sou · GTB333d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Andelen kraftvärme ökade sedan till , då många befintliga kraftvärmeverk konver- terades till att använda trädbränslen och nästan alla nya kraft- värmeverk byggdes för samma bränslen. Ur figuren nedan framgår hur kraftvärmeproduktionen varit fördelad mellan industri- och fjärrvärmeaktörer. Kraftvärmepro- duktion har funnits i mindre utsträckning under större delen av . börjades dock en kraftig utbygg- nad av kraftvärmeproduktionen. Utbyggnaden skedde både inom industrin och inom fjärrvärmeproduktion. Figur 5 Elproduktion i svenska kraftvärmeverk Elproduktion i svenska kraftvärmeverk Källa: med fjärrvärme i , . I figuren nedan visas andelen producerad fjärrvärme från kraftvär- meverk för perioden –2003. uppgick andelen producerad fjärrvärme från kraftvärmeverk till . Andelen minskade successivt ner till . Därefter skedde en dramatisk minskning av andelen ner till . Förklaringen till denna minskning var en omställning av fjärrvärmeproduktionen där kraft- värmeproduktion med olja som bränsle ersattes av värmeproduk- tion med bränslen såsom kol, biobränslen och torv. Även elpannor samt värmepumpar började användas för värmeproduktion. En förklaring till detta är att den ökade elproduktionen (som följde beslutet att satsa på kärnkraft) gjorde det möjligt för fjärrvärme- producenter att till fördelaktiga priser köpa el att använda i fjärr- värmeproduktionen. Detta konkurrerade ut andra bränslen. har dock andelen kraftvärme från fjärrvärmeproduktion ökat igen. Figur 6 Andel av fjärrvärmen som produceras i kraftvärmeverk Andel av fjärrvärme som produceras Källa: med fjärrvärme i , . I figuren nedan visas elbalansen för svensk fjärrvärmeproduktion –2003, netto respektive brutto. Netto avser bruttoproduktionen reducerad med elanvändning för driftel, värmepumpar samt elpannor. Perioden kännetecknas av en liten elanvändning till endast driftel. Perioden kännetecknas av en övergång till en fjärrvärmeproduktion som till stor utsträckning skett med värmepumpar samt elpannor, vilket var en följd av att fjärrvärme- producenterna kunde köpa el till gynnsamma villkor. har dock elanvändningen inom fjärrvärmeindustrin minskat. Figur 7 Elbalans för svensk fjärrvärmeproduktion Elbalans för svensk fjärrvärmeproduktion Brutto (enbart egen Netto (även inklusive Ägarbilden för den svenska fjärrvärmeverksamheten framgår av Figur 8 Fjärrvärmeförsäljning för respektive ägarsfär 2002, totalt Källa: SOU 2004:136, Skäligt pris på fjärrvärme, bilaga 2. I EU-direktivet, 2004/8/EG anges i dess bilaga 1 nedanstående 11 kraftvärmetekniker2 för samtidig produktion av el och värme, vilka här delats in i huvudsakligen storskaliga respektive småskaliga tekniker. Vissa tekniker såsom gasturbin med värmeåtervinning samt förbränningsmotor återfinns både som storskaliga och små- skaliga tekniker. Storskaliga tekniker (Större än 1 MWel) Kombicykel med värmeåtervinning. Kondensturbin med ångavtappning. Gasturbin med värmeåtervinning. Småskaliga tekniker (Mindre än 1 MWel) Gasturbin med värmeåtervinning. Andra typer av tekniker eller kombinationer av tekniker som omfattas av definitionerna i artikel 3a. Nedan diskuteras förekomsten av dessa tekniker i samt vilka av dessa tekniker som kan komma att användas i . Fjärrvärmebyrån har bidragit med värdefull input gällande dessa tekniska delar. Faktorer som är väsentliga för att bedöma om tekniken kommer att användas i är om den används , konkurrenskraft jämfört med övriga tekniker och marknadsbe- 2 För utförligare teknisk beskrivning se t.ex. Elforsk, El från nya anläggningar 2003, Bilaga A samt Protermo 1999, in Combined Heat and Plants. tingelser , t.ex. i vilken utsträckning teknikerna används internationellt och därigenom får en större marknad. Den dominerande tekniken för dagens svenska kraftvärmeverk är mottrycksturbiner inom såväl industrin som i anslutning till fjärr- värmesystem. En mottrycksanläggning består av en ångpanna med en mottrycksturbin. Ångan som skapas i pannan med högt tryck och temperatur leds in i turbinen, varvid avgiven kraft överförs med en axel till en elgenerator. I industritillämpningar distribueras återstående ånga ut till förekommande industriella värmebehov, varvid ångan kondenseras till vatten. I fjärrvärmetillämpningar leds återstående ånga, nu med lägre tryck och temperatur, in i en tubin- kondensor, varvid ångan kondenserar till vatten genom att ett cirkulerande fjärrvärmevatten värms upp. Detta innebär att tekniskt sett produceras alltid el först och därefter produceras värme. Det går inte att göra tvärtom. Kapacitetsområdet för mottrycksturbiner ligger mellan enstaka MWel till runt 100 MWel. Större kraftvärmeverk med mottrycks- turbiner har flera parallella mottrycksturbiner. De minsta mottrycksturbinerna återfinns i , och (1,6– 4,4 MWel). Normal minsta storlek i samband med biobränsle och fjärrvärme är 8–12 MWel (, , , och ). En enklare variant av mottrycksturbin återfinns i och där hetvattenpannor driver en separat ånggenerering av lågtrycksånga, vilket ger ett lågt elutbyte i turbiner på 1–2 MWel. Prestandamässigt används konventionella ångtryck (100–180 bar) och ångtemperaturer (500–) i de största kraftvärme- verken med mottrycksturbiner. Detta är prestanda som var världs- bäst teknik . Några högpresterande turbiner med överkritiska tryck, vilket är världsbäst teknik , används inte i svenska kraftvärmeverk, främst pga små anläggningar och besvärliga bränslen. För att få en högre andel el i produktionen så har några få anläggningar mellanöverhettning mellan en högtrycks- turbin och en mellan/lågtrycksturbin. Mindre kraftvärmeverk använder lägre ångtryck och ång- temperaturer, t ex 63 bar och i och 40 bar och i . Detta ger en lägre andel el i förhållande till värmeproduktion. En kombicykel utgörs av en kombination av en gasturbin och en mottrycksturbin. Ånga genereras av gasturbinens heta rökgaser. Om en kombicykel drivs med naturgas, kallas tekniken för gas- kombi. En gaskombi består av en eller flera gasturbiner och en eller flera ångturbiner. En enda renodlad normalstor kombicykel finns i . har skillnaden varit liten mellan marknadspris på el respektive naturgas inklusive skatter, varför anläggningsägaren tagit initiativ till att bygga en ersättande värmeproduktion med returträ. Det fanns även en likadan gaskombi i som drevs med gasol, men den togs ur drift och är nu demonterad. En större gaskombianläggning på 260 MWel har beställts av med driftstart . planerar en större anläggning för . En småskalig kombicykel (800 kWel) som drivs av biogas åter- finns utanför . En annorlunda variant till en renodlad seriekopplad kombicykel är den parallellkopplade kombicykel (PFBC) som eldas med fasta bränslen i , . Kondensturbiner med ångavtappning kallas kraftvärmeproduktion där en del av ångan tappas av före sista turbinsteget och används för värmeutvinning. Det finns inga renodlade kondensturbiner med ångavtappning i , då konventionella kondenskraftverk historiskt inte varit konkurrenskraftiga på den svenska elmarknaden. Däremot finns det några aggregat där en s.k. kondenssvans är kopplad efter en mottrycksturbin. Dessa aggregat återfinns bl.a. i , Norr- och . Det kan också förekomma att återkylare (antingen mot luft eller vatten) är kopplade till mottrycksturbiners fjärrvärmekretsar (t ex , , och ). dessa teknikvarianter ger möjlighet till att producera el i kondens- drift när det inte finns något värmebehov. I stort sett används denna möjlighet endast om elpriserna är mycket höga vid låga värmebehov. Tekniken består av en gasturbin som kombineras med en värme- växlare, vari utgående rökgaser från gasturbinen kyls med ett cirkulerande fjärrvärmevatten. Det finns en gasturbin med värmeåtervinning i som använder naturgas. Gasturbin med värmeåtervinning återfinns även i mer småskalig tappning. Det finns några enstaka större förbränningsmotorer av dieseltyp som används som kraftvärmeverk. De återfinns bl. a i (7 MWel), (13 MWel) och (14 MWel). Med dagens drivkrafter för ny kraftvärmeproduktion, dvs.. lång- siktigt högre elpriser, styrmedel för lägre koldioxidutsläpp (handel med utsläppsrätter) och högre andel förnyelsebar elproduktion (certifikatshandel) är det två av de tekniker som nämns i direktivet som främst är aktuella i . Dessa utgörs av: Biobränsleeldade mottrycksturbiner är aktuella i då bio- bränsle finns tillgängligt till konkurrenskraftiga priser och höga totalverkningsgrader är möjliga. Gaseldade kombicykler är aktuella i i de kommuner där naturgas finns tillgängligt. Större anläggningar är förknippade med låga investeringskostnader relativt andra tekniker, höga elutbyten samt höga totalverkningsgrader. De två övriga storskaliga teknikerna – kondensturbin med ång- avtappning samt gasturbin med värmeåtervinning – bedöms som mindre intressanta tekniker. Skälen är att de har svårt att konkur- rera med biobränsleeldade mottrycksturbiner samt gaseldad kombi- cykel enligt ovan. Kondensturbin med ångavtappning har ett högt elutbyte, men en lägre totalverkningsgrad och är därför av miljöskäl samt av ekono- miska skäl svår att motivera i jämförelse med mottrycksturbinen. Gasturbin med värmeåtervinning har ett lägre elutbyte än kombicyklerna och är därför mindre sannolikt aktuell för använd- ning i . Tekniken är tillgänglig ner till 100 kWel. Exempelvis Turbec i levererar färdiga moduler med 105 kWel och 167 kWvärme. Ett flertal småskaliga kraftvärmeverk med förbränningsmotorer använder biogas i form av rötgas från avloppsreningsverk eller deponigas från avfallsdeponier. Mikroturbiner, stirlingmotorer, bränsleceller, ångmaskiner eller organiska Rankinecykler Mikroturbiner, stirlingmotorer, bränsleceller, ångmaskiner eller organiska Rankinecykler används inte för reguljär drift av kraft- värmeverk i . Demonstrationsanläggningar med bränsle- celler har förekommit. Ett ORC-projekt i demonstrationsstadiet planeras i genom . Andra typer av tekniker En tillämpning med termiska solceller i träpulvereldade mikro- kraftvärmeverk återfinns i ett projekt som drivs gemensamt av och . har en internationellt sett, en särskild ställning beträffande möjligheterna att införa småskalig kraftvärmeproduktion i större utsträckning. Den svenska värmemarknaden är främst driven av en god tillgång till skattemässigt gynnat biobränsle. Internationellt sker dock utvecklingen av kraftvärmeproduktion främst med fokus på naturgas. Med biobränsle som resurs är tillgången på kom- mersiell teknik betydligt mindre. Det finns visserligen utvecklings- projekt med biobränsle för småskalig kraftvärme, men det kommer sannolikt att dröja innan kommersiella tillämpningar är tillgängliga. Detta medför att på kortare sikt utgörs potentialen för småskalig kraftvärme i av kraftvärmeproduktion via gasmotorer eller gasturbiner. Det förutsätter dock tillgång på naturgas. På finns en möjlighet finns en möjlighet att bränsle- celler kan komma att utnyttjas för kraftvärmeproduktion i . Bränsleceller är en teknik där el kan produceras ur vätgas. I dags- läget kräver dock också bränsleceller tillgång på naturgas (ur natur- gas utvinns vätgas). 4Kraftvärmepotential i anslutning till fjärrvärme har en unik situation inom EU genom att av värmetillförseln till fjärvärmesystemen kommer från kraftvärmeverk. Inget annat land inom EU har så mycket fjärr- värme med så lite kraftvärme. kan därför fler kraftvärme- verk komma att byggas i anslutning till existerande fjärrvärme- system om det finns drivkrafter för ny kraftvärme. SOU 2005:33 Bilaga 4 marknadsandel (domestic market) samt andel värme från kraftvärme i relation till fjärrvärme för några europeiska länder FjärrvärmeHeat from -CHP in Market share for District heating Källa: , S. (2001), Rewarding Energy Efficiency: The perspective of emissions trading. Euroheat & – 30(2001):9, 14–21. Flera förändringar på den svenska elmarknaden torde gynna kraft- värmeutbyggnaden framgent, exempelvis införande av elcertifikat, högre priser på el samt ökad efterfrågan på el i kombination med begränsade utbyggnadsmöjligheter av vatten- och kärnkraft. För att beräkna den ekonomiska potentialen för kraftvärme i an- slutning till fjärrvärmesystemen har en simuleringsmodell tagits fram, vilken baseras på data om samtliga befintliga och möjliga fjärrvärmesystem i . I modellen beräknas för varje system intäkter och kostnader dels för befintligt system, dels om en kraft- värmeanläggning byggs. Om investering i kraftvärme är lönsam ingår den i beräknad potential. Nedan beskrivs detta närmare. 4.1.1Modellens indata och logik fjärrvärmesystem är inte homogena med avseende på energitillförsel eller använd produktionsteknik. För att kunna göra en rimlig bedömning av den ekonomiska potentialen av ny kraft- värme vid olika förutsättningar måste hänsyn tas till befintlig energitillförsel och befintliga produktionsanläggningar. Detta kräver lokal information om dagens fjärrvärmesystem, vilket åter- finns i Svensk Fjärrvärmes årliga statistik om svenska fjärrvärme- system. Denna information har använts som indata i en simulerings- modell som parallellt analyserar befintliga och möjliga fjärrvärme- system i alla kommuner. Simuleringsmodellen är en för- enkling av ett analysförfarande som används i HEATSPOT, vilket är en analysmodell som utvecklats av , doktorand på i , inom det sk. . Styrkan med tillämpat analysförfarande är att lokala förutsätt- ningar används för att få fram den nationella ekonomiska potentialen vid olika nationella villkor som bl.a. skattesystem, koldioxidhandel och certifikatspriser. Emellertid, modellen och analysförfarandet innebär en schabloniserad hantering av fjärr- värmesystemen då det inom uppdraget inte varit möjligt att detaljerat och specifikt analysera varje fjärrvärmesystem för sig. Likväl bör förfarandet ge en relativt god precision för potential- uppskattningen. Kalkylen utgörs av en real ettårskalkyl baserad på ett basår, uttryckt penningvärde. Nedanstående indata används i simuleringsmodellen som grund- information om dagens fjärrvärmesystem. Utifrån Svensk Fjärrvärmes statistik för 200134, skattas storleken på befintliga anläggningar per produktionsteknik och bränsle i totalt 11 grupper: 3I statistiken ingår av fjärrvärmeunderlaget i . De som saknas i statistiken ingår i den kraftvärmepotential som beräknas. 4Svensk Fjärrvärmes statistik avseende 2002 var ej tillgängligt på den detaljerade nivå (effekt per anläggning) som krävts för analysen varför statistik använts. –Avfall kraftvärme. –Avfall värme. –Biobränsle kraftvärme. –Naturgas kombikraftvärme. –Kol kraftvärme. –Biobränsle värme. –Naturgas kraftvärme. –Olja kraftvärme. –Resterande kapacitet antas vara värmeproduktion med olja. Normalårsvolym för såld fjärrvärme i har uppskattats på basis av Svensk Fjärrvärmes statistik . Befintlig produktionsuppsättning har kompletterats med kända nybyggda och beslutade produktionsanläggningar, främst av- fallsanläggningar men även vissa kraftvärmeverk, t ex gas- kombi i . Dock ingår ej i , då något beslut ej är fattat avseende byggnation. Alla system som ingår i modellen antas vara kommunvisa, dvs. ett nät i varje kommun. Befintliga eller planerade integrations- ledningar mellan olika kommuner har noterats så att samkör- ning av olika fjärrvärmesystem beaktas. finns 25 befintliga eller planerade integrationsledningar. En förenkling som gjorts är att näten i antas vara integrerade trots att de i verkligheten är 3 separata nät. Bilaga 4 SOU 2005:33 Kommuner vars fjärrvärmesystem är integrerade med Kommuner som är integrerade Närhet till befintligt naturgasnät har noterats i 34 kommuner. Figur 11 Kommuner med närhet till naturgas. Notera att exempelvis ej har naturgas i tätorten, men antas kunna få det i ett fall där en investering i gaskraftvärme är aktuell Kommuner med närhet till befintligt naturgasnät I simuleringsmodellen anges förutsättningar såsom bla skatte- satser, utsläppsrätter, certifikatspris, bränslepris, elpris, elut- byten i kraftvärmeverk och verkningsgrader. avkastningskrav, investeringskostnader för ny kraftvärme och minsta anläggningsstorlek som styr storlek på investeringar i ny kraftvärme. Den volym som ligger till grund för potentialberäkningen baseras på framtida förväntad försäljningsvolym. Värmepro- duktion beräknas utifrån värmeförluster på i distributions- näten. Den förväntade framtida försäljningsvolymen uppskattas genom att maximal potential för varje tätortsinvånare uppgår till 9 MWh/år. I de system där fjärrvärmeanvändningen ej upp- går till denna nivå, antas återstående potential kunna erövras i etapper. Den avtagande penetrationstakten baseras på att ökande marginalkostnader för att ansluta ytterligare kunder till fjärrvärmenät. För de system där snittförbrukningen överstiger 9 MWh/invånare antas ingen volymtillväxt. Körordningen baseras på nuvarande produktionskostnader och antas vara fixerad mellan de olika produktionsteknikerna. Kör- ordningen är enligt nedan: –Avfall – kraftvärme. –Avfall – värme. –Biobränsle – kraftvärme (befintlig). –Biobränsle – kraftvärme (ny). –Naturgas – gaskombikraftvärme (befintlig). –Ny naturgas – gaskombikraftvärme (ny). –Kol – kraftvärme. –Biobränsle – värme. –Naturgas – kraftvärme. –Olja – kraftvärme. –Olja – värme. Årlig värmeproduktion simuleras i varje fjärrvärmesystem för dels befintlig produktionsuppsättning, dels när ett biobränsle- eldat kraftvärmeverk byggs respektive när ett gaseldat kombi- kraftvärmeverk byggs (om naturgas finns tillgängligt). Storleken på nybyggda kraftvärmeverk väljs som skillnaden mellan halva effektbehovet i systemet och summan av instal- 5 Värmepumpar har med dagens förutsättningar gällande skatt samt elpris en lägre prioritet i körordningen än vad värmepumpar historiskt haft. lerade effekter i befintliga produktionsanläggningar som ligger före i körordningen. Erfarenhetsmässigt ger halva effektbe- hovet en lämplig storleksavgränsning för kraftvärmeverk i fjärrvärmesystem. Värmeproduktionen skattas i ett standardiserat varaktighetsdiagram med en utnyttjandetid . Utnyttjandetiden är härledd utifrån Stockholms- regionens klimatförutsättningar. Figur 12 Konceptuell illustration av körordning Varje systems årliga kostnader beräknas i vart och ett av de tre simuleringsfallen. För de två investeringsalternativen beräknas den systemkostnadsreduktion som görs genom differensen mellan årlig rörlig kostnad för befintligt system och rörlig kostnad för system efter kraftvärmeinvestering. Avkastning för ny kraftvärmeinvestering erhålls som kvoten mellan system- kostnadsreduktion och investeringskostnad. Vid beräkning av avkastningen för ny kraftvärmeinvestering beaktas även reinvesteringsbehov i befintligt produktionssystem. Beslut om investering i ny kraftvärme tas om krav på minsta storlek uppfylls samt om beräknad avkastning överstiger av- kastningskravet. Om både ny biobränslekraftvärme och ny gaskombikraftvärme uppfyller kraven, så byggs den anläggning som har högst avkastning. Se bild nedan. SOU 2005:33 Bilaga 4 Modellens utdata utgörs av årliga produktionsvolymer av el och värme som uppstår efter att eventuell nyinvestering komplet- terat befintligt system. I modellen ingår som nämnts ovan ett antal olika antaganden gällande randvillkoren. Dessa har delats upp i konstanta para- metrar samt variabla parametrar. –Kontanta parametrar är antaganden som med viss precision kan uppskattas och som hålls konstanta i simuleringarna. Exempel på konstanta parametrar är verkningsgrader, elut- byten, CO2-emissioner etc. –Variabla parametrar är antaganden om framtiden avseende exempelvis framtida elpris, bränslepris, certifikatpris etc. vars nivåer är svåra att förutsäga med god precision. De variabla parametrarna varieras i simuleringarna. I tabellen nedan anges antagna värden på verkningsgrader och elut- byten för respektive teknik. Nivåerna som valts avser spegla normala befintliga anläggningar i och alltså inte någon form av bästa tillgängliga teknik. Bilaga 4 SOU 2005:33 Figur 14 Tekniker, verkningsgrader och elutbyten som används i modellen -0,3 För elförbrukning i värmepumpar erfordras inköp av elcertifikat. uppgår kvotplikten till av elförbrukningen. Kvot- plikten ökar successivt och skall uppgå till , enligt nu gällande system för elcertifikat6. I modellen har den långsiktiga kvotpliktsnivån antagits uppgå till . Det bör noteras att detta innebär att elcertifikatsystemet antas gälla oförändrat , dvs. då ett investeringsbeslut fattas gäller oförändrade villkor för elcertifikat under kraftverkens hela för- väntade livslängd. 6 Lag (2003:113) om elcertifikat. Minsta storlek på kraftvärmeinvesteringar Investeringar i kraftvärmeanläggningar antas göras i system där effektbehovet överstiger en minimistorlek för kraftvärmeverk. Minimistorleken på kraftvärmeverket (mätt i MWel) räknas i modellen om till en korresponderade effekt värme givet ett visst elutbyte. Antagen minimistorlek baseras på vad som vi ansett varit kommersiellt tillgängligt kraftvärmeverk. Storlekarna uppgår till: – 8 Mwel. – 20 Mwel. Om minimistorlek på biokraftvärme och gaskombi antas uppgå till 12 MWel, istället för 8 respektive 20 MWel så minskar kraftvärme- potentialen med endast ett par procent, då antalet investeringar i MWel i intervallet 8–12 MWel är begränsat, se Figur 17. Effektbehov per system. Reinvesteringsbehov i befintliga anläggningar I befintliga produktionsanläggningar föreligger ett reinvest- eringsbehov. I modellen har en kostnad för reinvesteringsbehov i befintliga anläggningar antagits uppgå till /kW värme (gäller samtliga värme- och kraftvärmeanläggningar). Fram tills 2015 antas av befintliga anläggningar vara i behov av rein- vestering och antas av befintliga anläggningar vara i behov av reinvestering. Fast drift- och underhållskostnad Tillkommande årliga fasta drift- och underhållskostnader för kraft- värmeinvesteringarna antas uppgå till av investeringskostna- den. Fasta drift- och underhållskostnader avser kostnader för underhåll, personal, försäkringar etc. Någon motsvarande kostnad för befintliga anläggningar har inte beaktats i modellen. Då kalkylen är en alternativkostnadskalkyl medför denna hantering att modellen blir konservativ till sin karaktär eftersom vissa befintliga anläggningar sannolikt kommer att fasas ut och stängas ner. Gratis tilldelning av utsläppsrätter Gratis tilldelningen av utsläppsrätter antas uppgå till enligt gällande svensk lagstiftning: Gamla anläggningar – . Nya anläggningar – . Skatter (års skatter) I dagens beskattningssystem belastas bränsle som används för värmeproduktion med energiskatt samt CO2-skatt. Elproduktion belastas ej med energiskatt respektive CO2-skatt. Vid kraftvärmeproduktion är dock den del av bränslet som via proportionering kan härledas till värmeproduktionen till befriad från CO2-skatt. Vid kraftvärmeproduktion utgår dessutom ingen energiskatt. De skatter som används i kalkylen redovisas nedan. NOx-avgift samt svavelskatt ingår ej i modelleringen då de har antagits vara försumbara i sammanhanget. De CO2-utsläpp som används i kalkylen uppgår enligt tabellen. Dessa används för beräkning av kostnader för inköp av utsläpps- rätter. SOU 2005:33 Bilaga 4 Källa: SCB Emissionsfaktorer för CO2. De variabla parametrarna har tilldelats tre olika värden; låg, referens respektive hög. Låg respektive hög har tagits fram med utgångs- punkt i att dessa värden utgör rimliga och sannolika nivåer. De är alltså ej att betrakta som extremvärden. Värdena på de variabla parametrarna har tagits fram i samarbete med Fjärrvärmeutred- ningen. I tabellen nedan redovisas antaganden beträffande de variabla parametrarna. Av PwC bedömt avkast-ningskrav Referensnivån har baserats på 2007:års (kr/MWh) helårstermin på (30 EUR/MWh) per omräk- nad till penningvärde. Intervallet har bedömt bl.a. utifrån treårsterminer respektive spotpris på Vi bedömer att ett intervall om +/- är rimligt. (kr/MWh) 2004 på ca /MWh. Nivån väntas dock minska något då dagens nivåer enligt aktörer på mark- naden kan anses vara väl höga. finns fler certifikat än vad som efter- frågas, exempelvis sparar vissa aktörer