sou · GTB325d7 · 2006-01-01 00:00:00 — I detta arbete jämförs en total implementering av alkohol- och stresspreventionsprogram på ett universitet med ett kontroll- universitet. Projektet startade vid och . Samtliga nya programstuderande erbjöds att besvara enkätfrågor gällande deras alkoholkonsumtion och aktuell stressnivå. Därefter erbjöds kurser i alkohol- respektive stresshan- tering på vardera till de studerande vid . Kurserna ges i primärpreventivt syfte. De med den högsta konsumtionen och/eller stressnivån vid har erbjudits fördjupningskurser i respektive ämne. Parallellt med detta har serveringsansvarig personal erbjudits utbildning i ansvarsfull alkoholhantering. Barn eller anhöriga till alkoholberoende har erbjudits ovan beskrivna anhörigprogram. Årliga uppföljningsmätningar och erbjudande av fördjupnings- kurser () genomföres. Män som inte var kvar på sitt utbildningsprogram hade signifikant högre värden både på AUDIT och på en stresskala än de som var kvar i utbildningen. Kvinnor som avbröt hade högre värden på stress, men ej på AUDIT jämfört med de som var kvar i utbildningen. Samtliga metoder, ASTP, EC, skriftlig PDF och kort intervention har statistiskt säkerställd effekt vad gäller åtminstone någon variabel. ASTP har effekt på total alkoholkonsumtion och inten- sivkonsumtion, medan effekterna på alkoholproblem är tvek- samma. EC har visat effekt på alkoholkonsumtion, men endast vid kort uppföljning. Skriftlig PDF visar kortvarig effekt på total alko- holkonsumtion och effekt på intensivkonsumtion, medan effekterna på alkoholproblem är osäkra. De jämförelser som gjorts mellan ASTP och skriftlig PDF visar likartade effekter. Kort intervention har visat effekt på patienter mellan 18–som söker distriktsläkare. Effekter av ASTP vad gällde alkoholproblem förelåg i en studie fortfarande . Kort intervention vid distriktsläkarmottag- ning hade effekt beträffande total alkoholkonsumtion och beträffande intensivkonsumtion. Svenska studier har visat effekt på gästernas alkoholkonsumtion efter utbildning av servitörer på studentpubar, på vuxna barn till alkoholberoende individer och vad gäller acceptans av program hos boende på studentkorridorer. Manliga studenter som avbryter studier vid ett universitet har högre värden på alkoholskalan AUDIT och på en stresskala än manliga studenter som ej avbryter. Standardiserade d-värden kan vara svåra att översätta till preventionsarbetets praktik. Det är inte statiskt möjligt att över- sätta värdena direkt till andra mått, såsom t ex antal individer som måste erhålla interventionen för att en individ skall upphöra med riskabel alkoholkonsumtion (NNT, Number Needed To Treat). En del studier har presenterat data som möjliggör att båda typerna av värden kan beräknas och jämföras. I Grossbergs och medarbetares studie redovisades effektstorlekar på 0.55– 0.56. Detta är en delstudie av och medarbetares stora studie med likartad effektstorlek för den unga delgruppen som för den totala gruppen. I anges att 3 individer måste erhålla interventionen för att 1 skall upphöra med riskabel alkoholkonsumtion (NNT = 3). I anges också en effektstorlek på d = 0.26 för behandling med acamprosat (Campral®). Motsvarande NNT-värde är 8. 10 Implementering av preventionsprogrammet De preventionsmetoder som erbjuds måste accepteras av individen och, om så är aktuellt, den organisation som personen tillhör. Programmet måste vara attraktivt och syftet begripligt. De tidigare beskrivna metoderna uppfyller detta. Den moderna alkohol- forskningen i åldersgruppen 18-–bygger huvudsakligen på icke-värderande, icke-konfrontativa metoder. Repressiva metoder har visat sig ha svårt att bli accepterade. Om det inte sker en acceptans bland dem som skall få interventionen finns sämre förut- sättningar för att påverka skadlig alkoholkonsumtion. Vid intervenering i en organisation är det utmärkt att genomföra interventionen i ett nära samarbete med representanter för denna. Dessa besitter kunskap som experten saknar och vise versa. Denna samverkan ökar möjligheten för en stabil och varaktig preventionsinsats. Det finns evidensbaserade metoder, både på individnivå och på gruppnivå, för minskning av alkoholkonsumtion bland unga vuxna. Att inventera organisationens resurser för att arbeta med dessa metoder är ett första steg. finns oftast en funge- rande studenthälsovård och ibland även ett fungerande samarbete med primärvården. Motsvarande finns inom arbetslivet via före- tagshälsovården. Att arbeta sekundärpreventivt bör vila på dessa båda organisationer. Rent behandlingsarbete med dem som är beroende skall vila på dem som har specialistkompetens i detta. Man bör införa en lägsta standard gällande alkoholprevention. Metoderna ska vara evidensbaserade. Man kan exempelvis välja en 2 x 50 minuters prevention enligt ASTP-programmet. Som ett komplement till detta kan personlig alkoholkonsumtionsfeedback () fungera väl. Båda metoderna är riktade till högkonsumenter. Utöver dessa metoder bör man arbeta med prevention på platser där alkoholen konsumeras. Exempelvis har utbildning av bar/serveringspersonal, festfixare mm på universitet visat sig ge effekt beträffande gästernas alkoholkonsumtion. Genom att uppfylla en standard med olika interventioner kan universitet/högskolor och företag erhålla en certifiering gällande alkoholprevention. Kraven för certifieringen bör utformas i samverkan mellan experter, studenter/anställda och företrädare för universitetsledningen/företaget. Utfärdare av certifikatet bör vara en myndighet som respekteras av dessa parter. Syftet med certifie- ring är att de personer, som finns eller påbörjar sin verksamhet inom organisationen, har god överblick av vad organisationen kan erbjuda i alkoholpreventivt syfte och en garanti för att det faktiskt görs. Inrätta ett nationellt speciellt för unga vuxna (18–) med inriktning på alkohol- och drogvanor. Centrat skall bidra med kunskap och kompetensutveckling för de som bedriver prevention gentemot universitetsstuderande eller för de som befin- ner sig i eller utanför arbetslivet. Viktigt är att centrat har nära koppling till forskning. Centrat bör även ha ansvar för att utveckla manualer inom de olika preventionsområdena. Dessa manualer kan vara en väg att öka kunskap och aktivitet inom alkohol- preventionsområdet med unga vuxna. Engagemanget finns – men tyvärr brist på evidensbaserad kunskap. Detta skulle delvis åtgärdas med manualer. SOU 2005:25 Bilaga 9 Tabell 1 Inkluderade studier – Typ av intervention och uppföljning Kivlahan et al. ASTPx8(G) 4/8/12 Marlatt et al. ASTPx2(I) +PNF 6/12/24 ASTPx1(I) Larimer et al. ASTPx2(I+G) ASTPx1(G) +PNF ASTPx1(I) SEx1(I) ECx3 (G) SEx3(G) ECx3(G) FBx1(G) Agostinelli et al. Neighbors et al. Kypri et al. Baer et al. ASTPx6(6) ASTPx1(I) ASTPx5(G) 12/24/36 MIx1(I) +PNF 6/12/24/36/48 ASTP = Alcohol Skill Training PNF = Personalized Normative BI = Brief Intervention MI = Motivational Interviewing SE = Standard Education Tabell 2 Inkluderade studier – Materialbeskrivning och typ av effektmått Kivlahan et al. Marlatt et al. Larimer et al. Agostinelli et al. Neighbors et al. Kypri et al. Baer et al. 82/84/90 97/97/93/88 APS = Alcohol Problem Scale CHUG = Check Up to Go RAPI = Alcohol Problem Index AUDIT = Alcohol Use Disorder SIP = Short Index of Problem DHQ = Drinking Habit Questionnaire Bilaga 9 SOU 2005:25 Figur 1 Alkoholkonsumtion – ASTP vs kontrollgrupp NTotal Effect Lower Upper -2,00 -1,00 et al 2001a m3 up to 3m (2) Kivlahan et al 1990a Marlatt et al m6 et al 2001a m9 4m and longer (4) Combined (6) Figur 2 Intensivkonsumtion – ASTP vs kontrollgrupp NTotal Effect Lower Upper -2,00 -1,00 et al 2001a m3 up to 3m (3) Kivlahan et al 1990a Marlatt et al m6 et al 2001a m9 4m and longer (4) Combined (7) Figur 3 Alkoholproblem – ASTP vs kontrollgrupp NTotal Effect Lower Upper -2,00 -1,00 et al 2001a m3 up to 3m (3) Marlatt et al y2 et al 2001a m9 4m and longer (3) Combined (6) Figur 4 Alkoholkonsumtion – EC vs kontrollgrupp NTotal Effect Lower Upper -2,00 -1,00 up to 3m (3) Combined (3) Figur 5 Alkoholkonsumtion – Skriftlig PDF vs kontrollgrupp NTotal Effect Lower Upper -2,00 -1,00 Kypri et al w6 up to 3m (6) Kypri et al m6 Neighbors et al 2004m6 4m and longer (3) Combined (9) Figur 6 Intensivkonsumtion – Skriftlig PDF vs kontrollgrupp NTotal Effect Lower Upper -2,00 -1,00 up to 3m (4) Neighbors et al 2004m6 .4m and longer (2) Combined (6) Figur 7 Alkoholproblem – Skriftlig PDF vs kontrollgrupp NTotal Effect Lower Upper -2,00 -1,00 Kypri et al w6 up to 3m (4) Kypri et al m6 Neighbors et al 2004m6 4m and longer (3) Combined (7) Figur 8 Alkoholförändringar – ASTP vs skriftlig PDF -2,00 -1,00 -1,05 up to 3m (1) -1,05 4m and longer (2) Combined (3) Agostinelli G, , (1995) Effects of normative feedback on consumption among heavy drinking college students. J Drug Educ 25, 31–40. , (1988) Drinking habits and alcohol abuse among young men: A prospective longitudinal study. J 49, 245–252. Baer JS, Kivlahan DR, , McKnight P, Marlatt GA (2001) Brief intervention for heavy-drinking college students: 4-year follow-up and natural history. Am J Public Health 91, 1310– 1316. Baer JS, Kivlahan DR, Marlatt GA (1995) High-risk drinking across the transition from high school to college. Alcohol Clin Exp Res 19, 54–61. Baer JS, Marlatt GA, Kivlahan DR, Fromme K, Larimer ME, (1992) An experimental test of three methods of alcohol risk reduction with young adults. J Consult 60, 974–979. , , (eds) (2001) Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. En evidensbaserad kunskapssam- manställning. för Utvärdering av Medicinsk Metodik (SBU), Rapport nr 156, vol. I & II. Borenstein M, (1998) Comprehensive Meta-analysis. A Computer Program for Systematic Reviews. Englewood: Biostat. Borsari B, (2000) Effects of a brief motivational inter- vention with college student drinkers. J Consult 68, 728–733. , , Sliwinski MJ (2002) Mailed personalized normative feedback as a brief intervention for at-risk college drinkers. J 63, 559–567. Darkes J, (1993) Expectancy challenge and drinking reduction: experimental evidence for a mediational process. J Consult 61, 344–353. Darkes J, (1998) Expectancy challenge and drinking reduction: process and structure in the alcohol expectancy network. Exp Clin Psychopharm 8, 64–76. Dimeff LA, Baer JS, Kivlahan DR, Marlatt GA (1999) Brief Alcohol Screening and Intervention for College Students (BASIC) – a . , Jessor R, Jessor L (1983) Problem drinking in adolescence and young adulthood. J 44, 109–137. Grossberg PM, , (2004) Brief physician advice for high-risk drinking among young adults. 2, 474–480. , Zetterlind U, Aberg-Orbeck K, (2004) Two-year outcome of coping skills training, group support and information for spouses of alcoholics: a randomized controlled trial. Alcohol Alcohol 39, 135–140. , Olkin I (1985) Statistical Methods for Meta-Analysis. , Fl, Academic Press. , , , (1997) Adulthood functio- ning. The joint effects of parental alcoholism, gender and child- hood socio-economic stress. Addiction 92, 583–596. (1998) Monograph No. 33 – Alcohol Problems and Aging, NIH Publication No. 98–4163. , (2003) Education of key personnel in student pubs leads to a decrease in alcohol consumption among the patrons: a randomised controlled trial. Addiction 98, 627–633. , (2003b) Alcohol prevention among students in different settings. Alcohol Alcohol 38, p. 463 (S03–03). , (2005) Intervention for high-risk drinking university freshmen. A randomized controlled trial. , , Unrod M (2000) Generalized expectancies for negative mood regulation and problem drinking among college students. J 61, 332–340. Kivlahan DR, Marlatt GA, Fromme K, Coppel DB, (1990) Secondary prevention with college drinkers: evaluation of an alcohol skills training program. J Consult 58, 805–810. Kypri K, , , McGee RO, Langley JD, Cashell- , (2004) screening and brief intervention for hazardous drinking: a double-blind randomized controlled trial. Addiction 99, 1410–1417. Larimer ME, Cronce JM (2002) Identification, Prevention and Treatment: A Review of Individual-Focused Strategies to Reduce Problematic Alcohol Consumption by College Students. J , Suppl 14, 148–1163. Larimer ME, , , Fader , Kilmer JR, Palmer RS, Cronce JM (2001) Evaluating a brief alcohol inter- vention with fraternities. J 62, 370–380. Marlatt GA, Baer JS, Kivlahan DR, Dimeff LA, Larimer ME, Quigley LA, Somers JM, (1998) Screening and brief intervention for high-risk college student drinkers: results from a 2- year follow-up assessment. J Consult 66, 604–615. McCreary DR, Sadava SW (2000) Stress, alcohol use and alcohol- related problems: the influence of negative and positive affect in two cohorts of young adults. J 61, 466–474. , , Vuchinich RE, Deskins MM, Eakin D, , , Torrealday O. (2004) A comparison of personalized feedback for college student drinkers delivered with and without a motivational interview. J 65, 200–203. , Duchnick JJ, Vuchinich RE, Davison JW, Karg RS, , , Coffey TT (2001) Relative efficacy of a brief motivational intervention for college student drinkers. Psychol Addict Behav 15, 373–379. Muthén BO, Muthén LK (2000) The development of heavy drinking and alcohol-related problems from ages 18 to 37 in a US national sample. J 61, 290–300. Neighbors C, Larimer ME, (2004) Targeting mispercep- tions of descriptive drinking norms: efficacy of a computer- delivered personalized normative feedback intervention. J Consult 72, 434–447. NIAAA (2002) A Call to Action: Changing the Culture of Drinking at U.S. Final Report of the Task Force on College Drinking. NIH Publication No 02-5010. Perkins HW (1999). Stress-motivated drinking in collegiate and postcollegiate young adulthood: Life course and gender pattern. J 60, 219–227. Schulenberg J, OMalley PM, Bachman JG, Wadsworth KN, (1996) Getting drunk and growing up: Trajectories of frequent binge drinking during the transition to young adulthood. J 57, 289–304. (2000) In praise of feedback: an effective intervention for college students who are heavy drinkers. J Am Coll Health 48, 235–238. , , (2000) Reducing alcohol use in college students: a controlled trial of two brief interventions. J Drug Education 30, 361–372.