sou · GTB356d2 · 2006-01-01 00:00:00 — En närläsning av tre läroböcker för sjukvårdspersonal. I: Magnússon, F. (red) (2002) Etniska relationer i vård och omsorg. (1999) Formandet av en underklass – om invandring, arbetslöshet och etnifiering av arbetssökande i: , E. (red) Etnicitetens mångfald och gränser. : , tema etnicitet. (2003) I välfärdsstatens väntrum – studier av invandra- res socialbidragstagande. : bete, . (2004) Invandrare och socialbidragsmottagare. I: SOU 2004:21 Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? (1989) Fortress Europe! The Meaning of 1992. Guyll, M. m.fl., (2001) Discrimination and unfair treatment: rela- tionship to cardiovascular reactivity among African American and European women. Health Psychology 2001; 20(5): s. 315- 325. Handler, J. F. (1992) Discretion: , Quiescence, and Trust I: , K. (red) The Use of Discretion. : Claren- don Press. (2002) Introduktion och hälsa. : In- tegrationsverkets stencilserie, hemsidan: . & , I. (2002) Kön och ras i rumsliga identi- tetskonstruktioner i: Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala , de los , P., , I & Mulinari, D. (red). (2002) . (2000) Genusstrukturer och lokala välfärdsmodeller – Fyra kommuner möter omvandlingen av den offentliga sektorn. Kamali, M. (1997) Distorted Integration: Clientization of Immi- grants in , : Multiethnic Papers 41. Kamali, M. (2001) Varken familjen eller samhället: En studie av invandrarungdomars attityder till det svenska samhället. Kamali, M. (2002) Kulturkompetens i socialt arbete: Om social- arbetarens och klientens kulturella bakgrund. & Nazroo J. (2002) Agency and structure: the impact of ethnic identity and racism on the health of ethnic minority people, i: Sociology of Health & Illness 2002; 24 (1): s. 1-20. (2000) Diskriminering, integration och etniska relationer. (2003) Do ethnic identity and other group-orientation protect against discrimination for Asian Americans?, i: Jour- nal of Counselling Psychology 2003; 50(2), s. 133-141. , W. (1996) Socialt arbete i ett föränderligt . , F. (2004) Åldringsvård för alla? i: Invandrare & Minoriteter (2004, nr 5-6) : Stiftelsen Invandrare & Minoriteter. , F. (red) (2002) Etniska relationer i vård och omsorg. (2002) Introduktion och hälsa. : stencilserie, hemsida: . McMahon, A. & , P. (1992) Is Social Work Racist? A Content Analysis of Recent Literature. Social Work, Jour- nal of , , Volume 37, Number 6, pp 481-576. & Subich, L.M. (2003) A concomitant examination of the relations of perceived racist and sexist events to psycholo- gical distress for African American women. i: Counselling Psychologist 2003; 31(4): s. 451-469. Nur, F. (2003) Möten som utmanar. (Red.). (1999) Etnicitetens mångfald och gränser. Linkö- ping: , Tema Etnicitet. Regeringen (2005) Välfärdspolitikens mål. (2002) Hur mottas de asylsökande? (red) (2001) Den fungerande organisationen I: , B. (red) Politik som organisation. Ryff, C.D. (2003) Status inequalities, perceived discrimina- tion, and eudaimonic well-being: do the challenges of minority life hone purpose and growth? J Health Soc Behav 2003; 44(3): s. 275-291. (2003) Bakom välfärdsstatens dörrar. (1997) Invandrarkunskap i högskoleutbildningen. En undersökning om yrkesutbildningar inom hälso- och sjukvårds- och det sociala området. : , rap- port nr 1997:1. (1998) Individ och familjeomsorgens arbete med ungdomar. : 1998:5, . (1999) Fri, trygg och vilsen. : Invandrar- projektet, rapport nr. (2000a) Olika villkor – olika hälsa. En studie bland invandrare från , , och . (2000b) Innehåll i och omfattning av den vård landstingen åtagit sig att ge till asylsökande m.fl. . (2004) Jämställd socialtjänst? (2005) Individ- och familjeomsorg, Lägesrapport . Songur, W. (2002) Välfärdsstaten, sociala rättigheter och invandrar- nas maktresurser: En jämförande studier om äldre invandrare från i , och . : Avhandling, Studies in Politics 85, Statsvetenskap- liga institutionen, . SOU 2004:21, Egenförsörjning eller bidragsförsörjning: Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. , (red). Soydan, H. (1995) och etniska minoriteter: en litteraturöversikt. : Studier i välfärdssamhälle, social- försäkring och arbetslivsliv, 7. Soydan, H. (1999) Socialt arbete med etniska minoriteter: en littera- turöversikt : socialt ar- bete: Liber (2002) Födelselandets betydelse – om häl- san hos olika invandrargrupper i . (2003) Välfärd, jämlikhet och folkhälsa. (2005) Utkast till projektbeskrivning: Diskriminering och hälsa. R. m.fl. (2003) Effects of perceived racism and anger inhibition on ambulatory blood pressure in African Americans. Psychosomatic Medicine 2003; 65 (5), s. 746-750. (2003). Migration, etnicitet och hälsa. I: (2003). Välfärd, jämlikhet och folkhälsa. , C., Soydan, H. & , M. (red.) (2002) Social Work and Minorities: European Perspectives. , J., Hjerm, M. & , S.-E. (2002) Integration till svensk välfärd? : Om invandrares välfärd . : Levnadsförhållanden, Rapport nr 96, , . & , L. (1999) Är det farbror skuld? Reflexioner om social exkludering i det multietniska . universitet och : Tema Etnicitet, univer- sitet. (2002) Sociala problem i kulturell förklädnad. I: , A. & , H. (red) Perspektiv på sociala pro- blem. : , 293-312. Diskriminering inom rättsväsendet är ett mycket uppmärksammat och omdebatterat område, och måste ses mot bakgrund av rättsvä- sendets funktion i ett demokratiskt samhälle. Rättväsendet har som mål att trygga den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Samti- digt har polis, åklagare och domstolar genom sina maktbefogenhe- ter stora möjligheter att ingripa i människors liv. Det gör att miss- tankar om att det förekommer en orättvis och diskriminerande behandling av människor med utgångspunkt i kön, etnicitet eller klass, framstår som särskilt upprörande och är ett hot mot rätts- tryggheten, dvs. det förtroende människor har för rättsväsendet. som förekomsten av diskriminering inom rättsväsen- det är omdebatterat har det paradoxalt nog länge varit ett område där den svenska forskningen har saknats eller varit mycket begrän- sad. Internationellt är dock situationen annorlunda. och Stor- har länge varit ledande på detta forskningsområde, var- för resultat därifrån även redovisas nedan. Även resultat från skan- dinaviska länder har tagits med. Det är knappast möjligt att på så begränsat utrymme redogöra för den utländska forskningens resultat i sin helhet, jag tar därför upp utländsk forskning kring de områden som berörts i svensk forskning eller debatt. Så som kommer att visas finns det lika stor anledning att befara att diskriminering förekommer på andra områden som i civilrätts- liga mål eller i förvaltningsdomstolarna. Forskningsbristen på detta område aktualiserar särskilt behovet av en genomgående belysning av hela rättsväsendet som även tar civila tvister mellan privatperso- ner, förvaltningsmål, advokatväsendet etc. i beaktande. 9.2Rötägg eller institutionell rasism? I var länge den dominerande bilden, åtminstone bland politiker och inom rättsväsendet självt, att de problem som fanns inom polisen bestod i en andel rötägg. Resonemanget var ofta att eftersom det fanns rasister och fördomsfulla människor ute i det vanliga samhället var det inte konstigt att sådana även fanns inom poliskåren (Bowling & , 2002:155 ff; , 2000:99 f). kritiserades detta synsätt som otillräckligt och många menade att man måste anlägga ett mer strukturellt perspektiv. Vändningen kom 1999 med den statliga utredningen som i stället hävdade att problemet inte var enskilda rötägg utan att institutionell rasism genomsyrade hela poliskåren. Fokus flyttades från den enskilde fördomsfulle polisen till poliskåren som institution. Bakgrunden till The var mordet på den artonårige 1993. Han blev knivhuggen av ett gäng rasistiska ungdomar 1993, uppenbarligen enbart på grund av sin hudfärg. Mordet väckte redan från början uppmärksamhet i media och kritiken växte allt starkare mot Londonpolisen då de inte lyckades fånga mördarna trots många konkreta spår. När det kom fram vilka de misstänkta var, och att de var kända rasistiska huliganer blev ilskan och kritiken mot Londonpolisen överväldi- gande. Det visade sig att polisen begått en mängd misstag och över huvudtaget präglades utredningen av slarv och bristande nit. Dessa misstag ledde i sin tur till friande domar. Fallet utvecklades till en av de största rättsskandalerna i efterkrigshistoria. Ett av New Labours vallöften var att grundligt undersöka hela affären. När tillträdde som premiärminister tillsattes snabbt en kommission som genom öppna förhör skulle göra en fullständig och förutsättningslös utredning av polisens arbete. Som ordförande för utredningen utsågs en av mest respekterade domare, den pensionerade . 1999 kom den tjocka rapporten från utredningen, . Rapporten avslöjade en mängd felaktigheter i polisens agerande och kritiken på detta område var skoningslös. Anledningen till att rapporten blev så känd handlade om anklagel- serna om rasism inom poliskåren. Macpherson försökte grundligt utreda anklagelserna. En mängd forskare lämnade yttranden till Man höll möten runt om i förorter för att få en uppfattning av de etniska minoriteternas bild av Londonpoli- sen. Macpherson undersökte i detalj enskilda polisers agerande, och vad han fann var uppseendeväckande. Visserligen ansåg utred- ningen inte att rasism var den enda orsaken till att polisutredningen misslyckats. Inte ens när det gällde de största missarna. Men den rasism man fann var inte mindre skadlig för det. Rasismen var sub- til, och i de flesta fall omedveten (eng. unwitting). Unwitting racism can arise because of lack of understanding, igno- rance or mistaken beliefs. It can arise from well intentioned but patro- nising words or actions. It can arise from unfamiliarity with the beha- viour of cultural traditions of people or families from minority com- munities. It can arise from racist stereotyping of black people as po- tential criminals or troublemakers. Often this arises out of uncritical self-understanding born out of an inflexible ethos of the tradi- tional way of doing things. Furthermore such attitudes can thrive in a tightly knit community, so that there can be a collective failure to detect and outlaw this breed of racism. The canteen (matsalen) can too easily be its breeding ground. (Macpherson, 1999: par 6.17) Det fanns en mängd exempel på omedveten rasism. När polisen kom till platsen utgick de från att ett slagsmål ägt rum eftersom en svart ung man låg skadad på marken och en annan svart ung man, vän, var uppriven/uppjagad. Slutsatsen drabbade under- sökningens första skede och var en produkt av stereotypen om svarta unga män som kriminella och bråkiga. vän sågs inte som ett offer för en attack utan hans känsloläge irriterade bara poli- serna som inte kunde sätta sig in i hans situation. föräld- rar behandlades nedlåtande och okänsligt. Ingen inom polisen hade upptäckt denna rasism och högre befäl hade inte rättat till de fel som begåtts. Macpherson valde därför att prata om institutionell rasism, en term som dittills inte varit vidare känd utanför den akademiska och den antirasistiska diskur- sen, för att betona att det inte var fråga om att enskilda individer var problemet utan snarare organisationen som sådan. Den institu- rasismen var närmast resultatet av traditionellt polisarbete. Den grundade sig inte i enskilda individers fördomar eller hat, utan i ett ingrott mönster att arbeta. Macpherson definierade institutio- nell rasism som: The collective failure of an organisation to provide an appropriate and professional service to people because of their colour, culture, or ethnic origin. It can be seen or detected in processes, attitudes and behaviour which amount to discrimination through unwitting preju- dice, ignorance, thoughtlessness and racist stereotyping which disad- vantage minority ethnic people. (Macpherson, 1999: par. Regeringen slöt upp fullständigt bakom Macphersonrapporten. Den ledde till ett stort antal reformer inom polisväsendet. En mängd statliga forskningsprojekt drogs igång. Affischkampanjer startades för att bekämpa den rasistiska stereotypen av svarta som kriminella. Man började allt mer prata om institutionell rasism i stället för integration eller diskriminering. Begreppet har blivit ett vedertaget begrepp som applicerats på andra institutioner än polisen. Inom forskningen talar man om eran före och eran efter The – post . Det rör sig onekligen om ett paradigmskifte. har allmänt varit känt som det land där rasdiskrimineringen varit som mest utbredd, men där ändå forskningen och det offentliga erkännandet av den också varit störst. I och med Macphersonrapporten kan man fråga sig om inte åtminstone i det sista avseendet nu tagit förstaplat- sen. Förekomsten av rasistisk retorik inom poliskåren har lyfts upp i media. Det finns även studier som tyder på att detta förekommer. 2004 kom psykologen doktorsavhand- ling Patrullerande polisers yrkeskultur som bestod av fältstudier och kvalitativa intervjuer av patrullerande poliser. Ett viktigt avsnitt rörde fördomar bland polisen och fann att det förekom en rasistisk retorik poliserna emellan: Det förekom en nedvärderande jargong gentemot alla som inte var nordvästeuropéer. Företrädesvis mörkhyade av olika nyanser kallades regelmässigt för blattar. Därutöver innehåller polisslangen en rikhaltig flora av rasistiska epitet med varierande spridning från enstaka uttryck i polishumorn till mer etablerade. Beteckningar på invandrare i allmän- het var ytis, yxa eller högpigmenterade kulturberikare. Svarta fick etiketter som hubba, hiv-apa eller trumskinn, som man kan använda taktpinnen, dvs. batongen, på. Asiater fick heta citronhu- vud, araber kamelryttare eller åsnehuvud. (, 2004:236) som den rasistiska retoriken skedde mellan poliserna hörde dock aldrig någon polis använda den gentemot invandrare. I har på samma sätt märkt att rasistisk retorik regelmässigt förekommer poliserna emellan, men att denna inte uttrycks direkt till invandrare (, 1999:134). Internationell forskning har pekat i samma riktning. I en mycket omfattande studie av Londonpolisen av , fann forskarna mycket grov rasistisk retorik poliserna emellan, men förvånades över att denna inte användes gentemot de svarta i polisarbetet och att relationerna i det dagliga polisarbetet för det mesta var friendly and relaxed (, 1984:388). Forskningsresultaten från såväl som Stor- är förhållandevis enhetliga. En mycket grov rasistisk retorik har uppmärksammats poliserna emellan, men denna före- faller inte uttryckas på samma vis under själva polisarbetet ute i samhället (, 2004:240; Waddington, 1999:288 f; Skolnick, 1994:77 ff; , 2000:99 f). är det givetvis möjligt att närvaron av forskare påverkar polisernas beteende. 9.3.2Polisens bilder av invandrare Vid sidan om tydligt rasistiska benämningar kan en mer allmänt negativ syn på invandrare inom poliskåren lyftas fram som hänger samman med medias bild av invandrare. fann en vitt utbredd stereotyp om invandrare som kriminella. Likväl var polisen beredd att reflektera över att detta inte gällde alla, men till exempel var attityden gentemot romer annorlunda; alla zigenare var tjuv- aktiga. Ett exempel är en polis som hade särskilt arbetade med kri- minella zigenare inkluderade kriminaliteten i själva definitionen av vad det är att vara zigenare. Romer som valt bort kriminaliteten kom enligt honom att distansera sig från den zigenska kulturen och upphöra att vara zigenare (, 2004:236). Själva benämningen av romer som zigenare är i detta avseende en del av tillskrivningen av gruppen en status som de Andra och ett krän- kande bemötande, då den gruppen själva benämner sig romer. En viss positiv stereotypisering fanns också som utgick från frånvaro av brottslighet. Speciellt vietnameser uppfattades som ett skötsamt släkte, även om man i några polisdistrikt uppfattat en kriminalitet bland andragenerationen: Asiater är ett folkslag som kommit att få alltmer dåligt rykte. Dom hade ett väldigt bra rykte när dom kom hit, men tyvärr så finns krimi- nella element i andrahandsgenerationen vilket gör att alla dras över en kant. Fast på mindre orter vet man ju nog, vilka dom goda och vilka dom onda är. Dom goda har oftast etablerat sig med arbete och driver näringsrörelser själ, pratar bra svenska. Men sen har det börjat bli en större grupp som sysslar framför allt med nar- kotika. Det är ju inga våldsverkare utan det är framför allt narkotika. Det är väl den gamla opiumkulturen som hänger i kan jag tänka mig. (Intervjusvar från polis i , 2004:237) noterade att polisen hade ett starkt behov av att få polis- auktoriteten bekräftad, och detta var en grund för deras attityd till vissa grupper (, 2004:166 f). Polisens upplevde att sin aukto- ritet ifrågasattes av unga män med arabiskt eller latinamerikanskt ursprung. Bland annat blev man provocerad av beskyllningar om att man ingrep av rasistiska skäl. Grupper av invandrare ansågs vidare inte respektera polisens behov av att upprätthålla ett säkerhetsav- stånd till dem man pratar med utan gick för nära poliser vid ett samtal. Intensiteten i deras sätt att argumentera gjorde att de kunde uppfattas som potentiellt farliga. Man menade vidare att araber regelmässigt ljög och vägrade erkänna det även när skulden var uppenbar. Som en polis uttryckte det: Jag vill se det så att man erkänner när man gjort fel. Det är ju där vi har problemet med muslimerna. För dom erkänner ju inte att dom har gjort fel utan dom säger jag kan betala böter, men jag har inte gjort det. Vi hade några ungar här. Vi visste att dom hade gjort det men nej dom hade inte gjort det. Och dom var muslimer. Man var ju så frustrerad så man gick upp i varv. Man kunde ju inte fatta det. Hade det varit en svensk unge så hade den sagt javisst det är klart jag har gjort det. Men nej, dom tappar ansiktet om dom erkänner. (, 2004:238) I har funnit liknande resultat. Poliserna hade rasistiska fördomar om invandrare men blev mycket upprörda om de blev kallade rasister. De ansåg att andra generationens invand- rare provocerade dem och utmanade deras auktoritet genom att påstå att polisen var rasister. Speciellt provocerande ansågs männi- skor som härstammade från , eller och som var muslimer. Polisen ansåg att det var nödvändigt att visa dessa grupper vem som bestämmer (, 1999:128–133). Att polisen har stereotypen om etniska minoriteter som ohederliga och kriminella har även visats i och (För se t.ex. , 1998: 14 ff; för se t.ex. 1984:388 ff). Ett tecken på strukturell diskriminering som lyfts fram i ett par studier är att etniska grunder i polisens bedömning får till följd att människor med utländsk bakgrund blir utsatta för en oproportio- nerligt stor misstänksamhet och kontroll från polisen. fann att polisen ansåg sig ha goda förutsättningar att skilja svenska busar och ordningsstörare från den ordentliga /allmänheten. För invandrare påstod dock polisen att man hade svårt att känna igen enskilda individer eftersom de liknade varandra. Till skillnad från svenska busar kunde man inte läsa av några yttre karaktäriska som gjorde det möjligt att skilja ut dem från den skötsamma invandraren. I stället blev identifikations- grunden hudfärg (, 2004:243). Ett exempel på uttalanden som pekar mot att etnicitet utgör en faktor i polisernas bedömning är följande: Är det framför allt män med utländsk härkomst som befinner sig vid fel plats vid fel tillfällen så kan det nog vara så att han misstänks på ett tidigare stadie än vad en vanlig nordeuropé skulle göra. Men det är skillnad vilken slags invandrare det är. (, 2004:243) Medvetna och omedvetna stereotyper av invandrare som kriminella har en tendens att påverka hur poliser tolkar uppkomna situationer. De intervjuade poliserna fick ta ställning till meningarna , blir nedslagen när han går hem från ett diskotek och blir nedslagen på väg hem från ett krogbesök. I misshandeln av kunde poliserna misstänka en intern uppgörelse mellan gäng, medan motsvarande koppling inte gjordes för . En annan mening var 43 driver en liten restaurang, han blev överfallen sedan han lämnat restaurangen efter stängningen . Namnet plus hans näring gjorde att flera poliser kopplade händelsen till en brottslighet man ansåg föreligga på restauranger som drivs av invandrare (, 2004:243, 316). Några poliser ansåg att man skulle prioritera ett offer med ett svenskt namn (, 2004:242). I skrivande stund genomför kriminologen vid en studie som omfattar bland annat poli- sens kroppsvisitationer vid misstanke om innehav av narkotika för eget bruk men även anmälningar om våldtäkt och grov misshandel. Syftet är att se vilka skillnader mellan svenskar respektive invand- rare som kan uppdagas och om strukturell diskriminering före- kommer. Efter en studie av misstänkta för eget bruk av narkotika som kroppsvisiterats i visar resul- taten bland annat att personer med utomeuropeisk bakgrund kroppsvisiteras oftare än personer med svensk eller annan europe- isk bakgrund, trots att dessa mer sällan påträffades med droger. Det visar sig även att för personer med svensk och europeisk bak- grund kroppsvisiterar polisen en lägre andel med ökad ålder. För personer med utomeuropeisk bakgrund finns dock inte en sådan sjunkande andel kroppsvisiterade med stigande ålder. Det visar sig att polisen har sin högsta träffsäkerhet (alltså att narkotika påträf- fats) när de kroppsvisiterar personer eller över som har svensk eller europeisk bakgrund. Parallellt har de lägst träffsäkerhet när de visiterar personer med utomeuropeisk bakgrund i samma ålders- grupp. Troligtvis är det en följd av att man när det gäller utomeu- ropeiska personer visiterar en vidsträcktare grupp som därmed innehåller fler oskyldiga per skyldig. Beaktar man de misstänktas olika kön visar det sig att män med bakgrund utanför kroppsvisiteras oftast av polisen, men relativt sett mer sällan har droger på sig. För kvinnor gäller att de med europeisk bakgrund kroppsvisiteras oftare (men svenska kvinnor minst) och har mer sällan droger på sig vid visitationen. En tolkning, menar , är att kvinnor med europeisk bakgrund och män med utomeuro- peisk bakgrund missgynnas av polisen, medan män med svensk respektive europeisk bakgrund behandlas påfallande lika. (, 2005:160–167) refererar även som i sin avhandling Från text till batong – om poliser, busar och följt poliser i deras dagliga arbete. Där framkommer exempel som kan tolkas som att polisen i vissa fall omotiverat riktar in sig på invandrare, särskilt med afrikansk bakgrund: bestämmer sig några patrullerande poliser att kontrol- lera ett gäng gambianer utan att någon annan anledning än att de var just (förmodat) gambianer presenteras av en annan av Ekmans deltagande observation uttalade en polis Det är mest gambia- ner här, de är värst och poliserna inriktar därefter nästa insats mot just personer de uppfattar som gambianer: föreslår de att de ska dela upp sig i grupper och kolla varje neger I ett annat sammanhang, då de spanar på en krog, motiveras en kontroll av en person med Det gick ut en neger. (, 2005:153) Denna inriktning på människor från kan även kopplas till den utpekning av gambier som särskilt ansvariga för heroinhandeln i i en rapport av . (i , 1997) I den förordades bland annat att varje polismästardistrikt bör informera sina närpolisområden vilka gam- bier som bor i närpolisområdet (Ibid:10). Detta är ett tydligt exempel på strukturell diskriminering: en myndighet rekommende- rar underliggande myndighetsutövare att göra etnicitet till en utgångspunkt för arbetet. En dansk kvalitativ studie av där polisen följts under sitt arbete har visat på rasistiska stereotyper bland polisen. Flera bilar stoppades där den främsta anledningen verkade vara att föra- ren hade mörk hudfärg och därför uppfattades som kriminell, sär- skilt om de körde dyrare bilar som BMW (, 2003:59–63, 83–95). Även i har företeelsen uppmärksammats av Finstad (2033) som hänvisar till ett uppmärksammat fall där en ung svart man hade stoppats av polisen 17 gånger .