sou · GTB390 · 2006-01-01 00:00:00 — Vidare ansåg man att Social- styrelsens rättsliga råd som prövar sena aborter har uppdraget att följa den medicinska utvecklingen och vid behov sänka den gräns som gäller enligt praxis för när abort ska vara tillåten, dvs. 22 gra- viditetsveckor. Detta blev också beslut (prop. 1994/95:142, 1994/95:SoU 18). 5 Abort ett etiskt dilemma Det finns en konflikt mellan kvinnans rätt att själv få bestämma om och när hon önskar föda ett barn och fostrets rätt att få fortsätta att utvecklas till ett barn. I grunden handlar konflikter om abort om detta etiska dilemma. Vems intresse, kvinnans eller fostrets ska väga tyngst? Finns det situationer när det är mer moraliskt försvarbart att genomföra abort i förhållande till andra situationer? Är kvinnan tillräckligt ansvarstagande för att själv kunna göra ett etiskt val? Slutbetänkande från utredningen om det ofödda barnet (1989:51) innehåller en ingående beskrivning av konflikten mellan den oföddes och de blivande föräldrarnas – i första hand kvinnans intressen vid fosterdiagnostik och abort. Beskrivningen i detta kapitel utgår i stora delar från denna beskrivning1. En humanistisk människosyn innebär att varje individ har ett lika människovärde oavsett kön, etniskt ursprung, religionstillhörighet, funktionshinder, utbildningsnivå och andra liknande faktorer. I den allmänna uppfattningen om människovärdet ligger bl.a. principen om livets okränkbarhet, personens integritet och rätten att vara bärare av mänskliga rättigheter. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna ger en modern uppfattning om människovärde och mänskliga rättigheter. Frågan om det ofödda barnet kan och bör tillskrivas oinskränkt människovärde och mänskliga rättigheter får dock inget svar i förklaringen. Denna uttalar sig bara om individer som fötts till mänskligt liv: Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. 1 SOU:1989:51 Den gravida kvinnan och fostret – två individer. Om sena aborter. Slutbetänkande av utredningen om det ofödda barnet. Abort ett etiskt dilemma En uppfattning som omfattas av bl.a. katolska kyrkan är att det redan spirande mänskliga liv som uppstår vid befruktningen bör tillskrivas oinskränkt människovärde. Redan då finns alla anlag till fortsatt individuellt mänskligt liv. händelser som de första fosterrörelserna, fostrets livsduglighet utanför kvinnans kropp och födelsen är bara utvecklingsfaser i det redan påbörjade livet. En graviditet kan under inga förhållanden avbrytas med ett sådant synsätt, inte ens om kvinnans liv är i fara eller om gravidi- teten är en följd av en våldtäkt. Att visa respekt för kvinnans personliga integritet blir oförenligt med principen om livets okränkbarhet. Fostrets rätt att utvecklas sätts framför kvinnans liv och hälsa. En annan uppfattning går ut på att man skiljer på mänskligt liv som en möjlighet och mänskligt liv som utvecklat. Genom befrukt- ningen uppstår liv som är genetiskt programmerat att utvecklas till en människa. Men det är ännu fråga om mänskligt liv som en möjlighet. Detta spirande liv bör tillskrivas ett stort värde alltifrån befruktningen och normalt skyddas så långt det är möjligt. Ändå kan principen om livets okränkbarhet inte göras gällande på samma oinskränkta sätt som i fråga om ett utvecklat människoliv. Människovärdet kommer helt och odelbart gälla alla personer. Däremot framstår fostrets värde inte som oinskränkt förrän det uppnått ett stadium då det börjar kunna uppfattas som en mänsklig person. Svårigheten är att det inte går att ange någon bestämd tidpunkt från vilken detta gäller. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna kringgår denna svårighet genom att enbart tala om födda. Enligt utredningen om det ofödda barnet (1989:51) är modern och det blivande barnet två individer som båda är skydds- värda. Deras intressen kan sammanfalla men också råka i konflikt. Även om båda är skyddsvärda måste man ibland låta den enes intresse gå före den andras. Det spirande människolivet har stort värde och kan inte enbart ses som en del av kvinnans kropp. Men fostret är långt fram i graviditeten beroende av kvinnans kropp för sin utveckling till ett barn. Om kvinnan befinner sig i en pressad situation och saknar den psykiska beredskapen att föda kan eventuella krav att fullfölja Abort ett etiskt dilemma graviditeten upplevas som en kränkning av hennes personliga integritet. Humanitära skäl talar för att hennes önskan att få abort skall väga tyngre än det i och för sig berättigade intresset hos det spirande människolivet att få fortsätta att utvecklas till en människa. Allt eftersom fosterutvecklingen fortskrider bör fostrets intresse väga allt tyngre. Ett har i princip rätt till utveckling och rätt att födas vilket innebär att en abort inte kan motiveras ur fostrets intresse. Ett abortbeslut innebär som regel att kvinnans och mannens intressen av att inte fullfölja graviditeten tillåts väga tyngre än fostrets intresse att utvecklas och födas. Enligt utredningen (SOU 1989:51) finns bara ett fall där abort helt klart inte strider mot fostrets intresse. Det är om fosterdiagnostik kan konstatera att fostret är så allvarligt skadat att det inte kommer att överleva förlossningen eller kommer att dö därefter. Fosterdiagnostiken har emellertid väckt en debatt om den ofödde har intresse av att inte bli född med svåra sjukdomar och handikapp. Man bör således inte bara tala om fostrets rätt till liv utan bör också ställa vissa kvalitetskrav på livet för att det ska vara värt att leva. Mot detta står handikapporganisationernas entydiga och mycket kraftiga reaktioner mot att det skulle ligga i fostrets intresse att aborteras endast av skäl att det väntade barnet kan förväntas ha en sjukdom eller ett handikapp. Ett samhälle där endast det friska godtas och där handikappet nedvärderas blir enligt utredningen inhumant. I stället för att gradera människors värde efter om de är friska eller har funktions- inder är det i stället samhällets och människornas sak att skapa förutsättningar för de handikappade att leva ett så fullvärdigt liv som möjligt. Kvinnans önskan om abort handlar inte om den oföddes intresse att slippa födas med ett handikapp utan om föräldrarnas bristande vilja och förmåga att ta hand om ett handikappat barn. Föräldrarnas oro och vånda överförs på det väntade barnet. Ytterligare en aspekt är den oföddes rätt att få födas välkommen. Föräldrar som inte har den psykiska beredskapen att ta hand om ett barn, friskt eller handikappat har dåliga förutsättningar att ge barnet en positiv och trygg uppväxtmiljö. Inte heller rätten att få Abort ett etiskt dilemma födas välkommen är enligt utredningen skäl för abort med hänsyn till fostrets intresse. Om föräldrarna inte har den psykiska bered- skapen att ta hand om ett barn har kvinnan ofta inte heller bered- skapen att fullfölja graviditeten. Men då är det föräldrarnas intres- sen det handlar om och inte den oföddes intresse. Den svenska abortlagen stadgar att abort får utföras på kvinnans begäran om aborten sker före utgången av graviditetsvecka 18. Efter denna tidpunkt måste kvinnan ha synnerliga skäl för en abort och hon måste ansöka om tillstånd hos rättsliga råd. Om fostret är livsdugligt får inte abort ske. Abortlagen som sådan innehåller inget moraliskt etiskt ställ- ningstagande om aborten sker före graviditetsvecka 182. Lagen ger kvinnor en politiskt grundad rätt att var och en för sig bestämma om de vill genomgå abort och det är kvinnan själv som ska göra de etiska avvägningarna. Det är hon som ska väga sina skäl för att inte fullfölja graviditeten mot fostrets spirande liv. Vid önskan om abort sent i graviditeten träder lagen in och ger företräde för fostrets rätt att leva framför kvinnans önskan om abort. abortlag i () överlät åt myndighets- personer att göra de etiska avvägningarna och besluta på kvinnans vägnar. Lagen angav godtagbara skäl för en abort och kvinnan måste bevisa att hon hade dessa skäl för att få en abort beviljad. Medicinska skäl var godtagbara medan sociala skäl som t.ex. bristande förmåga att ta hand om ett barn tillmättes liten betydelse. Se kapitel 4. Förändringen av synen på kvinnans rätt att bestämma om en abort i beror på värderingsförskjutningar i samhället med en ökad betoning på den enskilda individen och dennes integritet och självbestämmande i förhållande till samhället (SOU 1989:51). Detta har lett till större frihet för både män och kvinnor vid val av former för samlevnad och familjebildning. Kvinnans starkare sam- hällsställning i allmänhet och hennes äktenskapliga likställdhet med mannen är också viktiga förutsättningar för den ändrade synen. Abortlagen ger uttryck för att hänsynen till kvinnans personliga integritet och självbestämmande måste vägas tungt i en 2 , P. Abortetik i ny dager. Nya Doxa 1994. Abort ett etiskt dilemma abortsituation, så tungt att den före graviditetsvecka 18 slår ut principen om det spirande livets okränkbarhet. För de allra flesta kvinnor grundas en begäran om abort på den sociala situation hon befinner sig i. Aborter genomförs till helt dominerande del av graviditeten. En mindre del av aborterna begärs efter en konstaterad fosterskada senare under graviditeten. Även då beror begäran om abort som nämnts till övervägande del på kvinnans (föräldrarnas) bedömning av sin sociala situation och förmåga att ta hand om ett handikappat barn. Utredningen (SOU 1989:51) framhåller att det inte kan var någon rättighet än mindre plikt att föda ett friskt barn. Foster- diagnostik får inte ha funktionen att kvalitetsbestämma och utsortera som inte uppfyller vissa kvalitetskrav. Det finns emellertid situationer där fosterdiagnostik måste få göras ur kvinnans intresse. Om kvinnan vet att det finns en förhöjd risk och bedömer att det inte är möjligt att ta hand om ett handikappat barn är fosterdiagnostik viktigt för att stilla oron. Exempel är kvinnor som redan har ett handikappat barn eller som vet att det finns en ärftlig sjukdom i släkten. Det kan även gälla kvinnor som uppnått en viss ålder. Gradering av skäl för abort Abortlagarna i de flesta länder i världen innehåller en moralisk gradering av skälen för abort. I nästan alla länder är det tillåtet att göra abort om graviditeten av medicinska skäl innebär en allvarlig risk för kvinnans liv. Det finns emellertid en handfull länder där abort enligt landets lag inte får genomföras under några som helst omständigheter. Se kapitel 6. Ett annat godtagbart skäl för abort är i regel att graviditeten är ett resultat av övergrepp och tvång. Reglerna och samhällets attity- der kan emellertid göra det svårt för en kvinna att få en abort bevil- jad efter en våldtäkt. Flera länder kräver att åtal måste ha väckts för att abort ska beviljas. Abort kan även beviljas enligt lagarna i många länder när det finns en stor risk för att det väntade barnet kommer få ett handi- kapp eller en allvarlig sjukdom. Denna indikation har blivit mer vanlig genom förbättrade metoder för fosterdiagnostik. Läkare får i regel ansvaret att bedöma om skadans art motiverar en abort. Abort ett etiskt dilemma flera länder krävs att två av varandra oberoende läkare gör samma bedömning och ofta ska en myndighet fatta det avgörande beslutet. De tre indikationerna, kvinnans liv i fara, våldtäkt och ett skadat har således i de flesta länder bedömts som moraliskt godtag- bara skäl för abort. När det sedan kommer till andra skäl som att kvinnan inte har psykisk kapacitet att ta hand om ett barn, att hennes livssituation är svår, att hon inte orkar föda eller önskar ett barn är praxis och lagstiftning mycket varierad. I en stor del av världen är sådana skäl överhuvudtaget inte godtagbara för abort. Generellt visar abortlagarna i världen en bristande tilltro till att kvinnan själv skulle ha förmåga att göra etiska avvägningar och på ett moget sätt fatta beslut om abort. Även i länder där abort av sociala skäl är tillåtet och där det i praktiken inte är svårt att få en abort beviljad överlåts det formella beslutet till läkare eller någon myndighet. Som exempel kan nämnas och . Det är ytterst ovanligt, är ett undantag, att abort får genomföras enligt kvinnans önskan efter graviditetsvecka 12 utan att hennes skäl prövas av någon myndighet. Motståndet till abort är starkt präglat av olika trosinriktningar. Abortlagarna speglar i många länder religionens ställning i samhäl- let. Här beskrivs kortfattat den kristna, judiska och muslimska synen på abort3. Den kristna traditionen har präglats av en spänning mellan två aspekter på sexualitet. Den ena aspekten innebär att livet är en gåva av . Fortplantningen är en del av livet och därmed något som är gott. Den andra aspekten innebär att sexualiteten är något proble- matiskt och åtminstone potentiellt ont, en belastning eller en plåga. Delar av den kristna traditionen har mot denna bakgrund starkt präglats av skepsis till sexualiteten. Människor som helhjärtat ägnar sig åt sin gudstro förväntas ofta avstå från sexualitet för att kunna koncentrera sig på det gudomliga. 3 Görman, U. Kap. 5 Religion, sexualitet och abort ur Erfarenheter och egna val- en bok om abort. Abort ett etiskt dilemma Det finns i luthersk tradition en stor spännvidd mellan olika gruppers uppfattningar om sexualitet och abort. Några gemen- samma drag är tilltron till den enskilda kristna människans förmåga att förstå och ta ställning i svåra frågor. Abort uppfattas som en konflikt mellan olika parter där abort ibland kan vara en nöd- lösning. (ersattes 1992 av kristna råd), ett samarbetsorgan för de flesta kristna samfund i , uttalade sig i abortfrågan 1991. Kyrkorna var eniga i sin uppfattning att det ofödda livet har människovärde och ska skyddas men att det inte går att vinna gehör för att i grunden ändra den svenska abortlagen. Det finns inget alternativ till kvinnans självbestäm- mande. Nordiska lagar bör dock harmoniseras och den svenska lagen ändras så att abort endast tillåts till och med den tolfte havandeskapsveckan. Faderns roll bör ytterligare diskuteras. Sam- hällets sociala omsorg bör förbättras och samhället bör sätta in en rad abortförebyggande åtgärder. Kyrkomötet i avslog en motion4 om att mötet skulle ta avstånd från abort som ett legitimt sätt att avbryta en graviditet. att eftersom abort är tillåtet enligt svensk lag är det inte möjligt att hävda att abort inte skulle vara legitimt. Att något är legitimt innebär nämligen att det är förenligt med gällande lagstiftning. Mötet gav också uttryck för att abort är en allvarlig fråga. Kyrkan har ett särskilt ansvar att stå på deras sida som är utsatta i samhället. Hit hör många kvinnor som står inför valet att genomgå en abort. Kvinnan bör ges stöd av kyrkan för att fatta det beslut som framstår som det rätta för henne. För vissa kvinnor innebär detta att välja abort. Äktenskapet är enligt den romersk-katolska kyrkan ett sakrament, ett mysterium som förmedlar nåd. Till de gåvor ger i äktenskapet hör den äktenskapliga kärleken och fortplantningen. betänkande 2002:3, Kyrkomötet . Abort ett etiskt dilemma Det sexuella umgänget är enligt katolska kyrkan förbehållet äkta makar. Att med preventivmedel försöka förhindra fortplantningen motsäger den fulla sanningen i sexualakten som uttryck för äkten- skaplig kärlek enligt påvens uttalande i Livets evangelium5. Preventivmedel anses uppmuntra till lössläppthet och bristande ansvar för sexualiteten. Kyrkan anser också att det är svårt att skilja på preventivmetoder och abortmetoder. Mänskligt liv börjar enligt romersk- katolsk uppfattning vid konceptionen och är redan då värt fullt skydd. Varje mänskligt liv är heligt och okränkbart. Även om embryot eller fostret ännu inte är fullgånget är det potentiellt en människa. Om det får utvecklas på ett naturligt sätt realiseras denna möjlighet och därför ska det respekteras som en människa. Motståndet mot abort är en viktig profilfråga inom den katolska kyrkan. Påven hänvisar i Livet till sin läroauktoritet och fördömer i starka ordalag abort som en avskyvärd skändlighet. En framkallad abort, hur den än genomförs, är ett avsiktligt och direkt dödande av en människa i begynnelseskedet av dess existens mellan befruktning och födelsen. De nordiska katolska biskoparna har 1999 i ett herdabrev uttalat sig om det ofödda barnets värdighet6. Deras uttalande understryker den katolska kyrkans syn på abort. Vår rätt till självbestämmande får aldrig utövas på bekostnad av någon annans rätt till liv. Det faktum att vissa graviditeter betraktas som oönskade eller oplanerade ger oss ingen rätt att avsiktligt avbryta dem, eftersom ett mänskligt liv har väckts som är oändligt värdefullt i ögon. De nordiska biskoparna gör dock undantag för medicinska ingrepp som kan leda till fostrets död men som utförs för att rädda kvinnans liv. I sådana fall är avsikten inte att abortera barnet utan att rädda liv. Biskoparna motsätter sig abort av varje annat skäl även när det väntade barnet har en diagnostiserad allvarlig sjukdom eller ett svårt handikapp. 5Påven vitae 1995. 6Katolska kyrkan 1999. Att värna om livet. Herdabrev från de nordiska katolska biskoparna om det ofödda barnets värdighet. Abort ett etiskt dilemma Att vara fruktsam och föröka sig är ett gudomligt bud enligt judisk tro. Att vara gift är en religiös plikt. Äktenskapet har en rad syften. Ett är fortplantningen, den sexuella gemenskapen är ett annat. Ytterligare ett syfte är att undvika synd. Vad som är rätt sexualitet är noga definierat i (den judiska lagen). Om en graviditet behöver undvikas så är användandet av preventivmedel påbjudet för att inte förhindra den sexuella gemenskapen. Fostret är enligt judisk tradition en människa i vardande, men det är ännu inte en människa. Det är inte en självständig enhet så länge som det befinner sig i livmodern och uppfattas inte som en person förrän efter födelsen. Därför kan varken ett missfall som framkallas av någon annan eller en abort på moderns begäran uppfattas som mord. Inom judendomen pågår en diskussion om abort med starkt skilda inställningar. Det är olika grader av hänsynstagande till modern som avgör om abort ska anses acceptabelt. Den stränga inriktningen hävdar att abort ska utföras om moderns liv är hotat av graviditeten men att några andra skäl för abort inte finns. Liberalare inriktningar menar att abort får utföras även av andra skäl som att graviditeten skulle förstöra kvinnans äktenskap och liv. Några gemensamma drag finns till de olika inställningarna. Abort betraktas inte som mord. Fostret har lägre status än en människa. Abortindikationer är alltid relaterade till moderns väl- befinnande. Abort skall ske om graviditeten hotar moderns liv. Familjen är den grundläggande sociala enheten i det islamiska sam- hället. I äktenskapet finns det en förväntan att få barn men det är inte äktenskapets huvudsyfte. Den sexuella gemenskapen mellan man och hustru bidrar till att uppfylla två huvudsyften med äkten- skapet, kärlek och förståelse. Födelsekontroll har diskuterats inom islam. De flesta skolor accepterar avbrutet samlag som preventivmetod. Den traditionella diskussionen har kommit att tillämpas på moderna former av preventivmedel. De slutsatser man i allmänhet dragit är Abort ett etiskt dilemma att preventivmedel är acceptabla. I allmänhet uppfattas abort som ett sämre alternativ än att använda preventivmedel. Abort är inom islam en komplicerad fråga som är föremål för stor oenighet. Muslimska lärde tar ställning i kontroversiella frågor genom ett auktoritativt uttalande, en fatwa. Gemensamt för de lärdes uttalanden är att abort är förbjudet när fostret har besjälats enligt muslimsk tradition. De räknas från befruktningen vilket mot- svarar ca . Enda undantaget för en abort senare är om den utförs för att rädda moderns liv. Villkoren för abort före avspeglar hela skalan från att det är förbjudet till att det accepteras om familjen så önskar. Många som talar för en traditionell tolkning av islam menar att abortpraxis i västerlandet är ett uttryck för västerländskt hyckleri och skenhelighet. har represen- tanter för ett antal muslimska länder (, , , och ) och för agerat gemensamt. Så skedde vid i och i med dess uppföljningsmöte i 2000. Ländernas representanter motsatte sig förslag att öka kvinnors självbestämmande bland annat när det gäller reproduk- tion, kvinnors skydd mot våld, erkännande av ensamstående möd- rar och homosexuella. Islamiska lärde i har inte haft något att invända mot den svenska abortlagen. 6 Kvinnors reproduktiva hälsa Tillgången till preventivmedel och säkra aborter har stor betydelse för kvinnors reproduktiva hälsa. I har vi obligatorisk sexualupplysning i skolorna, tillgång till billiga preventivmedel även för ungdomar, särskilda ungdomsmottag- ningar och en abortlag som utan krångel ger kvinnan rätt att själv avgöra om hon vill genomgå en abort om den sker före utgången av graviditetsvecka 18. Det är få länder i världen som har en lika okomplicerad syn på sexualitet och reproduktion. På de flesta håll är frågorna laddade och starkt påverkade av religiösa och kulturella hänsyn. Vuxnas brist på adekvat stöd gör att ungdomar smittas av hiv/aids för att de inte vet hur man skyddar sig. Kvinnor dör för att de saknar kun- skap om sexualitet, för att de saknar tillgång till preventivmedel, nekas en medicinskt säker abort och för att de utsätts för våld och sexuell exploatering. Okunskap om preventivmetoder och bristande tillgång till preventivmedel som abort är för- bjudet gör att många kvinnor är utlämnade till kvacksalvare. Många unga kvinnor dör eller får allvarliga skador som en följd av undermåligt utförda aborter. Det gäller särskilt fattiga kvinnor i utvecklingsländerna. Reproduktiv hälsa är ett av fyra prioriterade områden i utvecklingssamarbete. Utrikesminister sa i sin utrikespolitiska deklaration : Frågor kring sexualitet och samlevnad, sexuellt likaberättigande, mödrahälsovård, tillgång till preventivmedel, säkra och lagliga aborter och kvinnors ställning får inte tystas ned. och EU måste fort- sätta att driva på för ett mer progressivt och effektivt internationellt arbete. driver dessa frågor inom FN, () och inom utvecklingssamarbetet för att åstadkomma utveckling i ett land. Inom EU är dock kvinnors reproduktiva hälsa och rätt till abort svårare för att lyfta fram. Regler om vilken hälso- och sjukvård ett land tillhandahåller inklusive reglerna för abort är en nationell angelägenhet för länder inom EU. Kvinnors rätt att få bestämma över sin kropp och få besluta om abort betraktas inte i alla länder som en mänsklig rättighet. kan dock uppmärksamma vikten av att kvinnor kan få tillgång till legal abort i sammanhang där folkhälsofrågor behandlas inom EU. De svenska EU-parlamentarikerna kan påverka genom sina respek- tive partigrupper och med hjälp av lobbyorganisationer. Den internationella befolkningskonferensen i genomförde FN en konferens om befolkning och utveck- ling i ( International Conference on Population and Deve- lopment, ICPD). Vid konferensen formulerades ett handlings- program1 (Program of Action, PoA) om reproduktiv hälsa. Programmet betecknas av många som ett paradigmskifte i synen på utveckling och befolkningens hälsa2. debatter och konfe- renser satte demografiska mål och man använde termer som befolk- ningsexplosion och överbefolkning. Konferensen i innebar att länderna blev överens om att kvinnans livsvillkor, hennes behov och rättigheter var avgörande för ett lands utveckling. Befolk- ningsfrågan betraktades ur individens perspektiv. hade med de nordiska länderna beslutat att driva en hel- hetssyn på sexuella och reproduktiva rättigheter för ungdomar och kvinnor vid konferensen3. De nordiska ländernas ståndpunkter fick starkt stöd inte minst beroende på att under president administration drev frågorna i samma riktning. Handlingsprogrammet var det första internationella dokumentet som erkände befolkningens rätt till reproduktiv hälsa. Dokumentet är en tjugoårig handlingsplan som 179 länder har enats om.