sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — ± ) och tidskrifter inom hem, bostad och trädgård (+2,9 ± 0,8). Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom tidskriftssektorn Som nämnts kan portokostnaderna spela stor roll för prisbilden inom vissa sektorer. Det är sålunda en vä- sentlig faktor inom tidskriftssektorn genom de kost- nader för distribution som producenterna har när tid- skriften försäljs genom prenumeration. I underlaget kan vi konstatera att portopriserna under vår granskningsperiod har ökat klart mer än den allmänna prisutvecklingen. Medan priserna gene- rellt i samhället har ökat med har portokostnaderna ökat , beroende på försändelsetyp. Liksom inom boksektorn kan en- skilda företag ha särskilda avtal eller överenskommel- ser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från de angivna siffrorna. Som en jämförelse med kostnadsutvecklingen inom tidskriftssektorn har SCB redovisat prisut- vecklingen på dagstidningar. Siffrorna visar en pris- ökning – på dagstidningsområdet om som kan jämföras med en generell prisökning på tidskriftsområdet på . Iakttagelser om försäljning av böcker och tid- skrifter och den ekonomiska utvecklingen inom branscherna har under sina tre gransknings- år ofta stött på frågan om vilken effekt som moms- sänkningen har haft på bokförsäljningen uttryckt i antalet försålda volymer. Svaret på den frågan är att det inte finns någon sammanhållen statistik som visar detta. Vi har därför, genom att utnyttja visst underlag som SCB har tillhandahållit och den branschstatistik som ger ut, för- sökt att i mer allmänna ordalag ge en bild av utveck- lingen. Den bild som vi alltså i tidigare delrapporter har förmedlat visade att bokbranschens omsättning ökade med i fasta pri- ser i jämförelse med . mins- kade försäljningen något men låg fortfarande på en betydligt högre nivå än . I SCB:s slutunderlag presenteras ett fylligt material om den ekonomiska utvecklingen i bok- och tid- skriftsbranscherna. Materialet omfattar information om de olika delarna av förlagsverksamheten (bok- respektive tidskriftsförlag), detaljhandel (bokhandlar, bok- och pappershandel, nätbokhandlar m.fl.) och industrigrenarna (bokbinderier samt bok- och tidskriftstryckerier). Kommissionen har inte anled- ning att i detalj gå in i detta material men ser det som ett värdefullt bidrag till förståelsen av hur bran- scherna har utvecklats ekonomiskt som vi är intresserade av. Vi hänvisar till det utdrag av SCB:s rapport som har presenterats i denna slutrapport. Kommissionen finner det förstås tillfredsställande att detta nya underlag i stort bekräftar den bild som vi har förmedlat. Siffrorna pekar på att omsättningen för böcker i bokhandeln ökade med uppskattningsvis i löpande priser. Några helt säkra uppgifter rörande storleken på den kvarvarande effekten av denna ökning i au- gusti 2004 har vi inte men mycket tyder på att den är påtaglig. Omsättningen av sådana tidskriftsförlags- varor som är belagda med sex procents moms, dvs. till exempel tidskrifter, har ökat i löpande priser. Den beskrivna omsättningsökningen betyder alltså inte nödvändigtvis att antalet sålda bokvolymer och tidskriftsexemplar har ökat i motsvarande grad utan det handlar om en volymökning i ekonomiska termer där hänsyn har tagits till bl.a. böckers olika karaktär och prisnivå. Vissa uppgifter om förändringar i antalet sålda bokvolymer står att finna i branschstatistiken. I den senaste statistiken från anges att man sålde 43 miljoner böcker, vilket uppges vara ett rekord. I sammanhanget bör man erinra om följande: branschstatistiken omfattar endast medlemmar i och täcker inte utgivningen av kurslitteratur. Vidare kan noteras att föreningen påpekar att statistiken är påverkad av den omständigheten att föreningen fick in nya medlemmar , och att det alltså är flera förlag vilkas böcker omfattas av sta- tistiken. Främst har nya barn- och ungdomsförlag samt fackboksförlag tillkommit. Vi utnyttjade branschstatistiken redan som under- lag till vår femte delrapport. Eftersom ingen ny sådan statistik finns tillgänglig inför arbetet med denna slut- rapport vill vi återknyta till vissa av de uppgifter som vi har redovisat. I sammanhanget bör noteras att uppgifterna avser situationen till och med . Vi har inget underlag för att belysa hur situa- tionen har utvecklats . Ökningen i förlagssiffrorna förklaras i bransch- statistiken främst med ökad försäljning till bokhan- deln, inklusive nätbokhandeln. Försäljningen till varu- husen har minskat liksom direktförsäljningen till bib- lioteken via sambindningen. Förlagens försäljning till bokklubbarna ligger kvar på ungefär samma nivå, medan bokklubbarnas försäljning till konsumenterna har ökat. Det sistnämnda uppges dock bero på ett ökat antal klubbar i underlaget. Bokklubbssiffrorna pekar annars på en viss minskad försäljning. När det gäller branschstatistikens beskrivning av utvecklingen av bokklubbarnas verksamhet tar vi fasta på att slutsatsen är att klubbarnas försäljning av böcker de facto har minskat. Vi återkommer senare med vissa synpunkter på vad detta kan bero på. Den fortsatt höga försäljningsnivån uppges bygga främst på höga siffror för facklitteratur och barnlitteratur, särskilt översatta barn- och ungdoms- böcker. Försäljningen av svensk skönlitteratur mins- kade något jämfört med , medan försäljningen av översättningar ökade något. Pocketboksförsälj- ningen ökade. Sammantaget minskade försäljningen av skönlitteratur något. SCB:s underlag ger en fyllig bild av hur bok- och tidskriftsbranschernas olika delar har utvecklats eko- nomiskt efter momssänkningen. Kom- missionen kommer inte att gå in på alla detaljer som den redovisningen rymmer, men vill förmedla några huvuddrag eftersom vi senare i denna framställning kommer att återkomma till dessa frågor. Följande ekonomiska utveckling kan alltså noteras: lönsamhet, mätt som bruttovinst- marginal, var i stort sett oförändrad eller förbättrades jämfört med . och fram till har den totala omsättningen i branschen sjunkit med mellan . Nätbokhandelns omsättning har ökat med i lö- pande priser. Bokförlagen har haft en positiv utveck- ling med en ökning av nettoomsättningen på . Uttryckt i procent motsvarar detta en ökning . Antalet bokförlag har ökat påtagligt 2002 men antalet anställda har sjunkit mar- kant. Förlagens omsättning av böcker ökade för att sjunka något totalt sett. över hela tidsspannet har dock omsättningen av böcker stigit något. För tidskriftsförlagen övergick lönsamheten från att ha varit negativ till att bli positiv . Antalet förlag ökade . Om- sättningen av tidskrifter m.m. har visat en uppåtgå- ende kurva. Tidningshandelns omsättning har minskat något i löpande priser. Minskningen är något mindre på de varor som är belagda med sex procents moms (böcker, tidskrifter m.m.). Varuhus och livsmedelsbutiker har ökat sin totala omsättning . Ökningen för böcker och tidskrifter ligger under den genomsnittliga omsättningsökningen för nämnda försäljningskanaler. Bokbinderier, boktryckerier och tidskriftstrycke- rier är tre branscher med negativ ekonomisk utveck- ling . Även representerar en ned- gång i jämförelse med . Omsättningen har sedan successivt minskat . Iakttagelser om läsningens utveckling Som vi har nämnt presenterades huvudunderlaget till Kommissionens uppgift att försöka bedöma moms- sänkningens effekter på läsningen redan i vår femte delrapport. Vi vill därför nu allmänt hänvisa till vad vi anförde där och erinra om huvuddragen i våra iaktta- gelser och slutsatser: –det finns inget uppenbart samband mellan moms- sänkningen och en breddning av bokläsandet till nya grupper –läsandet har dock ökat på så sätt att de som tidi- gare läste böcker och tidskrifter – också mer spora- diskt – nu har övergått till att läsa mer än förut –andelen icke-läsare (av böcker) uppgår fortfarande till ca 1/7 av befolkning eller ca 15 pro- cent: att man inte läser kan bero på: man saknar lästradition hemifrån böcker är för dyra tiden räcker inte till man tittar hellre på TV –de grundläggande mönstren i bokläsningen är i stort sett de samma som och tycks inte ha påverkats av momssänkningen: högutbildade läser mer än lågutbildade kvinnor läser mer än män flickor läser mer än pojkar –vägen in i läsandet tycks gå trappstegsvis från vecko/månadstidningar, till tidskrifter, till pocket- böcker och lättare genrer som deckare/thrillers och vidare till romaner och inbundna böcker –det som styr valet av köp av en bok är: innehåll/genre () bokens handling () rekommendationer från vänner () iakttagelser och slutsatser grundade sig på de läsarundersökningar som utförts av Nordicom och , båda kopplade till . Kommissionens allmänna kommentarer till resultatet var dock att det måste tol- kas med stor försiktighet eftersom all erfarenhet talar för att kulturvaneförändringar – och därmed också förändringar i läsvanorna – är långsiktiga processer som förutsätter längre tidsperioder för att ge säkert avläsbara resultat. Det är en utgångspunkt som vi får anledning att återkomma till i det följande. Vid arbetet med slutrapporten har Kommissionen fått ytterligare underlag som belyser läsningens ut- veckling, delvis i perspektiv av momssänkningen. I SCB:s rapport redovisas sålunda vissa studier bl.a. av () rörande barns och ungdomars läsning. Resultaten pekar på att det verkar vara ofta-läsarna som har ökat sitt läsande medan andelen icke-läsare i det närmaste är oförändrad. Vidare ger studierna vid handen att nästan hälften av ungdomarna läser böcker på sin fritid och att yngre barn läser mer än äldre. Kommissionen har också tagit del av läsundersök- ningar och läsfrämjandeprojekt som har redovisats av fackföreningsrörelsen. SCB:s har gjort undersök- ningar av utvecklingen av levnadsförhållandena. LO:s studie Läsa böcker, som bygger på dessa undersök- ningar, visar bl.a. att andelen män inom LO som inte alls läser böcker har ökat markant – från till . Också LO:s kvinnor och männen i TCO har minskat sin läsning men minskningen är inte lika stor. För en ökad läsning står TCO:s kvinnor och både män och kvinnor inom . Ett antal förbund inom LO har gemensamt genom- fört ett läsprojekt som man kallat Läs för mej, pappa!. I utvärderingen av detta projekt, som omfat- tade ca 900 pappor, frågades också, efter kontakter med , om vilken effekt sänk- ningen av momsen hade haft på pappornas inköp av böcker. Resultatet gav vid handen att upp- gav att momssänkningen lett till ökade inköp medan svarade att så inte var fallet. I av svaren markerades att man inte kände till sänk- ningen. har också stimulerat samt bidragit till forskning på området kring läsandet efter momssänkningen i syfte att komplettera det statis- tiska underlaget. Kommissionen har därmed fått ta del av ett pågå- ende avhandlingsarbete inom forskningsprojektet vid , . En sammanfattning av under- sökningen Människans väg till boken – en studie om böcker och läsande efter momssänkningen återges i ett särskilt avsnitt i denna slutrapport. Hela studien återfinns på : /current_research/ Studien baseras främst på intervjuer och till skillnad från statistiken på området tar forsk- ningen fasta på bokinköpen och läsandet i ett socialt sammanhang. Studien innefattar således iakttagelser kring flera aspekter, varav frågan om priset är en. Ett resultat som framkommit i studien är att böcker har blivit mer attraktiva som gåva sedan momssänkningen. En annan iakttagelse är att få människor tycks primärt bry sig om priset på enskilda titlar, främst beroende på att varje bok är en unik kulturprodukt. Det totala priset på bokinköpen, antalet böcker och relationen till disponibel inkomst och alternativa köp tycks dock spela roll för de flesta. De som sällan läser böcker har däremot låg kännedom om böckers prisläge och värde. Attityden till momssänkningen rapporteras vara positiv, även bland dem som inte själva har tagit tillfället i akt och köpt eller läst fler böcker. När vi nu övergår till att dra våra slutsatser utifrån de iakttagelser som vi har redovisat uppfattar vi det som angeläget att redovisningen struktureras på ett över- skådligt och lättfattligt sätt. Detta sagt mot bakgrund av att det är en tämligen komplex bild som avtecknar sig i iakttagelserna. I redovisningen av våra slutsatser kommer vi att börja med boksektorn och analysera utfallet totalt och inom de olika försäljningskanalerna och litteratur- kategorierna. Eftersom prisutvecklingen för kurslitte- ratur inom universitets- och högskoleområdet och den kommunala vuxenutbildningen har granskats i särskild ordning och vi därför också har särredovisat våra iakttagelser inom detta område, tar vi upp slut- satserna för denna litteratur separat. Efter boksektorn och kurslitteraturen följer slutsatserna för tidskrifts- området. I de avslutande avsnitten tar vi upp frågan om hur försäljningen av böcker och tidskrifter har utvecklats och hur ekonomin för branscherna kan ha påverkats av momssänkningen. Slutligen behandlar vi läsaspekterna. Som har angivits tidigare är det endast i fråga om bokhandeln och bokklubbarna som vi kan följa pris- utvecklingen och därmed dra slutsat- ser om hur momssänkningen har slagit igenom i pri- serna på de böcker som har sålts över dessa försälj- ningskanaler. Sammantaget har för dessa båda försäljnings- kanaler och inräknat samtliga litteraturkategorier (skön-, barn- och facklitteratur) priserna under hela granskningsperioden – minskat med 7,6 ± . Den minskningen skall jäm- föras med måttstocken . Slutsatsen är alltså att man inte har nått målet. När vi analyserar de två försäljningskanalerna var för sig finner vi att utfallet varierar. Resultatet för bokhandeln är sämre än för bokklubbarna. Utfallet ger vid handen att avståndet till idealresultatet, dvs. fullt genomslag av momssänkningen, för bokhandelns del ligger på . Resultatet för bokklubbarna kan faktiskt innebära att sänkningen har fått ett fullt genomslag i priserna. Både när vi talar om det sammantagna resultatet för de försäljningskanaler vilkas priser vi har följt allt- sedan tiden före momssänkningen och om resultatet för bokhandeln kan vi notera avvikelser från det för- väntade utfallet på drygt ett par procentenheter. Frågan är om vi har möjlighet att närmare ange vad det är som ligger bakom differensen. Har bokför- lags- och bokhandelsbranschen de facto förbättrat sina marginaler eller är det andra omständigheter som kan ha spelat in? Följande kan noteras: Som vi har redovisat i avsnittet om våra iakttagel- ser bygger idealresultatet på förutsättningen att bok- och tidskriftsbranschernas aktörer har en genomsnitt- lig kostnadsökning , som motsvarar KPI generellt samt en oförändrad marginal per såld bok. Endast om denna förutsättning gäller kan vi be- stämt fastställa om prisutvecklingen har utnyttjats för att förbättra branschens vinstmarginaler eller om de har använts för att täcka ökade kostnader. Bokförlags- och bokhandelsbranschens egna före- trädare har under hela granskningsperioden ifrågasatt om KPI på ett rimligt sätt avspeglar kostnadsutveck- lingen inom de granskade branscherna. Man har häv- dat att de branschspecifika kostnaderna har ökat mycket mer än vad KPI anger. har för sin del menat att det inte finns möjligheter att inom de ramar för tid och ekonomi som stått till buds kunna göra beräkningar över kostnadsutveck- lingen inom olika branscher och företag. Den redovisning över bokförlags- och bokhandels- branschens ekonomiska utveckling som SCB gjort i sitt slutunderlag utesluter inte möjligheten att bran- schen har haft en kostnadsutveckling som ligger på en annan nivå än den som KPI anger. Mot denna bakgrund skulle det vara fel av Kom- missionen att ge ett entydigt svar på frågan om var de resurser som inte har kommit konsumenterna till del har hamnat. Vi vill alltså inte utesluta att de för bok- handelns och bokförlagens del har utnyttjats för att täcka kostnader som överstiger dem som följer av KPI. Utfallet ger vid handen att de konsumenter som har gjort sina inköp av böcker i bokhandeln till 2004 i huvudsak har dragit klar fördel av momssänkningen genom att priserna i stort kan spegla ett gott genomslag av momsreformen. Diffe- rensen från idealresultatet är belagd men avvikelsen kan vara tämligen måttlig. Vi noterar i sammanhanget även att priserna i bok- handeln i stort sett kan ligga i nivå med den allmänna prisutvecklingen. Det förstär- ker behovet att ge den totalbedömning av bokhan- delns hantering av momssänkningen som vi här har förmedlat. En generellt verkande faktor som kan ha påverkat utfallet på bokområdet bör nämnas här. Det gäller portokostnaderna. Kommissionen har ju tidigare kunnat konstatera att portopriserna allmänt sett inte har utvecklats på ett sådant sätt att de bör ha påver- kat kostnaderna inom boksektorn i någon större ut- sträckning. Vad som däremot kan noteras är att rabattformen frankoetiketter, eller det s.k. kultur- portot, avskaffades av Posten , med en viss övergångsperiod. Enligt bokbranschens uppfatt- ning drabbade ändringen både författare, bokhand- lare och förlag. Särskilt effekterna för de mindre för- lagen som förlitar sig på distribution och försäljning direkt till allmänheten markerades i branschens olika reaktioner i anslutning till omläggningen. Det är inte möjligt för Kommissionen att närmare beräkna vilka ökade kostnader som branschen totalt har haft på grund av avskaffandet av kulturportot, men vi anser att omständigheten bör nämnas som en möjlig delförklaring till utfallet inom boksektorn. När det gäller bokklubbarna har vi tidigare konsta- terat att det inte kan uteslutas att konsumenterna har åtnjutit en prisutveckling som har inneburit att genomslaget av momssänkningen har varit fullstän- digt. Efter dessa mer generella slutsatser rörande moms- sänkningens utfall på bokområdet vill vi också mer i detalj kommentera vad som ligger bakom dessa slut- satser. Vi inser förstås att vad vi här har anfört om förutsättningarna för jämförelsen mellan faktiskt pris- utfall och uppställt idealresultat kan ha bäring på hela siffermaterialet. Det skulle emellertid leda alltför långt att i samband med varje enskild iakttagelse föra ett resonemang av denna typ. När det gäller våra kom- mentarer i enskilda delar av priskomplexet utgår vi alltså från den måttstock/idealresultat som vi tidi- gare har angivit. Bakom slutresultatet för bokhandeln ligger siffror för skönlitteraturen och barnlitteraturen som kan ligga över – eller väl över – fullt genomslag av moms- sänkningen. Liksom vid tidigare mätningar är det facklitteraturen som kraftigt drar ner genomsnittet. Detta gäller också för resultatet av granskningen av bokpriserna inom varuhus, dagligvaruhandel och ki- osker. Vi har ju ingen statistik över hur bokpriserna i dessa försäljningskanaler kan ha påverkats av moms- sänkningen, men finner att prisökningarna därefter ligger klart över den allmänna prisutvecklingen i sam- hället och att denna utveckling tydligt bland annat kan kopplas till facklitteraturen. Vi har ju redan i tidigare rapporter lyft fram pris- utvecklingen inom facklitteraturen som oroande ur ett konsumentperspektiv. I den femte delrapporten kom- menterade vi utförligt läget för denna sektor och framförde synpunkter på vad som kunde ligga bakom utvecklingen. Även om bilden av prisutvecklingen för facklittera- turen spretar något med en tydlig dämpning av prisrörelserna inom bokhandeln i kontrast till fortsatta prisstegringar i varuhus, daglig- varuhandel och kiosker, så markerar ändå helhets- resultatet för vår granskning att facklitteraturen fort- satt utmärker sig. Låt oss därför sammanfatta våra kommentarer från . Vi menade då att vi egentligen saknade material för att mer bestämt kunna svara på frågan om varför priserna på facklitteratur utvecklat sig på det sätt som vi har iakttagit. Vi presenterade i stället ett resone- mang om de möjliga orsakerna. Här pekade vi på att köparna av facklitteratur kanske är mindre pris- känsliga än köpare av annan litteratur med hänsyn till facklitteraturens nischkaraktär och att detta i sin tur leder till ökade priser inom området. Vi redovisade också utförligt en diskussion som vi hade fört inom Kommissionen om i vilken utsträck- ning kursböckerna inom grund- och gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen kunde tänkas påverka läget. Bokklubbarnas resultat innebär som nämnts att priserna kan avspegla fullt genomslag av moms- sänkningen. Bakom slutresultatet ligger särskilt pris- utvecklingen för skön- och facklitteraturen, medan barnlitteraturen något tynger resultatet. Facklittera- turens ställning här är intressant att konstatera, sär- skilt som priserna kan visa sig ligga i nivå med den allmänna kostnadsutvecklingen. Vi har tidigare i våra rapporter funnit anledning att kommentera och analysera prisrörelserna på barn- litteratur, men är situationen sådan att det inte längre finns skäl att särskilt göra det. Under det se- naste året har de facto bokklubbarnas priser på barn- litteraturen dämpats högst betydligt och ser ut att ligga under den allmänna prisutvecklingen. I stället är det priserna på skönlitteraturen som rör sig uppåt. Prisutvecklingen inom bokklubbsområdet, som ju under granskningsperiodens inledning föranledde ne- gativa kommentarer om momssänkningens genom- slag och alltså nu i slutskedet kan avläsas som möjli- gen fullt genomslag, kan vara beroende av en anpass- ning till den mycket starka konkurrens som klub- barna har från nätbokhandeln (se nedan). Branschstatistiken pekar ju också på att bokklub- barnas försäljning har minskat något, medan försälj- ningen i näthandeln har vuxit mycket starkt. När det gäller bokhandelns prisutveckling har vi noterat att den i stort motsvarar utvecklingen på för- lagssidan. Det är alltså förlagen som, via sina f-priser, är prisledande. Det påverkar givetvis detaljhandels- ledets möjligheter att bedriva en egen, aktiv prispoli- tik i uppföljningen av momssänkningsbeslutet, även om utvecklingen inom näthandeln talar för motsat- sen. Som vi senare skall återkomma till råder dock här speciella omständigheter. Vi noterar också att för- lagen under de år då f-priserna har kunnat följas ökat dessa väsentligt över den allmänna prisutvecklingen. Varuhusen, dagligvarubutikerna och kioskerna fortsätter att redovisa prisökningar inom boksektorn särskilt om vi tittar på utvecklingen för facklitteratu- ren. Men också priserna på skönlitteratur överstiger klart den allmänna prisutvecklingen. Prisökningarna har växlat något vad gäller de olika litteraturkate- gorierna under de mätningar som har gjorts. Vi har inget reellt underlag att basera vår analys på men an- tar att flera faktorer medverkar till situationen. Bero- endet av bestsellers för att åstadkomma försäljnings- volym kan resultera i starkt varierande resultat. Pris- fluktuationer i fråga om pocketböckerna kan också spela en roll här. Vi tror också att branschorganens kraftfulla insatser för att förmedla signaler till detalj- handeln om hur momssänkningen skall hanteras möj- ligen har haft mindre genomslag i de här aktuella ka- nalerna. Nätbokhandeln har ju en prisutveckling som vä- sentligt avviker från andra försäljningskanaler. Mätningarna från antyder att priserna fortsätter att sjunka. Orsakerna härtill kan vara flera. En orsak kan vara att näthandeln fortfarande befinner sig i ett etableringsskede och arbetar sig in på bok- marknaden med prisinstrumentet som ett effektivt försäljningsmedel. Den skarpa konkurrenssituationen som råder inom branschen kanske ändå kan vara den främsta orsaken till de markanta prissänkningarna. Den har närmast beskrivits som ett priskrig. Sett ur ett konsumentperspektiv är förstås prisut- vecklingen inom nätbokhandeln mycket förmånlig, men risken finns att detta tillstånd inte blir bestå- ende, även om denna försäljningskanal appellerar sär- skilt till de yngre bokköparna med deras stora förtro- genhet i hur man kan utnyttja nätet. Frågan är alltså om dagens priser inom nätbokhandeln kommer att bestå även efter det att det nuvarande priskriget har dämpats. Mot den beskrivna bakgrunden har Bok-