sou · GTB372d2 · 2006-01-01 00:00:00 — De svenska fordonstillverkarna och myndigheterna har alltmer en samsyn när det gäller ny teknik för trafiksäkerhet. Ett nära sam- arbete mellan svenska företag och offentliga aktörer är en viktig framgångsfaktor. Det är viktigt för landet att positioneras internationellt och marknadsförs som världsledande inom bl.a. fordonssäkerhet. Fordonsindustrin är teknologidrivande globalt och situationen i är inget undantag. De svenska personbilstillverkarna är i sina globala koncerner utsedda till så kallade Centers of exellence inom bl.a. säkerhet. Den svenska fordonsindustrin har genom tidi- gare engagemang erfarenhet från samarbete med svenska univer- sitet, högskolor och industriforskningsinstitut och att omsätta den kunskap och kompetens som genereras där. Svensk fordonsindustri behöver göra stora satsningar inom forskning och utveckling för att kunna vara fortsatt konkurrens- kraftig. Satsningarna på trafiksäkerhet och nollvision skapar goda förutsättningar för fler affärsmöjligheter och en ökad konkurrens- kraft för svenska företag. I finns endast ett fåtal företag med egen tillverkning och utveckling av alkolås. FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri Huvuddelen av de företag som finns i landet är att betrakta som återförsäljare för utländska tillverkare. Alkolåsens tekniska utform- ning har stark koppling till elektronik- och telematikområdet. Elektronik- och telematikutrustning står för en ökande andel av fordonens förädlingsvärde. Inom elektronikområdet har man byggt upp kunskap hos bilföretagen som är ledande inom telekommunikation. Detta gör att fordonselektronik och fordonstelematik har en särskild potential att utvecklas i . De svenska fordonstillverkarnas varumärken är globalt starka. Varumärkena kännetecknas bl.a. genom fordonens goda egen- skaper inom säkerhets- och miljöområdet. Bakom framgångarna finns ett best practice avseende vad ett nära samspel mellan ut- bildning, forskning, företagande, politik och offentlig verksamhet kan åstadkomma. Vi kan här se vissa paralleller med hur startade med sina första säkerhetsbälten. Att upprepa denna fram- gångssaga bör vara målet när det gäller alkolås. 16.1Planerad och pågående forskning – Finansiärer 16.1.1Behov av förbättrad kartläggning och statistik om alkohol i vägtrafiken Behovet av en ny kartläggning av rattfylleriets omfattning har påtalats i olika sammanhang. En tillförlitlig statistik är det vik- tigaste underlaget för utvärdering av effekter av insatser inom om- rådet alkohol, droger och trafik. Att beräkna rattfylleriets omfatt- ning är dock förknippat med ett antal svårigheter kopplade till datakvalitet och metodproblem. VTI har därför på uppdrag av Stif- telsen MHF:s fond för trafiksäkerhet, och genomfört studien av rattfylleriets omfatt- ning, metodfrågor och datakvalitet (2004). Syftet med projektet har varit att sammanställa och beskriva tillgängliga källor till kunskap om rattfylleri samt att för varje källa belysa metodfrågor och datakvalitet. Vidare har syftet varit att bedöma de olika källornas potential som underlag för att skatta rattfylleriets omfattning. Både direkta och indirekta mätningar har studerats. De direkta mätningarna är mätningar av rattfylleriet i trafiken, antingen genom poliskontroller eller genom självrapporterande studier. Indirekta mätningar gäller variabler som påverkar eller påverkas av rattfylle- riet och därigenom kan användas som indikatorer på rattfylleriets FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri Alkoholkonsumtionen i samhället och rattfylleri bland förare inblandade i trafikolyckor är exempel på sådana källor. I rapporten föreslås förbättringar och kompletteringar av sta- tistiken både från polisens kontroller och från undersökningar av olycksinblandade förare. Som komplement till den fortlöpande statistikinsamlingen föreslås att det görs statistiska urvalsunder- sökningar där rattfylleriet mäts vid ett slumpmässigt urval av platser och tidpunkter. Sådana undersökningar skulle kunna upp- repas vart tredje eller vart femte år.1 Sådana studier görs i . har ett samverkansprojekt inletts mellan VTI, Rätts- medicinalverket och polisen för en förbättrad rattfylleristatistik. Syftet är att utreda vad som krävs av en urvalsundersökning för att mäta omfattningen av alkohol- och drograttfylleri. Utredningen har även till syfte att föreslå hur nuvarande statistik från polisens sållningsinstrumenten och från olycksstatistiken kan förbättras.2 16.1.2Uppdrag till – Säker trafik för goda affärer fick regeringens uppdrag att utarbeta en strategi för hur svenskt trafiksäkerhetsarbete ska kunna främja svensk näringslivsutveckling Strategin ska bland annat omfatta tekniska lösningar för trafiksäkerhet, som alkolås. I uppdraget ingick att identifiera utvecklingsområden som har betydelse för svenskt näringslivs internationella konkurrenskraft inom trafik- säkerhetsområdet. Uppdraget omfattade hela vägtransportsyste- met, såväl fordon och infrastruktur som annan utrustning. lämnade sin slutrapport trafik för goda affärer . Arbetet med rapporten har genomförts i samråd med , , , VTI samt vissa trafik- säkerhetsorganisationer. poängterar bland annat vikten av att utveckla samspelet mellan lagstiftning och marknadsbaserade drivkrafter för att stimulera efterfrågan på varor inom trafiksäker- hetsområdet. Det kan leda till problem om föreskrivande lagstift- ning införs innan en produkt uppfyller kundernas minimikrav på prestanda och kvalitet. 1Forsman, och , , Skattning av rattfylleriets omfattning – metodfrågor och datakvalitet, 2004. 2VTI, FUD-ansökan (FUD = forskning, utveckling, demonstration) till . FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri I detta samband pekar särskilt på alkolåsen. Man tar som exempel att alkolås kan få dåligt rykte om lagstiftning införs innan produkten är färdigutvecklad. Alkolås behandlas också i ett eget avsnitt i slutrapporten i samband med en beskrivning av olika utvecklingsområden för en ökad konkurrenskraft inom fordons- baserad teknik har i sin verksamhetsplan 2003 2007 prioriterat 18 till- växtområden för utpekade insatser. Dessa programområden bryter den traditionella indelningen i branscher och samhällsområden. Ett av dessa tillväxtområden är Innovativa fordon, farkoster och system. Svenska tillverkare av fordon och farkoster exporterar mer- parten av sin produktion på en global marknad. Exportmarknaden för vägfordon har förutsättningar att mångfaldigas, t.ex. i . Generellt viktiga faktorer är tillgång på kompetens och FoU- miljöer samt långsiktiga satsningar och nätverk. Ett av mål är därför att de koncerner som är verksamma i landet väljer att satsa på centrala FoU-funktioner i i samspel med svenska innovationsmiljöer. Förhoppningen är att ytterligare aktörer väljer att etablera sig i anslutning till de innovationsmiljöer som byggs upp. Inom tillväxtområdet Innovativa fordon, farkoster och system skulle t.ex. alkolås kunna inrymmas. uppger dock att inget forskningsprojekt med inriktning på alkolås har varit aktuellt . 16.1.4PFF – Programmet för fordonsforskning PFF etablerades 1994 med syfte att underlätta samverkan mellan fordonsindustrin och berörda myndigheter. PFF:s övergripande mål är att svara för genomförandet av program inom det fordonstekniska området underlätta koordinering av medverkande myndigheters FoU- insatser inom det fordonstekniska området vara ett forum för diskussion om och analys av aktuella frågor inom fordonssektorn. FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri Parter i PFF är AB , , , , , , , och Väg- verket. är värd för . PFF:s verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och fordonsindustrin. Samverkansprogrammet mellan staten och fordonstillverkarna kring utveckling av mer miljöanpassade fordon (Gröna bilen) Emissionsforskningsprogrammet (EMFO) programmet (IVSS) Av dessa program bör främst Fordonsforskningsprogrammet och IVSS vara relevanta för finansiering av forskning för utveckling av alkolås och andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. Det bör betonas att endast avtalspartner kan ansöka om bidrag till pro- jekt. Fordonsforskningsprogrammet syftar till att stärka den interna- konkurrenskraften hos den svenska fordonsindustrin. Detta sker genom stöd till fordonsteknisk forskning på utvalda områden så att det skapas dels en kompetens- och rekryteringsbas på högsta internationella nivå i landet och dels högklassiga forsk- ningsresultat. Prioriterade områden är säkerhet, miljö och kostnad och kvalitet. Budgeten för programmet uppgår totalt till , varav 90 miljoner kommer från staten. Den aktuella lista för på- gående och beviljade projekt som var tillgänglig upptar ej alkolås. IVSS-programmet syftar till att stimulera forskning och utveck- ling för morgondagens trafiksäkerhet. Nyckelområden är aktiv säkerhet, skadeförebyggande lösningar och utveckling av väghåll- ning och krocksäkerhet hos personbilar och yrkesfordon. Pro- grammet är också inriktat på att utveckla intelligenta fordons- och trafiksystem. Här ingår också system för ökad säkerhet för oskyddade trafikanter.3 Inom programmet finns inga satsningar på alkolås. 3 Muntliga uppgifter från , handläggare på samt och . FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri 16.1.5Uppdrag till – Trollhättepaketet har fått regeringens uppdrag att lämna förslag till FoU- program inom områdena produktionsteknik och fordonstelematik. Syftet är att möjliggöra en fortsatt konkurrenskraftig fordons- industri i . På kort sikt är syftet att förbättra Auto- mobiles förmåga att bedriva utveckling och produktion i Troll- . Uppdraget har avrapporterats . FoU-programmet har två delar, produktionsteknik och fordons- telematik. Staten går in med genom och , och näringslivet ska bidra med en lika stor del. Satsningen riktas mot fordonsindustrin i stort – , , och underleverantörerna genom Fordons- komponentgruppen. Särskilt produktionsforskningen har en tydlig koppling till . Staten har öronmärkt 40 miljoner för aktiviteter som ska stärka företaget. Villkoret är att ökar sin forskning och utveckling i . Bakgrunden till denna satsning inom ramen för det s.k. Trollhättepaketet är att bedöms ha en världsledande position inom säkerhet, miljöteknik och informa- tionsteknik för fordonsindustrin. I finns mer än 9 000 forskare verksamma inom fordonsrelaterad forskning och utveck- ling. Pengar till fonden kommer från avgifter för personliga registreringsskyltar. En skylt kostar varav går till fonden och resten till tillverkning och administration. Skyltfondens medel ska användas till att stödja projekt inom trafiksäkerhetsområdet. Kraven på utvecklingsprojekten är att resultaten ska vara direkt tillämpningsbara och tydliga för trafi- kanterna. Projekten ska snabbt komma trafikanterna till nytta och projekttiden bör inte överstiga . Patentkostnader eller mark- nadsföring får inte ingå i projektbudgeten. Skyltfonden beviljade totalt till 16 olika projekt. Inget av dessa är inriktat på alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. Vid den fördelning av FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri som gjordes fick däremot tre sådana projekt stöd från skyltfonden, nämligen:4 Alkolåsintegration (, ) Pilotstudie för implementering av alkolås (, ) Nordic Alcolock – alkolås för kvalitetssäkring av transporter, etapp 1 (, ). Polisens har begränsade möjligheter att kontrollera snöskoter- trafiken. En möjlig lösning på problemet är alkolås för snöskoter. Detta måste utformas för de särskilda förutsättningar och drifts- krav som gäller för terrängmotorfordon. Företaget i har utvecklat en prototyp för ett alkolås särskilt anpassat för snöskoter (Snowbrake), bl.a. med stöd från skyltfond och företaget measure Systems (ACS) i . En inriktning för detta lås är att det i nödsituationer ska vara möjligt att starta snöskotern och köra den i låg hastighet utan att föraren behöver göra ett utandnings- prov. Den tvådelade utrustningen får sin strömförsörjning från sko- tern och är kopplad till en liten handenhet som kan bäras i fickan. Elektroniken är konstruerad så att varvtal och hastighet kan an- passas efter alla typer av terrängmotorfordon. En marknad förväntas utvecklas främst i , och Kanada.5 Ett elkraftbolag som använder snöskotrar och fyrhjulingar för sina inspektioner av ledningsnätet har visat intresse. En pro- duktion av alkolås för terrängfordon bedöms kunna starta om att det finns en marknad för produkten. 4Information om Skyltfonden på : . 5www.vv.se, 050312. FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri 16.1.8SAFT – och Stiftelsen fond för trafiksäkerhet och Stiftelsen fond för trafik- säkerhet finansierar tillsammans en förstudie om förutsättningarna för att installera alkolås i samtliga fordon i produktion. Alkolåset ska automatisk mäta och kontrollera förares alkoholpåverkan utan att det påverka den skötsamme förarens vardag. Projektet, som går under namnet SAFT (Säker alkoholfri transport), inriktas på att utvärdera förutsättningarna för att utveckla praktiska systemlös- ningar med infraröd teknik. De teoretiska och praktiska studierna gör dock att även förutsättningarna för bränslecellbaserade passiva system kan bedömas. Målet är att projektet ska redovisa förutsättningar och möjliga lösningar för att installera passiva alkotestsystem i fordon. Syste- men ska fungera automatiskt så att en nykter förare inte ska behöva vidta några åtgärder (eller ens lägga märke till att funktionen är aktiverad). Projektet ska kunna utgöra underlag för utformning av kravspecifikationer anpassade till olika användningsområden.6 16.1.9Systembolagets råd för alkoholforskning (SRA) Systembolagets råd för alkoholforskning (SRA) ger anslag till forskningsprojekt av betydelse för förståelse och förebyggande av alkoholskador och andra alkoholrelaterade problem, företrädesvis projekt som rör förebyggande insatser. Rådet strävar efter att sprida anslagen till biomedicinska och beteende- och samhälls- vetenskapliga projekt. Möjlighet finns även att söka stipendier för forskning utomlands, alternativt söka medel för att bjuda in gästforskare till svenska forskargrupper. Även initieringsanslag kan komma i fråga. Administrationen sköts av ().7 Rådet har inte fått några ansökningar om anslag till forskningsprojekt med anknytning till alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. 6Projektbeskrivning SAFT i ansökan till Stiftelsen fond för trafiksäkerhet och till . 7Information om Systembolagets råd för alkoholforskning på CAN:s hemsida: /sra . FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri 16.2Utvecklingen av alkolås bör integreras med den fordonstekniska plattformen för att stärka den svensk fordonsindustrins säkerhetsimage Svensk fordonsindustri har internationellt en image av hög säker- het. Alkohol i trafiken är ett av de största trafiksäkerhetsproblemen i många länder. Alla framgångsrika åtgärder mot detta problem i kommer därför att ytterligare stärka imagen för svensk fordonsindustri, även för åtgärder som inte är direkt fordons- ankutna. bör ges i uppgift att starta ett FUD-projekt i samverkan med , , Folkhälsoinsti- tutet och med syfte att dokumentera in- direkta effekter av alkolås – tidhållning, sjukskrivningar, fordons- skador, godsskador m.m. Detta är ett viktigt underlag för att bedöma de ekonomiska konsekvenserna för såväl företag som sam- hälle. Förslagsvis bör denna forskning bedrivas i samverkan med de företag där implementering av alkolås i stor skala håller på att startas upp. Det är viktigt att förhistorien dokumenteras väl. Även andra sekundära faktorer som en förmodad dämpning av den ökan- de alkoholkonsumtionen m.m. bör fångas in i denna forskning. bör också ges i uppgift att utveckla en systematisk metodik för att följa omfattningen av alkoholproblemet och hur det förändras i trafiken. Smärre sådana forskningsaktiviteter pågår men bör systematiseras. I pågående samhällsstödda fordonsanknutna utvecklingsprogram finns inte alkolås med förutom genom smärre anslag genom skylt- fonden. Alkohol är ett så stort problem i trafiken att detta för- hållande inte är acceptabelt. Det är därför viktigt att utlysnings- texterna explicit efterlyser insatser inom alkolåsområdet. Speciellt bör uppmärksammas en utveckling av system där behandlingen av signalerna från sensorer och lagring av loggningsdata m.m. helt integreras med fordonets elektronikplattform. Vi bedömer att detta skulle minska kostnaderna för såväl produkterna som deras installa- tion, service och underhåll. Tillförlitligheten bör förbättras och handhavandet förenklas. Den mer kraftfulla behandlingen av sig- naler från sensorer som en integrering medför bör även vara till nytta för att förbilliga sensorfunktionerna. 17Alkolås på den internationella arenan generellt 17.1Regeringens arbete med alkolåsfrågan inom EU måste bedrivas systematiskt på alla nivåer Frågan om alkolås har mer aktivt drivits av i internationella sammanhang . Syftet från svensk sida har varit att skynda på utvecklingen av alkolås och möjliggöra in- förandet av alkolås i och EU. Någon fastställd skriftligt formulerad strategi har inte funnits för regeringens arbete för alkolås i EU eller i det övriga internationella arbetet. Behovet av en sådan strategi har dock framstått allt tydligare. Det motiverat uppdraget till utredningen att föreslå en inriktning för regeringens arbete inom EU för att möjliggöra införandet av ett krav på alkolås eller andra tekniska system i alla nya bilar och andra motordrivna fordon. I EU-arbetet har konsekvent verkat för att rådets uttalanden i trafiksäkerhetsfrågor ska innehålla uttalan- den om att utveckling och införande av ny teknik för ökad trafik- säkerhet bör prioriteras. En av de nya tekniska lösningar som särskilt framhållits har varit alkolåsen. På initiativ av togs frågan om alkolås upp i rådets meddelande om trafiksäkerhet 9832/2000. har konsekvent förts fram frågan vid rådsarbetet med olika slutsatser och meddelanden. Vid högnivåmötet i om ny teknologi för ökad trafiksäker- het, under det svenska ordförandeskapet i EU , genom- fördes både praktiska förevisningar av och föreläsningar om alko- lås. Frågan har också tagits upp på svenskt initiativ vid bilaterala och multilaterala möten på ministernivå. På de båda trafiksäkerhets- mötena i , respektive , lyftes frågan fram av . informerade om och förevisade även alkolås praktiskt för sina nordiska kollegor i anslutning till det informella transportrådsmötet hösten 2004.Vid de bilaterala möten Alkolås på den internationella arenan generellt som ministern och statssekreteraren haft med bland annat belgiska, italienska, franska, tyska, irländska, spanska och engelska kollegor har också information lämnats om alkolås. I flera fall har de även demonstrerats. På samma sätt har transportministrarna i ECMT blivit informerade om alkolås som en möjlighet att komma tillrätta med alkoholproblemet i trafiken. har även börjat planera för att tillsammans med och den svenska medlemmen i TRAN-ut- skottet, , anordna ett seminarium om alkolås med praktiska demonstrationer. Målgrupp för seminariet är främst parlamentarikerna och kommissionen samt berörda från rådet och medlemsstaterna i Bryssel.1 Regeringen har alltså haft ett starkt engagemang i frågan om alkolås. engagemang har också bemötts med uppmuntran- de intresse i många länder. Många av de juridiska åtgärder som krävs för såväl frivilligt som obligatoriskt införande av alkolås i stor skala kräver dock en mycket systematisk men flexibel hantering. Det krävs här en ytter- ligare förstärkt insats för regeringens arbete. måste syste- matisk bevaka och driva alkolåsfrågan på bred front i de arbets- grupper som förbereder förändringar i EU:s direktiv och beslut. Således bör det vara en uppgift att verka för att alla parallella svenska kanaler in i EU på olika nivåer inom transport- och for- donsområdet för fram frågan om alkolås. Löpande bör underlag med fakta om effekter och argument för användning av alkolås spridas till representanter i dessa arbetsgrupper. Regeringen bör även vara pådrivande i frågan om vilken modell för författningsreglering av kraven på funktion, provning och kontroll m.m. som lämpligen bör väljas som delmål i avvaktan på helfordonsgodkännande. Initiativ bör tas att bilda en Target group på frivillig basis med olika intressenter motsvarande den grupp som så framgångsrikt spred kunskap och argument för ett införande av bältespåminnare i Euro NCAP:s bedömningsmall. Gruppen arbetade bl.a. med att få fram fakta om effekter i och skala upp dem till Europanivå och i olika nationella och internationella sammanhang föra fram denna kunskap och dessa argument. 1 Uppgifter från Per , . Alkolås på den internationella arenan generellt 17.2Alkolås bör ge extrapoäng i Euro NCAP:s bedömningsmall Det europeiska krockprovningsprogrammet Euro NCAP är det mest omfattande av de oberoende biltesterna om bilars säkerhet. Det har därför stor betydelse för trafiksäkerhetsutvecklingen. av alla nya bilar som säljs i har testats av Euro NCAP. Euro NCAP är därför en betydelsefull arena för svenskt agerande i alkolåsfrågan. har tagit upp frågan om alkolås till en principiell diskussion. Om alkolås ger extrapoäng vid Euro NCAP:s bedömningar av fordonstrafiksäkerhet kommer utvecklingen av alkolås att påskyn- das väsentligen. 18Alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper val av strategi för fortsatta arbete Obligatoriskt alkolås i alla motorfordon förväntas inte bara ha stor betydelse för trafiksäkerheten, utan det blir också ett viktigt verktyg alkohol-, social- och näringspolitiskt. Ett allmänt införande av alkolås skulle också vara ett mycket kraftfullt instrument för att bibehålla och stärka bilden av att alkohol och trafik inte är för- enligt. Det skulle dessutom dramatiskt minska behovet av kost- samma påverkans- och övervakningsåtgärder, rättsväsendet och även minska en mängd andra kostnader inom alla samhällssektorer. Vissa undantag för obligatoriskt alkolås kan eventuellt komma att behövas. Det kan gälla militära fordon, vissa utryckningsfordon m.m. Någon närmare analys har inte gjorts av detta. Det är dock svåra och stora hinder som behöver överbryggas innan ett obligatorium kan bli verklighet. Nedan beskrivs över- siktligt tänkbara krav och processer. Processen kommer också att ta . Därför det är synnerligen viktigt att de steg och beslut som tas inte lägger hinder i vägen för alternativa utvecklingar. Det kan hända mycket /2012. 18.1Regler för harmoniseringen av marknaden för personbilar helfordonsgodkännande m.m. Reglerna för harmonisering av marknaden för personbilar inom EG innebär att i praktiken inte har möjlighet att ställa generella krav på alkolås i nya bilar. Det grundläggande direktivet är ett s.k. ramdirektiv, 70/156/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motor- fordon och släpvagnar till dessa fordon. Syftet med det var inte att åstadkomma en total harmonisering utan att med ramdirektivet som bas skapa förutsättningar för en gemensam bilmarknad med hjälp av olika särdirektiv. Utvecklingen har också följt den ur- sprungliga tanken. Alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper val av strategi Genom särdirektiv har en harmonisering skett av olika tekniska krav som ställs för bilars typgodkännande. Med denna lösning finns inte risken att tekniska särkrav i olika medlemsstater ska utgöra handelshinder, vilket varit fallet om en harmonisering inte hade skett. Ramdirektivet har modifierats ett stort antal gånger. De grundläggande reglerna om fordon finns i fordonsförord- ningen (2002:925) och trafikförordningen (1998:1276). Med stöd av dessa och förordningen om elektromagnetisk kompabilitet (1993:1067) har givit ut föreskrifter om bilar och släpvagnar som dras av bilar (VVFS 2003:22). I 2 kap. 2 62 § finns en uttömmande uppräkning av tillämpliga EG-direktiv och i 3 kap. på motsvarande sätt en uppräkning av gällande ECE-reglementen.