 Hur såg din ev. Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet början av det här året? Fråga 8, 2000 Arbetade Fråga 8, 2000 Arbetade Fråga 8 Hur var Min m/s arbetade kortare Min m/s var ledig Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet Fråga 8 Hur såg din Fråga 8, 2001 Fråga 8, 2001 Arbetade Var inte gift/sambo då Fråga 8 Hur såg din ev. Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet början av det här året? Fråga 8, 2001 Arbetade Fråga 8, 2001 Arbetade Fråga 8 Hur var Min m/s arbetade kortare Min m/s var ledig Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet Fråga 8 Hur såg din Fråga 8, 2002 Fråga 8, 2002 Var inte gift/sambo då Fråga 8 Hur såg din ev. Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet början av det här året? Fråga 8, 2002 Arbetade Fråga 8, 2002 Fråga 8 Hur var Min m/s arbetade kortare Min m/s var ledig Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet Fråga 8 Hur såg din Fråga 8, 2003 Arbetade Fråga 8, 2003 Arbetade Var inte gift/sambo då Fråga 8 Hur såg din ev. Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet början av det här året? Fråga 8, 2003 Arbetade Fråga 8, 2003 Arbetade Fråga 8 Hur var Min m/s arbetade kortare Min m/s var ledig Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet Fråga 8 Hur såg din Fråga 8, 2004 Arbetade Fråga 8, 2004 Arbetade Var inte gift/sambo då Fråga 8 Hur såg din ev. Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet början av det här året? Fråga 8, 2004 Arbetade Fråga 8, 2004 Arbetade Fråga 8 Hur var Min m/s arbetade kortare Min m/s var ledig Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet Fråga 8 Hur såg din Fråga 8, 2005 Fråga 8, 2005 Arbetade Var inte gift/sambo då Fråga 8 Hur såg din ev. Arbetade deltid med föräldrapenning Arbetade deltid med föräldratjänstledighet början av det här året? Fråga 8, 2005 Arbetade Fråga 8, 2005 Arbetade Fråga 8 Hur var tjänstledigheten fördelad?. Min m/s arbetade kortare Min m/s var ledig Antal barn du bor/bott med Procent Procent Procent Procent Procent Procent Fråga 8 Hur såg din arbetssituation ut vid ? Fråga 9 Hur var du anställd Hur var du anställd Hur var du anställd Hur var du anställd Hur var du anställd Hur var du anställd Arbetsuppgifterna fördelades om inom arbetsgruppen Vissa arbetsuppgifter togs bort av arbetsuppgifterna när du Jag arbetade mer än jag egentligen skulle göra valde att vara tjänstledig? Har inte kortare arbetstid längre och vill inte ha det kortare arbetstid, har kvar heltidsanställning kortare arbetstid, nu deltidsanställning Skulle velat ha kortare arbetstid, men kan inte få det att ha kortare arbetstid eller skulle du ha velat ha Har fortfarande barn som är under 8 (eller 12) år Både svarsalternativ 2 och 6 Både svarsalternativ 4 och 6 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. 82.Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. 83.Kärnavfall – kostnader och finansiering. 84.En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. 85.Tillsyn på försäkringsområdet. 86.Ägaransvar vid trafikbrott. Premiepensionssparande på rätt kurs. 88.Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. 89.Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. 91.Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . 92.Styrningen av insatsförsvaret. 93.Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi –en samlad förvaltning med politisk styrning. 94.Kunskap för biologisk mångfald –inventera mera eller återvinn kunskapen? 95.Nyttiggörande av högskole- uppfinningar. 96.En effektiv förvaltning för insats- försvaret. 97.När en räcker. Mastdelning för miljön. 98.Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. 100.På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. 101.Utan timplan – för målinriktat lärande. 102.Utan timplan – forskning och ut- värdering. 104.Sverige och – granskning och förslag. Del 1 Huvudrapport. Del 2 Expertrapporter. 105.Stärkt rätt till heltidsanställning. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. [71] Styrningen av insatsförsvaret. En effektiv förvaltning för insatsförsvaret. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem