sou · GTB399d2 · 2006-01-01 00:00:00 — För skatteprivilegierade allmännyttiga juridiska personer – stif- telser, ideella föreningar, trossamfund m.m. - är inkomster undan- tagna från skattskyldighet för att inkomsterna används till allmän- nyttig verksamhet. Att skatteundantagandet oftast inte omfattar rörelse- och fastighetsinkomster förklaras av riskerna för konkur- renssnedvridningar.12 En skattebefrielse skulle ge möjligheter till prissänkningar. Konkurrenssnedvridning förutsätter kunder som påverkas av prissättningen. Vid handel med värdepapper över börs är detta praktiskt sett uteslutet. Säljare som är skatteprivilegierade subjekt säljer rimligen till marknadspriser, vilka de knappast påverkar. Det finns därför för avgränsningen av området för skatteprivile- gieringen inte anledning att skilja på om försäljningarna ingår i för- valtning eller handel (värdepappersrörelse). Utredningen anser därför att denna distinktion inte skall ha betydelse för avgränsning- en av området för skatteprivilegiet. 2.För skatteprivilegierade subjekt torde den enda omständighet som skulle kunna anföras som argument för att värdepappersrörel- se bedrivs vara att innehaven är mycket kortfristiga. I alla andra av- 12 Se härom SOU 1995:63 s. 93. seenden bör förvaltning i allmännyttiga juridiska personer vara or- ganiserad så att omständigheterna talar emot att avsikten är att vär- depappersrörelse bedrivs. Utredningen föreslår därför att tillägg görs i 7 kap. 3, 7 och 15 §§ IL som innebär att undantag från skattskyldighet skall gälla oavsett innehavstid för värdepappren. 1.Konsekvenserna av klassificeringen som investmentföretag eller inte kan vara mycket stora. Klassificering enligt de normer Regeringsrätten angav i RÅ 2002 ref. 52 torde oftast inte vålla några problem för investmentföreta- gen. Sannolikt torde verksamheten oftast bedrivas på väsentligt an- nat sätt än det som var fallet i RÅ 2002 ref. 52. Om verksamhet bedrivs i mer beaktansvärd omfattning, såsom i rättsfallet, kan det dock utan särskilt avancerad uppläggning av verksamheten uppstå mycket stora omsättningshastigheter. För att minska risken har i en del fall likviditetsförvaltningen hänförts till ett dotterbolag, vil- ket torde innebära att dotterbolagsaktierna ses som en del av för- valtningen av värdepapper, utan beaktande av omsättningen i dot- terbolaget. Nackdelen med arrangemanget är att beskattning av kapitalvinster och utdelningar sker i dotterbolaget. Utredningen bedömer att normalt är risken för en avklassifice- ring liten för investmentföretagen. Konsekvenserna av en avklassi- ficering är dock stora och klassificeringsregelns rekvisit är vaga. Sammantaget får därför ett beaktansvärt problem anses föreligga. Det är dock inte större än att ett förslag är motiverat endast om det kan anses praktiskt relativt enkelt. 2.En möjlig förändring är att frångå den nuvarande regelns inrikt- ning på viss verksamhet, förvaltning, och i stället inrikta sig på vilka tillgångar företaget innehar. Man kan ange att investmentföre- tag är företag som uteslutande eller så gott som uteslutande innehar värdepapper eller liknande tillgångar. En sådan utformning bör lig- ga i linje med syftet med investmentföretaget att utgöra ett mel- Dåvarande RSV påpekade i förhandsbeskedsärendet i RÅ 2002 ref. 52 att ställningstagande, som var i linje 13 Se exempelvis prop. 1960:162 s. 66. med det ovan angivna alternativet, innebar att renodlad värdepap- pershandel skulle kunna omfattas av definitionen. Det kan intuitivt kännas fel, men sakligt sett är det inte klart vilka prin- ciper detta skulle strida mot. Det framgår dock av rekvisiten för investmentföretag att institutet inte omfattar alla mellanmansinne- hav. Av praxis framgår att övriga rekvisit tillämpas med relativt höga krav. I linje härmed är det inte klart att man helt bör efterge möjligheterna att ställa krav på värdepappersverksamhetens karak- tär. Dessutom bör beaktas den praktiska konsekvensen av att en regelförändring kan innebära, om än i bara några få fall, att verk- samheter som är värdepappersrörelse blir investmentföretag. Det är svårt att överblicka konsekvenserna, men det kan inte ute- slutas att det skulle kunna medföra väsentliga omotiverade över- gångsproblem. Utredningen föreslår därför ingen ändring i 39 kap. 15 § IL. De förslag som kan bedömas få ekonomiska konsekvenser för de offentliga finanserna är främst förslagen i kapitlen 8 och 7. Vidare kan förslagen i kapitlen 2 och 4 i viss utsträckning få sådana konse- kvenser. Förslagen i övriga kapitel bedöms få endast försumbara sådana konsekvenser. I det följande görs en genomgång i nämnd ordning. 10.2Konsekvenser för de offentliga finanserna 10.2.1Byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse Utredningens förslag i kapitel 8 om beskattning av byggnads- rörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse innebär att struk- turen på beskattningen anpassas till vad som gäller för annan näringsverksamhet. För enskilt bedriven näringsverksamhet föreslår utredningen följande ändringar: a)Aktier etc. som utgör lagerandelar i byggnadsrörelse etc. skall beskattas som kapitaltillgångar. Detta innebär i huvudsak att be- skattning sker enligt 57 kap. IL. Avdragsrätten för nedskrivning upphör. b)Avdragsrätt för nedskrivning på lagerfastigheter skall i vissa fall upphöra. Vinster och förluster vid avyttring av lagerfastigheter skall i vissa fall till viss del tas upp respektive dras av i inkomst- slaget kapital. För företag som bedriver näringsverksamhet föreslår utred- ningen följande ändringar: c)Lagerandelar behandlas som kapitalandelar. Det innebär att dessa andelar så gott som uteslutande kommer att anses vara näringsbetingade andelar. För näringsbetingade andelar gäller normalt skattefrihet för utdelning och vinster vid avyttring av andelarna samt möjlighet att ge koncernbidrag från dessa lager- företag. Förluster vid avyttring av näringsbetingade andelar blir normalt inte avdragsgilla. d)För lagerfastigheter skall gälla begränsningar i avdragsrätten för nedskrivningar. e)Förluster vid avyttring av lagerfastigheter skall omfattas av reglerna i 25 kap. 12 § IL om fållning. Utredningen föreslår vissa utökade möjligheter till direktavdrag för sådana förluster som omfattas respektive kommer att omfattas av fållning enligt förslaget. 2.Förslaget att aktier etc. som utgör lagerandelar i enskild bygg- nadsrörelse etc. skall anses som kapitaltillgångar innebär att ut- delning och vinster vid avyttring av dessa aktier skall tas upp som inkomst av kapital. gäller att dessa intäkter tas upp i inkomst- slaget näringsverksamhet. För ägare som är aktiva i aktiebolaget kommer beskattning att ske enligt 57 kap. IL, vilket utredningen bedömer kommer att gälla i så gott som samtliga fall. Skatten på inkomst av tjänst är densamma som på inkomst av näringsverk- samhet med den skillnaden att egenavgifter som utgår bortfaller. Vidare kommer, genom gränsbeloppet och möjligheten att utnyttja 100basbeloppsregeln, en del av intäkterna tas upp i inkomstslaget kapital. Skattesatsen på inkomst av kapital är lägre än skattesatsen på inkomst av näringsverksamhet för en höginkomsttagare. Å andra sidan bortfaller positiv räntefördelning och möjligheter till avsättning till expansionsfond för dessa lagerandelar. Avsaknaden av statistiskt material gör att utredningen inte har kunnat uppskatta utdelningar och försäljningsvinster på ovan- nämnda lagerandelar. Den gällande höga beskattningen gör det sannolikt att denna innehavsform inte är särskilt omfattande och att andelsägarna har varit återhållsamma med utdelningar etc. De statsfinansiella konsekvenserna antas därför vara försumbara. 3.Vinster vid försäljning av lagerfastigheter i enskild byggnads- rörelse etc. tas nu upp som inkomst av näringsverksamhet. Utred- ningen föreslår att en del av denna vinst skall tas upp som kapital- inkomst och en del som inkomst av näringsverksamhet. redningens förslag skall ingen del beskattas som kapitalinkomst om lagerfastigheten har ägts än . Efter elva inne- havsår blir kvoten . Därefter trappas kvoten upp . Den maximala del som tas upp som inkomst av kapital är , vilket uppnås innehav. Det finns inga direkta datauppgifter om enskilda näringsidkares lagerfastigheter. För att ändå försöka ge en uppfattning om effek- ten på de offentliga finanserna görs det förenklande antagandet att dessa fastigheter helt och hållet motsvaras av hyresfastigheter i en- skilda byggnadsrörelser. Byggnadsrörelser approximeras här med företag som av SCB har fått SNI2002 beteckningarna 45211 (Byggande av hus), 45212 (Uppförande av andra byggnadsverk – broar, tunnlar, m.m.; ej hus eller vägar) eller 45230 (Anläggning av motorvägar, vägar, flygfält och idrottsanläggningar – även järn- vägar). Det finns c:a 10 000 enskilda näringsidkare med någon av dessa beteckningar, varav äger hyresfastigheter. Med databasen skattas marknadsvärdet av lagerfastigheter i enskilda byggnadsrörelser till c:a (mdkr). För- slaget beräknas minska skatteintäkterna mycket marginellt. Givet den stora osäkerhet som råder bedöms det varaktiga skatteintäkts- bortfallet till (mnkr). Utöver de lagerfastigheter som ingår i ovanstående skattning finns fastigheter som skatterättsligt är lagerfastigheter i byggnads- rörelse, men där byggverksamhet inte bedrivs på ett sådant sätt att verksamheten omfattas av ovannämnda SNI-klassificeringar. Ut- redningen bedömer att innehaven av sådana fastigheter uppgår till minst lika stora värden som i ovanstående skattning. Det råder stor osäkerhet om det varaktiga intäktsbortfallet. Ut- redningen uppskattar det till . På kort sikt är det troligt att intäktsbortfallet blir mindre. Den nuvarande beskattningen innebär en väsentlig inlåsning och initialt förväntas de ändrade reglerna medföra att försäljningarna ökar beaktansvärt. En minskad skatt per vinstkrona kan därvid kompenseras med ökad skatt på grund av att totalt tas större vinster upp till beskattning. Inskränkningarna i avdragsrätten för nedskrivning på lagerfastig- heter i enskild byggnadsrörelse innebär att beskattningen kommer att tidigareläggas. Detta innebär en räntevinst för staten. Beloppen är små och svåra att uppskatta. Av försiktighetsskäl beräknas åt- gärden därför inte ge någon budgetförstärkning. Utredningen föreslår att lagerandelar skall anses vara kapital- andelar. Det innebär att när företag är ägare till dessa andelar så kommer de så gott som uteslutande att anses vara näringsbetingade andelar. Härav följer skattefrihet för utdelningar och vinster vid avyttring av andelarna samt möjlighet att ge koncernbidrag från dessa lagerföretag. Vidare kommer avdrag inte att medges för ned- skrivning samt realiserade förluster vid avyttring. De föreslagna reglerna innebär att lagerfastigheter kan förpackas i aktiebolag och att aktiebolagen kan säljas utan beskattning av vinsten. Det finns inga direkta statistikuppgifter om aktiebolags försälj- ningsvinster på lagerfastigheter. För att ändå försöka ge en uppfatt- ning om effekten på de offentliga finanserna görs några antagan- den. Byggbolags lagerfastigheter antas vara ekvivalent med hyres- fastigheter i byggbolag. Byggbolag approximeras här med aktie- bolag som av SCB har fått SNI2002 beteckningarna 45211 (Byggande av hus), 45212 (Uppförande av andra byggnadsverk – broar, tunnlar, m.m.; ej hus eller vägar) eller 45230 (Anläggning av motorvägar, vägar, flygfält och idrottsanläggningar – även järn- vägar). Det finns c:a 5000 aktiebolag med någon av dessa beteck- ningar. Beståndet av hyresfastigheter beräknas utifrån aktiebolagets underlag för fastighetsskatten. Tabell 1 Underlag vid beräkning av fastighetsskatt för hyresfastigheter i bygg- bolag. Prognoser har markerats med en *. 14,3* 15,0* 15,7* 16,5* Källa: Databasen . Priserna vid försäljning av hyreshus är i genomsnitt 2,0 gånger så stora som underlaget för fastighetsskatten. Därmed kan byggbolags lagerfastigheters marknadsvärde skattas till 33 mdkr . Realt har hyreshusen stigit . Med inflation är därför en rimlig prognos att hyreshusen nominellt stiger . Låt x beteckna den genom- snittliga tiden en lagerfastighet hålls inom ett byggbolag. Därmed kan byggbolagens totala vinst vid försäljning av lagerfastigheter uppskattas till: (33/x)*(0,077*x)=2,5 mdkr. Där 33/x är marknadsvärdet på de lagerfastigheter som omsätts och 0,077*x är deras procentuella värdestegring. Enligt utredningens förslag ökar möjligheterna att skjuta upp be- skattning vid försäljning av lagerfastigheter genom att de förpackas i aktiebolag. Aktiebolagen säljs sedan och enligt förslaget är vinsterna på försäljning av lagerandelar normalt skattefria. Vid ett antagande om att alla försäljningar av lagerfastigheter kommer att ske på detta sätt kan följande effekter på statsfinanserna upp- skattas. Med hänsyn till att köparen av en lagerfastighet vid ett direkt förvärv kommer att få ett avskrivningsunderlag lika med marknads- värdet, kan den minskade skatten uppskattas till minus nuvärdet av det minskade avskrivningsunderlaget (minsk- ningen är lika med säljarens försäljningsvinst). Denna minskning beräknas till . Enligt de föreslagna reglerna kan försäljningsvinsten undgå beskattning vid förpackning av fastig- heterna. Den varaktiga effekten på statens offentliga finanser kan därmed approximeras med – 2 * 0,18= - under den förutsättningen att alla lagerfastigheter som avyttras säljs direkt, medan om förslaget genomförs så säljs alla fastigheter i för- packningsbolag. Detta är en väsentlig överskattning, eftersom byggbolag har möjligheter att förpacka fastigheter och därmed skjuta upp beskattningen av fastighetsvinsten. Som utred- ningen beskrivit i avsnitt 8.3.2.3 finns möjligheter att organisera försäljningar av aktiebolag – som inte klassificeras som lagerandelar - med förpackade lagerfastigheter så att vinster blir skattefria. Det går att erhålla avdrag för förluster på mot- svarande investeringar genom att i stället sälja lagerandelar. Dessa möjligheter har funnits länge, men medvetenheten om och accep- tansen av sådana förfaranden torde öka successivt. De föreslagna reglerna innebär att lagerfastigheter kan förpackas direkt i ett dotterbolag. I realiteten innebär det således inte en ökad möjlighet till skattefria försäljningar, men väl ett enklare förfarande. Vad gäller avdrag för förlust på lagerandelar innebär förslaget däremot en reell inskränkning av nuvarande möjligheter, vilket ger ett posi- tivt statsfinansiellt bidrag. Utredningen har inte kunnat tillfredsställande beräkna storleken på utdelningar på lagerandelar. Studier av redovisningar i branschen tyder dock på att utgör lagerandelarna en liten del i för- hållande till lagerfastigheterna. Därför antar utredningen att ut- delningen på lagerandelar torde vara liten i förhållande till vinster vid avyttring av lagerandelar och lagerfastigheter. Vidare bör beaktas utredningens förslag om att förluster vid av- yttring av lagerfastigheter skall omfattas av reglerna i 25 kap. 12 § IL om fållning. Förslaget innebär att i vissa fall kommer avdragen för förluster att bli lägre eller så kommer det att innebära att vissa vinstfastigheter kommer att säljas direkt i stället för i för- packning. Effekten på de offentliga finanserna är positiv men svår att uppskatta. Slutligen skall bedömas förslaget om begränsningar i avdrags- rätten för nedskrivningar på lagerfastigheter i företag. Utredningen bedömer att de statsfinansiella konsekvenserna är positiva men be- gränsade. Sammantaget anser utredningen att den ovan beräknade minsk- ningen av skatteintäkterna med kan antas vara den sam- manlagda skatteminskningen vid mest ogynnsamma antaganden om nuvarande och framtida beteende hos de skattskyldiga. Där- efter skall bedömas vad som är det mest sannolika beteendet och vid förslagets regler. Det är högst sannolikt dels att en stor del av fastigheterna säljs skattefritt i förpackningar och dels att alla lagerfastigheter inte kommer att förpackas av olika skäl, bl.a. på grund av kvittningsbehov i fastighetsfållan. Vidare bör beaktas att förslagen innebär vissa statsfinansiella förstärkningar på grund av att förluster på försäljning av lagerandelar inte kommer att kunna dras av. Utredningen gör den osäkra bedömningen, att effekten på de offentliga finanserna av förslagen som behandlats i denna punkt sammantaget kan uppgå till minskade skatteintäkter på . Utredningen föreslår att fållade förluster får, om de inte kan kvittas mot vinster, dras av med 15 prisbasbelopp och där- efter av återstående belopp. För lagerfastigheter innebär detta att den skatteökning som följer av införandet av fållnings- regeln blir mindre än utan ändringen. För kapitalförluster på kapitalfastigheter betyder däremot regeln en skatteminskning jämfört med gällande regler. är det enligt databasen endast ca 130 aktiebolag som har deklarerat fållade kapitalförluster på kapital- fastigheter om totalt . Under vissa förenklade antaganden beräknas utredningens förslag minska skatteintäkterna med ca Reglerna var 2003 i kraft fr.o.m. varför beloppet för helår får uppskattas vara väsentligt större. Det finns stora osäkerheter i beräkningen. För det första finns det en osäkerhet i vilka företag som kommer att utnyttja utred- ningens föreslagna avdragsmöjlighet. Dessutom är det väldigt osäkert huruvida beräkningen är representativ . Särskilt som kapitalförlusterna på kapitalfastigheter säkerligen är starkt konjunkturberoende. Kapitalförluster på fastigheter 2003 var sannolikt mer begränsade, eftersom fastighetspriserna då stigit i rad. Utredningen gör därför bedömningen att det är rimligt att uppskatta den varaktiga skatteminskningen utifrån nu- varande förhållande till , dvs. så mycket som för halva . Utredningens förslag innebär att avdrag kommer att ges för för- luster som inte har berättigat till avdrag. Avdrag ges inom den dubbelbeskattade sektorn i de fall avdrag för en kapitalförlust på andelar inte kan medges p.g.a. att förlusten avser näringsbe- tingade andelar. Avdrag ges för ett beräknat nettotillskott som ägaren av det företag som upplösts gjort till detta. Några uppgifter om hur stora sådana nettotillskott är och som inte utnyttjas för avdrag på något sätt finns inte att få fram. Ut- redningen är därför hänvisad till att uppskatta storleken på de av- drag som kan komma i fråga. Utredningens bedömning är att riskfyllda projekt, framförallt inom , i hög utsträckning kan bedrivas via handelsbolag, i direkt samarbete med andra etc. och att avdrag därför i hög utsträckning redan kan erhållas . Den ytterligare avdragsvolymen bedöms därför bli relativt begränsad. Vid projekt i utlandet kan avdragseffekten bedömas bli relativt något större. För att få en uppfattning om storleken på de avdrag som kan komma i fråga har utredningen uppskattat de ackumulerade skatte- rättsliga underskott som aktiebolag deklarerar de upp- löses genom likvidation eller konkurs. Utgångspunkten vid denna uppskattning är uppgifter från data- basen om skatterättsliga underskott i alla svensk- registrerade upplösta aktiebolag . Uppgifterna är tagna ur den sista deklarationen som aktiebolaget lämnar.1 Dessa underskott beräknas med hjälp av databasen till 1 mdkr för , 1 mdkr för och 2,8 mdkr för . I genomsnitt 1,6 mdkr . Enligt SCB:s statistik äger svenska aktiebolag av alla noterade aktier i . Av förenklingsskäl antas samma procenttal även gälla för onoterade aktier. Aktiebolagens aktie- ägande är huvudsakligen näringsbetingat. Enligt databasen är svenska aktiebolags deklarerade aktieinnehav i ut- ländska koncern- och intresseföretag ungefär hälften av mot- svarande ägande i svenska koncern- och intresseföretag. Därmed kan totala underskott i såväl svenska som utländska aktiebolag som ägs av aktiebolag uppskattas till 37,5 (25+12,5) procent av 1,6 mdkr= . Storleken på sådant tillskjutet kapital som får beaktas enligt ut- redningens förslag (sådant som ingår i beräkningen av om- kostnadsbeloppet på andelarna och som avser andelar anskaffade vid nybildning och nyemission) är normalt lägre än det acku- mulerade underskottet i det upplösta bolaget. Därmed skulle de ändrade reglerna med denna beräkning ge en årlig försämring av statens finanser med högst (0,28 * ) Beräk- ningen är mycket osäker, men är troligtvis en överskattning. Den negativa inverkan på statens finanser bedöms ligga i intervallet 50– . Utredningen anser att den rimliga bedömningen för konsekvensanalysen är . Denna bedömning gäller det restriktiva förslag som utredningen lagt fram. Med ett mindre restriktivt förslag kan skattebortfallet bli betydligt större. Som en indikation kan följande nämnas. Genom- snittliga kapitalförluster på näringsbetingade andelar låg enligt bilaga 8 i SOU 2001:11 på över 20 miljarder. Vid ett antagande att av dessa skulle kunna 1 Aktiebolag som likviderats eller gått i konkurs approximeras här med aktiebolag som försvunnit ur databasen och som dessutom deklarerat noll i tillgångar och aktiekapital . I snitt uppfylls dessa villkor av c:a 5000 aktiebolag . Summeras statistiken för aktiebolag från () och bolagsverket över antalet årliga konkurser och likvidationer i så blir det i snitt fler. En anledning är att några aktiebolag dubbelräknas i denna statistik, eftersom en del bolag både likvideras och försätts i konkurs. Konkurser med överskott avslutas med en likvidation och likvidationer där inte alla skulder kan betalas slutar med en konkurs. En annan anledning är att beräkningen i sannolikt missar en del konkurser och likvidationer. utnyttjas p.g.a. ändrade regler, innebär det att avdrag för likvida- tionsförluster skulle uppgå till drygt 2 miljarder (i skatt). Generellt gäller vid omstruktureringar att de ofta inte vidtas om orealiserade värdestegringar måste tas fram till beskattning. Omedelbar beskattning är därför ett hinder för affärsmässigt sunda omstruktureringar. Utredningens förslag i avsnitt 2.3 om undantag från utdelningsbeskattning vid vissa underprisöverlåtelser innebär ingen eller endast en försumbar intäktsminskning, eftersom dessa transaktioner inte annat än undantagsvis skulle genomföras om inte undantag från utdelningsbeskattning skulle medges. Utredningens förslag om anskaffningsvärden i avsnitt 2.6 är i hög utsträckning endast en precisering av gällande rätt och torde därför innebära varken en intäktsökning eller en intäktsminskning. Utredningens förslag i avsnitt 2.7 om överlåtarens beskattning vid en underprisöverlåtelse innebär en viss intäktsökning. Förslaget förhindrar nämligen att orealiserade värdestegringar på lagerfastig- heter kan undgå beskattning när fastigheten överlåts från en fysisk person till ett aktiebolag till ett pris under fastighetens taxerings- värde (gåva) men över skattemässigt värde. Intäktsökningen be- döms dock vara marginell och av försiktighetsskäl försummas den positiva budgeteffekten Förslaget i kapitel 3 om att bestämmelserna i 17 kap 8-12 §§ IL skall avskaffas skall bedömas tillsammans med förslaget i kapitel 4 om att avdrag för nedskrivningar på lagerandelar och förluster vid försäljning av lagerandelar skall kunna justeras ned med hänsyn till vissa värdeöverföringar, t.ex. skattefria utdelningar, samt förslaget i kapitel 8 om att lagerandelar i byggnadsrörelse etc. skall behandlas som kapitaltillgångar. Förslagen leder sammantaget till ett bättre skydd mot att avdrag ges för nedskrivningar och försäljningsför- luster som orsakats av värdeöverföringar. De positiva effekter för statsfinanserna som kan inträffa p.g.a. förslagen i kapitel 8 har be- handlats i avsnitt 10.2.1 ovan. I övrigt bedömer utredningen att det förbättrade skyddet inte bör medföra någon beaktansvärd intäkts- ökning. När 24 kap. 19 § IL slopas, enligt förslag i kapitel 3, kan vissa ut- delningar bli skattefria. Utredningen bedömer dock att detta inte bör leda till någon beaktansvärd minskning av beskattningsbara utdelningar eftersom sådana utdelningar inte torde ha förekommit annat än av misstag.