sou · GTB32d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Denna ordning ger YLE full avdragsrätt för ingående mervärdesskatt. Bakgrunden till att kan tillämpa denna modell är att inför EU-inträdet förhandlade till sig möjlighet att fortsätta låta sin offentliga radio- och TV omfattas av mervärdes- skatt. YLE har enligt sin bolagsordning rätt att, efter beslut från bolagsstämman, bedriva annan verksamhet än public service radio och TV. Aktiviteterna skall bära sina egna kostnader. Den viktigaste verksamheten är försäljning av tjänster och produkter i anslutning till YLE:s programutbud. YLE erbjuder också mobila tjänster såsom nyheter till mobiltelefoner. Sidoverksamheten utgör inte något separat resultatområde. Enligt YLE:s årsredovisning utgjorde dock intäkterna från denna verksamhetdrygt , vilket motsvarar av de totala intäkterna.25 Marknad för radio och TV Den avgiftsfinansierade public service-verksamheten i avviker från övriga nordiska länder i det avseendet att den bedrivs av flera olika programföretag. I sänds public service-TV av () och av /A/S (). Dessutom finns åtta regionala TV- stationer, de s.k. TV 2-regionerna. TV 2-regionerna är självständiga enheter som sänder nyheter och sport i anslutning till rikssändningar. 2485 a § 5 p. mervärdesskattelag (1993/1501). 25YLE:s årsberättelse 2003. DR sänder två TV-kanaler i det analoga marknätet – DR1 och DR2 – med en sammanlagd marknadsandel om av tittandet år 2003.26 är landets största kanal med en total tittarandel på . Digitala marksändningar av TV (med undantag av viss försöksverksamhet) hade ännu inte påbörjats. Ett nät för digitala marksändningar håller dock på att byggas och förväntas tas i bruk . DR sänder de rikstäckande radiokanalerna P1, P2 Musik & Kultur (koncession t.o.m. ), P3 och P4 i det analoga marknätet. P4 är den mest avlyssnade kanalen med blandat landstäckande och regionalt innehåll. I det digitala marknätet parallellsänder DR delar av sitt analoga utbud tillsammans med flera kanaler som enbart sänds digitalt. DR:s marknadsandel av det totala radiolyssnandet i var . I public service-utbudet ingår också FM-kanalen Sky Radio. Lov om radio- og fjernsynsvirksomhed är gemensam för alla som sänder radio och TV till allmänheten i . Lagen innehåller generella regler om spridning av program, tillståndsgivning, tillsyn och granskning, reklam och sponsring, radio- och TV-licens, lokal radio- och TV-verksamhet. Både DR, och TV 2-regionerna ges i lagen rätt att utöva public service-verksamhet enligt vissa fastslagna principer om bredd, kvalitet, allsidighet och mångfald. DR, och TV 2- regionernas verksamhet regleras närmare i varsitt kapitel i lagen. mediepolitiska aftale (medieavtalet) är en överens- kommelse mellan regeringen och ett antal partier i om riktlinjer beträffande public service-verksamheten . upprättas för fyraårs- perioder. Nuvarande avtal gäller t.o.m. utgången av . I bekendtgørelse om radio- og fjernsynslicens (kungörelse om radio- och fjernsynslicens) regleras skyldigheten att betala radio- och TV-avgift. 26 DR:s årsrapport , s. 19. Innebörden av programföretagens public service-ansvar regleras i ett särskilt public service-kontrakt mellan respektive företag och kulturministern. DR:s nuvarande kontrakt gäller . Kontraktet innehåller generella riktlinjer om kvalitet, allsidighet, mångfald, vikt vid danska språket och dansk kultur, främjande av integration etc. Dessutom ges kvantitativa regleringar om programinnehåll beträf- fande till exempel utläggning av programproduktion till oberoende producenter. Enligt kontraktet skall DR lämna en redogörelse för hur man levt upp till åtagandena i public service-kontraktet. Varje TV 2-region har ett eget public service-kontrakt. har efter omvandlingen till aktiebolag inte något public service- kontrakt. Istället regleras public service-förpliktelser i ett särskilt tillstånd. Nuvarande tillstånd sträcker sig t.o.m. . I (vedtækt) ges bestämmelser om bland annat uppfyllandet av DR:s public service-uppdrag, möjlighet att bedriva sidoverksamhet, organisation, klagomål, finansiering, budget samt räkenskaper och revision. Stadgarna fastställs av genom en särskild förordning i enlighet med 15 § lov om radio- och fjernsynsvirksomhed. Motsvarande stadgar finns för TV 2- regionerna. stadgar ser något annorlunda ut eftersom är ett aktiebolag. Till exempel innehåller de inte några föreskrifter om uppfyllandet av public service-uppdraget. DR är en så kallad selvstændig offentlig institution, vilket innebär att DR har en självständig ställning på vilken den danska staten inte kan utöva något direkt ägarinflytande. består av tio ledamöter av vilka tre (inklusive styrelsens ordförande) utses av kulturministern. utser sex ledamöter (dessutom ingår en personalrepresentant). Styrelsen skall vara sammansatt så att den innehar kunskap och erfarenheter inom media, kultur, ledarskap och näringsliv. har det överordnade ansvaret för programinnehållet och för att bestämmel- ser i lagar, avtal och andra regelverk efterlevs. Styrelsen fastställer allmänna riktlinjer för DR:s verksamhet och utser generaldirektören och övriga inom den verkställande ledningen. /A/S är ett aktiebolag som till ägs av danska staten. var en selvejende institution. Omvandlingen till aktiebolag har skett som ett steg i regeringens planer att privatisera . TV 2-regionerna är fortfarande selvejende institutioner. Organisa- toriskt är /och TV 2-regionerna numera skilda från varandra. Tillsyn och granskning av den nationella public service- verksamheten i sker främst genom den statliga myndigheten og tv-nævnet (). utfärdar sändningstillstånd för andra aktörer än DR, och TV 2-regionerna.27 Nämnden bevakar efterlevnad av lov om radio- og fjernsynsvirksomhed och andra därtill hörande regler och har befogenhet att besluta om indragning av tillstånd. Nämnden träffar också avgörande om innehåll i radio och TV-reklamen, antingen på eget initiativ eller efter klagomål från allmänheten samt granskar de årliga public service- redovisningar som upprättas av DR, och de regionala TV 2- verksamheterna. Klagomål beträffande överträdelse av regler om god pressetik och frågor om genmäle behandlas av Pressenævnet (). 27 Vissa undantag finns dock, se t.ex. § 47 och 52 lov om radio- og fjernsynsvirksomhed. DR:s verksamhet finansieras främst genom DR:s andel av avgiftsmedlen. finansieras med både reklam och TV-avgifter. skall dock bolaget inte få del av avgiftsmedlen. TV 2-regionerna skall fortfarande finansieras med avgiftsmedel. Enligt lov om radio- og fjernsynsvirksomhed skall det betalas en avgift för uppställning (opstilling) av en radio eller TV-mottagare (fjernsynsmodtagere). Avgiften kallas för licens. Till grund för licensskyldigheten gäller innehav av radio- och fjernsynsmottagare. Det finns tre olika typer av licens: licens för färg-TV, licens för svart/vit-TV samt radiolicens. Vad som avses med radio- och TV- mottagare definieras i § 1 bekendtgørelse om radio- og fjernsyns- licens: Ved radio- og fjernsynsmodtagere forstås apparater, der kan gengive lyd- eller billedprogrammer spredt ved hjælp af radio- eller kabelanlæg. Monitorer tilknyttet andet elektronisk udstyr anses for modtagere, såfremt de kan gengive lyd- eller billedprogrammer, som er spredt ved hjælp af radio- eller kabelanlæg. Viss möjlighet till nedsättning av licensen finns för pensionärer med låg inkomst (betalar halv färg-TV-licens) samt synskadade (betalar endast radiolicens). Nivån på licensen fastställs, för ett eller åt gången, av regeringen (efter överenskommelse med finans- utskott)28 och redovisas i medieavtalet. De totala licensintäkterna var år . var licensen (inkl. mervärdesskatt). Licensavgifterna uppbärs av DR under namnet DR Licens. Finansieringsmodellen illustreras av Figur 3 nedan. Delar av licens- intäkterna fördelas sedan vidare till och TV 2-regionerna. Dessutom sker utbetalning av en mindre andel till Kultur- ministeriet och för vidare utbetalning till andra 28 69 § lov om radio- og fjernsynsvirksomhed. medierelaterade föremål som till exempel lokal icke-kommersiell radio och TV.29 Finansiering av public service radio och TV i Icke kommersiell radio och TV m.m. Nivån på de olika organisationernas medelstilldelning bestäms i medieavtalet. Medelsfördelningen till , TV 2-regionerna m.m. avräknas som fasta årliga belopp som gäller oavsett nivån på de samlade licensintäkterna. Ett eventuellt överskott jämfört med de förväntade licensintäkterna tillfaller statskassan. Om licens- intäkterna istället blir lägre än förväntat bärs detta av DR. DR är undantagen från inkomstskatteplikt.30 Detta gäller även de regionala TV 2-verksamheterna.31 Nybildade //AS är 303 § p. 1 bekendtgørelse af lov om indkomstbeskatning af aktieselskaber. 313 § p. 16 bekendtgørelse af lov om indkomstbeskatning af aktieselskaber. dock numera föremål för inkomstskatt precis som andra aktiebolag. Licensen är föremål för mervärdesskatt om (normalskattesats). Detta medför att DR och de andra program- företagen som får del av avgiftsmedlen har full avdragsrätt för ingående mervärdesskatt. Möjligheten att mervärdesbeskatta licensen har funnits för p.g.a. att landet var med om att förhandla fram det sjätte mervärdesskattedirektivet inom EU. DR har enligt lagen om radio- og fjernsynsverksamhet rätt att utöva viss sidoverksamhet i anknytning till programverksamheten, till exempel uthyrning av teknisk utrustning och försäljning av programproduktioner. Ett villkor är att sidoverksamheten sker på konkurrensmässiga villkor. Sidoverksamheten bedrivs inom DR (dvs. inte i separata dotterbolag). Den kommersiella verksamheten och public service- verksamheten hålls dock redovisningsmässigt isär. Eftersom DR inte betalar inkomstskatt skall DR, för att sidoverksamheten konkurrensmässigt skall kunna jämställas med privata verksamheter, överföra av överskottet från sidoverk- samheten till public service-verksamheten. DR:s intäkter från sidoverksamhet var vilket utgör av DR:s totala omsättning. Sidoverksamheten uppvisade ett överskott om 6,8 miljoner DKK.32 Marknad för radio och TV I produceras avgiftsfinansierad radio och TV av NRK (Norsk Rikskringkasting). 32 DR:s årsrapport , s. 64. NRK sänder två rikstäckande TV-kanaler i det analoga marknätet NRK1 och NRK2. I det analoga marknätet sänder också den kommersiella reklamfinansierade TV-kanalen . TV2 har ett tillstånd (koncession) för sändningarna med vissa villkor beträffande public service-innehåll etc. TV2 betalar en årlig koncessionsavgift till staten. NRK:s och andelar av de totala TV-tittandet i var år 2002.33 beslutade om att bygga ett digitalt marknät och att sändningarna i det analoga marknätet kan avvecklas före utgången av . NRK sänder de tre rikstäckande radiokanalerna NRK P1, NRK P2 och NRK med olika inriktning. Radiokanalen 24 och P4 Radio har koncession att sända rikstäckande reklamfinansierad radio mot uppfyllande av vissa public service- villkor. NRK:s analoga radiokanaler parallellsänds i det digitala marknätet för radio. Dessutom har NRK startat fyra digitala kanaler. Digitala radiosändningar bedrivs även av P4 Radio och Kanal . NRK:s andel av det totala radiolyssnandet var . P4 Radio , med en marknadsandel på , var 2003 landets näst största kanal efter NRK P1.34 Grundläggande regler för alla som utövar radio och TV verksamhet i ges i lov om kringkasting. 35 Lagen innehåller bl.a. generella regler om koncessioner och andra tillstånd att sända radio och TV, europeisk programmaterial, reklam och sponsring, vidaresändning i kabelnät, genmäle och . Ett kapitel i lagen reglerar särskilt NRK:s rätt att sända radio och television, och 33NRK i 2003 (årsmelding og allmenkringkasterregnskap), s. 53. 34NRK i 2003 (årsmelding og allmenkringkasterregnskap), s.53. 127: Lov om kringkasting. innehåller regler om organisation, styrelse, finansiering m.m. För andra radio- och TV-aktörer krävs särskilt tillstånd (koncession) eller registrering för att få bedriva sändningar. Lov om kringkasting kompletteras av förordningen forskrift om kringkasting (nr 153), med närmare reglering av vissa frågor. Avgiftsskyldigheten regleras i lov om kringkasting och i forskrifter om fjernsynsmottakere. Vissa regler om NRK:s public service-uppdrag finns upptaget i NRK:s bolagsordning (Vedtekter for ). Här ges föreskrifter om exempelvis allsidighet och opartiskhet, nyhetsutbud, kvalitetsprogram för barn och ungdom, främjande av norska språket samt program för etniska och språkliga minoriteter. Både TV2, Kanal 24 och P4 Radio regleras förutom av lov om kringkasting av sina koncessionsavtal. Genom dessa ges TV2 rätt att sända kommersiell television och Kanal 24 och P4 Radio ges rätt att bedriva kommersiell radioverk- samhet. För koncessionen betalar TV2 dels en fast avgift, dels en rörlig baserad på intäkter från reklam. Den fasta avgiften går till Norsk filmfond och den rörliga avgiften går till statskassan. I TV2:s koncessionsvillkor ställs krav på programinnehåll beträffande exempelvis redaktionell självständighet, program för både större och mindre grupper av tittare samt främjande av det norska språket.36 Liknande villkor om programinnehåll finns också i koncessionerna till Kanal 24 och P4 Radio . Radiokanalerna betalar dock inte årliga ersättningar till staten, utan endast engångsvederlag i samband med erhållandet av koncessionen. NRK är ett aktiebolag som till ägs av . Staten utövar sitt ägande på bolagsstämman (generalförsamlingen) genom kulturministern. består av nio medlemmar varav sex väljs av generalförsamlingen och tre är personal- representanter. utser i sin tur verkställande direktör, kringkastingssjefen. 36 Konsesjonsvillkår for i perioden 1. januar 2003 til 31. . Statens medieförvaltning (SMF) ansvarar för vissa frågor rörande efterlevnad av lagar och regler inom radio och TV-området, till exempel regler beträffande reklam och sponsring. är ett till Kultur- og kirkedepartementet rådgivande organ med uppgift att värdera om programföretagen uppfyller sina public service-uppdrag. Rådets utvärdering skall läggas fram för Kultur- og kirkedepartementet i en årlig rapport. Huvudlinjerna i NRK:s programverksamhet granskas av det rådgivande organet . Rådets ansvar finns reglerat i lov om kringkasting, och dess medlemmar utses av och av kungen (i praktiken genom regeringen). Frågor tas upp på initiativ medlemmarna i rådet, av NRK:s ledning och av NRK:s tittare och lyssnare. NRK:s huvudsakliga intäktskälla är TV-avgifter (kringskastings- avgifter). Finansiering genom reklam får inte förekomma.37 Grundläggande för avgiftsskyldigheten är innehav av en fjernsynsmottaker. Enligt § 1 forskrifter om fjernsynsmottakere gäller: Den som har (bl.a. også den som låner eller leier) fjernsynsmottaker plikter å betale den kringkastingsavgift som til enhver tid er fastsatt av . For videospiller kombinert med tuner (mottakerdel) skal det betales kringkastingsavgift som for fjernsynsmottaker med farge. Det finns inte reglerat i lag vad som avses med en fjernsynsmottaker, men enligt NRK:s tolkning gäller följande: Med fjernsynsmottaker menes: TV, video med tuner, satellittmottaker, PC med o.l. Kort sagt alle tekniske innretninger som kan ta i mot levende fjernsynssignaler og videreformidle dem direkte.38 Nivån på avgiften fastställs av . NRK:s totala avgiftsintäkter var 3 092 miljoner NOK. Avgiften var (inklusive sex procents mervärdesskatt). 37I NRK:s text-TV (teksfjernsyn) får dock reklam förekomma. 38Hvem skal betale kringkastingsavgift? //3167955.html, . Uppbörden av avgifterna hanteras av NRK. Den avdelning som ansvarar för uppbörden, lisensavdelningen, ligger i Mo i i norra . När avgifterna betalas in går de direkt och oavkortat till NRK, vilket illustreras av Figur 4. Finansiering av public service radio och TV i m o m s Enligt norsk skattelagstiftning är företag m.m. vars verksamhet inte bedrivs i vinstsyfte (ikke har erverv til formål), befriade från inkomstskatt.39 Detta innebär att NRK inte är inkomst- skattepliktigt för den delen av sin verksamhet som är finansierad genom avgifter.40 infördes mervärdesskatt på TV-avgiften. En effekt av mervärdesskattebeläggningen är att NRK kan dra av mervärdes- skatt som erlagts vid köp av varor och tjänster. 39§ 2 32 LOV nr. 14: Lov om skatt av formue og inntekt (skatteloven). 40Kultur og Kirkedepartementet. Införandet av mervärdesskatt har kunnat ske utan höjning av avgiften. Detta har varit möjligt genom att den ingående mervärdesskatten har varit ungefär lika stor som den utgående. NRK bedriver en relativt omfattande kommersiell sidoverksamhet inom det helägda dotterbolaget . NRK Aktivum utvecklar och säljer produkter och tjänster under NRK:s varumärke. hade bolaget en omsättning på 107 miljoner NOK, vilket motsvarar av den totala omsättningen i NRK. NRK Aktivum bidrog med 66 miljoner NOK i intäkt till NRK.41 NRK Aktivums verksamhet är, till skillnad från NRK:s kärnverksamhet, skattepliktig. NRK Aktivum betalar både inkomstskatt och är mervärdesskattepliktigt i likhet med andra aktiebolag. 41 Norsk rikskringkasting AS årsregnskap 2003. , , Saldén Enérus, , , Inkomstskattelagen: en kommentar: del II: 29–66 kap. gula bibliotek, 2004 , , Förvaltningslagen med kommentarer, Juridik, 2003 , , , Vår författning, Juridik, uppl 13:1, 2003 , , Nials Svensk Associationsrätt i huvuddrag, Upplaga 8:1, Juridik, 2001 , , , Bolagsordning : praktisk , , , , information, 3 uppl. , , Offentlig förvaltning utanför myndighetsområdet, Iustus förlag, 1989 , , Normgivningsmakten enligt regeringsform, 3 uppl. , , Allmän förvaltningsrätt, 22 uppl. 2003 Warnling-Nerep, , Sanktionsavgifter – särskilt vid olovligt byggande, Juristförlaget 1987 Zila, , I stället för straff: sanktionsavgifter som kriminalpolitiskt medel mot bagatellbrottslighet, Juristförlaget 1992 Maj:ts Kungörelse nr 281 angående rätt att inneha radiomottagningsapparat, Bilaga 7 SOU 2005:2 Maj:ts Kungörelse nr 551 angående rätt att inneha radiomottagningsapparat, , 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. 1988/89:18 om TV-avgiften 1989/90:111 Reformerad mervärdesskatt m.m. 1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio- och TV- verksamheten 1993–1996 m.m. 1992/93:236 om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993/94:99 om ny mervärdesskattelag Prop. 1994/95:57 Mervärdesskatten och EG 1995/96:160 Radio- och TV-lag 1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997–2001 Prop. 1996/97:165 Vissa förändringar i TV-avgiftssystemet 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet 1998/99:130 Ny bokföringslag m.m. 1999/2000:2 Inkomstskattelagen, Del 2 Författnings- kommentarer 2000/01:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002–2005 Prop. 2002/03:72 Digitala TV-sändningar 2002/03:106 Administrativa avgifter på skatte- och tullom- rådet, m.m. 2003/04:1 Budgetpropositionen Prop. 2003/04:118 Digitala TV-sändningar 2003/04:182 Skärpta krav för närradiotillstånd, m.m. Prop. 2004/05:1 Budgetpropositionen 2004/05:24 Internationell redovisning i svenska företag betänkande 2000/01:KrU 8, Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002–2005 SOU 1989:35 Reformerad mervärdeskatt m.m., Betänkande från skatter – KIS, SOU 1994:88 Mervärdeskatten och EG, Slutbetänkande från Utredningen om teknisk EG-anpassning av de indirekta skatterna, SOU 1999:33 Bo tryggt – betala rätt – särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg, Betänkande från Boende- och avgiftsutredningen, SOU 2005:2 Bilaga 7 SOU 2000:55 Radio och TV i allmänhetens tjänst – ett beredningsunderlag, Betänkande från Kommittén Radio och TV i allmänhetens tjänst, SOU 2002:74 Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, Betänkande från , Finans- departementet SOU 2003:47 Koncessionsavgift på televisionens område, Betänkande från , Kultur- departementet SOU 2003:61 Trängselavgifter, Delbetänkande från Stockholmsberedningen, SOU 2003:97 En i tiden, Betänkande från utredningen om kronofogdemyndigheternas framtid, Finans- departementet SOU 2003:109 Must carry, Delbetänkande från Radio- och TV- lagsutredningen, SOU 2004:16 Digital Radio, Slutbetänkande av , SOU 2004:39 Nytt regelverk för marksänd digital-TV, Delbetänkande av Radio- och , Kultur- departementet SOU 2004:46 Svensk kod för bolagsstyrning, Betänkande från kodgruppen/, SOU 2004:47 Näringslivet och förtroendet, Betänkande från SOU 2004:75 Insyn och sekretess – i statliga företag – i internationellt samarbete, Slutbetänkande av Offentlighets- och sekretess- kommittén, Beräkningskonventioner , En rapport från Skatteekonomiska enheten på . Öppna radion och televisionen – Kartläggning och analys av icke- kommersiell lokal radio och TV, 2004. Ds 2002:51 Mervärdesskatten på ekologiska livsmedel, 2002/03:RR16 revisorers förslag angående staten som bolagsägare Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (2001/C 320/04) Förslag till Rådets direktiv om ändring av direktiv /388/EEG med avseende på reducerade mervärdesskattesatser KOM(2003) 397 slutlig av Europeiska kommissionens förslag till det sjätte mervärdes- skattedirektivet, COM (73) 950 av samt ändringsförslaget från kommissionen, COM (74) 725 final av Europeiska kommissionens andra rapport, COM (88) 799 final av , om genomförandet av det sjätte direktivets bestämmelser i medlemsländerna C-481/98 Kommissionen mot av C-280/00 av C-384/01 Kommissionen mot av Beslut av Europeiska kommissionen: Kommissionens beslutning af C2/2003 (ex NN 22/2002) om foranstaltninger til fordel for TV2/ Analys av uppdrag i lag, avtal och sändningstillstånd, , Börsregler 2003/2004 Handledning till noteringsavtal och noteringskrav, Nr 2 i Stockholmsbörsens skriftserie (ESV 2004:2, författningar och allmänna råd avseende ekonomiadministrativa bestämmelser för statlig verksamhet), , 2004 En ny tid för public service – rapport om konkurrensesituasjonen i et kommersielt marked og den fremtidige finansiering av public service radio og TV, YLE, DR, RUV, SVT, SR och NRK, 1999–12–19. FAR:s samlingsvolym 2004, FAR förlag, 2004 Finansiering av public service radio och television, , , PM till utredningen om radio och TV i allmänhetens tjänst, Handledning för mervärdesskatt 2004, Handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet m.m. vid taxering, Handledning för sambandet mellan redovisning och beskattning, 2004 Konkurrens och samarbete inom medierna, rapportserie 2003:2 Licens eller skat, Rapport fra arbejdsgruppen om den fredtidige finansierng av DR og TV2 (regionerne), Kanuari 2004 Medieutveckling , Radio- och 2004 Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2002, Rapport utgiven av 2003.