sou · GTB38 · 2006-01-01 00:00:00 — Utredningen konstaterar att betydande åtgärder har genomförts för att tillgodose behov av ledningsplatser för främst den kommu- nala räddningstjänsten, den övergripande kommunala ledningen och för länsstyrelserna men även för vissa centrala statliga myndig- heter. Trots att ledningsplatserna i första hand har anordnats för ledning vid höjd beredskap kan de även användas vid fredstida kris- hantering. Även planeras betydande investeringar i sär- skild kommunikationsutrustning och IT-stöd för främst polisens och räddningstjänstens operativa ledning och samverkan. Det bör vara en strävan för de enskilda myndigheterna att genom samverkansavtal eller andra överenskommelser både lokalt och re- gionalt kunna tillgodose behoven av elkraftsförsörjning, telekom- munikation, IT och lokaler i anslutning till den kommunala rädd- ningstjänstens räddningscentraler eller i kommunernas eller läns- styrelsernas lokaler. Även de resurser som dispone- rar kan övervägas i sammanhanget. Det har i utredningens dialog med myndigheterna framkommit goda exempel på samverkan, både mellan statliga myndigheter och mellan staten och kommunerna. En fördjupad planering och samverkan mellan stat och kommun då det gäller alternativa fasta och mobila ledningsplatser skulle enligt utredningens mening stärka den civila beredskapen. De aktörer inom krishanteringssystemet som utredningen har varit i kontakt med har uttryckt ett mycket begränsat behov av rörligt ledningsstöd. Utredningen bedömer att de enstaka behov som uppgetts bör tillgodoses med för dessa verksamheter särskilt anpassade lösningar. Sådana behov bör prövas inom ramen för den Viktiga samhällsfunktioners behov av rörligt ledningsstöd ordinarie planerings- och budgetprocessen för det civila krishan- teringssystemet. Utredningens bedömning är att det inte finns skäl att vidmakt- hålla den befintliga rörliga ledningsstödsresursen med dess nuva- rande utformning och kostnadsbild varken som en gemensam re- surs för samhället eller för enskilda myndigheters behov inom det civila krishanteringssystemet. Den rörliga ledningsstödsresursen är tillskapad utifrån ett scenario med höjd beredskap och är uppbyggd utifrån de behov som statsledningen bedömdes ha i en sådan situa- tion. Resursen är således inte anpassad till de krav som samhället ställer vid civil krishantering. I propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) redovisas vissa civila aspekter på krishantering bl.a. hur den svenska nationella förmågan att hantera kriser kan stärkas genom ökat engagemang i internationell civil krishantering. Föreberedelser och deltagande i internationella övningar öppnar för möjligheter att anpassa metoder, utrustning och ledning till internationell standard inom centrala områden. Regeringen lämnade ett uppdrag (dnr. Fö 2004/2712/) till Krisberedskaps- myndigheten angående internationellt samarbete inom krisbered- skapsområdet. Utredningen har i dialogen med myndigheterna konstaterat att har hög beredskap för och erfarenhet av in- satser utomlands för stöd till olika FN-organ med rörliga stabs-, logistik-, kommunikations- och IT-resurser som anpassas för de aktuella uppdragen. Det kan enligt utredningens mening finnas skäl att inom ramen för uppdrag analysera i vilken utsträckning denna beredskap och dessa resurser kan an- vändas även vid nationell krishantering. Utifrån de förutsättningar som utredningen kan bedöma finns det inte något område där den aktuella rörliga resursen skulle kunna tillgodose definierade behov vid internationell civil krishantering. Viktiga samhällsfunktioners behov av rörligt ledningsstöd Den rörliga ledningsstödsresursen har inte varit av intresse för För- svarsmakten eftersom den helt är anpassad för statsledningens be- hov och avviker från Försvarsmaktens tekniska standards och tek- niska lösningar. Försvarsmakten gör dock bedömningen att förutsättningarna har förändrats genom den planeringsinriktning som anges i propositio- nen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Försvarsmakten ser ett starkt behov av en operativ, prövad, övad och rörlig lednings- stödsresurs för medverkan i det internationella militära kris- hanteringssystemet. Försvarsmakten avser därför att analysera vilka åtgärder och kostnader som skulle vara förknippade med ett eventuellt övertagande av den rörliga ledningsstödsresursen. Mot den bakgrunden anser utredningen att regeringen bör överväga om teknisk utrustning, system och materiel bör överföras till För- svarsmakten för medverkan i det internationella militära kris- hanteringssystemet. Utredningens bedömningar leder fram till följande förslag: Regeringen bör fatta beslut om en avveckling av den rörliga ledningsstödsresursen som en resurs för riksdag och regering av de skäl som anges i utredningens delrapport. Avveck- lingen bör ske i den ordning och i den takt som föreslås i delrapporten. I regeringens beslut bör anges att de särskilda verksamheter för det rörliga ledningsstödet som skapats vid berörda myndigheter utifrån statsledningens behov skall avvecklas. I beslutet bör vidare anges att de avtal som har träffats med olika företag för drift och under- håll av resursen skall sägas upp. Den rörliga ledningsstödsresursen bör inte vidmakthållas som en gemensam resurs inom det civila krishanteringssy- stemet. Det behov av rörligt ledningsstöd som finns hos enstaka myndig- heter bör utformas efter den aktuella verksamhetens behov och prövas inom ramen för den ordinarie planerings- och budgetpro- cessen. Regeringen bör överväga om den rörliga ledningsstödsresur- sens tekniska utrustning, system och materiel bör överföras till Försvarsmakten för medverkan i det internationella mi- litära krishanteringssystemet. Om en sådan överföring beslutas av regeringen bör de ekonomiska villkoren för överföringen fastställas i beslutet. Kvarvarande ut- rustning bör försäljas enligt det ekonomiadministrativa regelverk som gäller för statsförvaltningen. En redogörelse för finansieringen av och kostnaderna för den rör- liga ledningsstödsresursen har lämnats i utredningens delrapport. De årliga kostnader som finansieras över utgiftsområde 1 för lö- pande drift och underhåll av den rörliga ledningsstödsresursen bortfaller. Om resursen avvecklas kommer detta att medföra en besparing genom en sänkt utgiftsnivå för staten. Därtill kommer försäljningsintäkter vid avveckling av utrustning och tekniska sy- stem. Utredningen bedömer att avvecklingskostnader kan finansieras genom att löpande kostnader för drift och underhåll av resursen bortfaller och genom försäljningsintäkter. Om resursen inte avvecklas utan istället överförs till Försvars- makten kommer de årliga kostnaderna för drift och underhåll att belasta utgiftsområde 6 istället för utgiftsområde 1. Detsamma gäller kostnader för sådan anpassning och vidareutveckling som Försvarsmakten kan bedöma nödvändig för den internationella mi- litära krishanteringen. Innan regeringen fattar beslut om en eventu- ell överföring av resursen bör Försvarsmakten redovisa ett underlag som belyser de ekonomiska konsekvenserna. En redogörelse för hur den rörliga ledningsstödsresursen är be- mannad och organiserad har lämnats i utredningens delrapport. Personalkonsekvenser vid en avveckling uppstår i första hand vid Försvarsmakten. Mot bakgrund av hur resursen är organiserad bedömer utredningen att personalkonsekvenserna i form av risk för övertalighet är begränsade till ett fåtal personer. Om resursen inte avvecklas utan istället överförs till Försvars- makten kommer behovet av personal att avgöras utifrån de krav den internationella militära krishanteringen ställer. Utredningens förslag medför inga konsekvenser i enlighet med 14–15 §§ i kommittéförordningen (1998:1474) utöver den redo- visning som lämnas i avsnitt 7.1 och 7.2. Enligt utredningens direktiv skall samråd ske med Försvarsmakten, , och andra rele- vanta myndigheter. Utredningen har via ett frågeformulär tillfrågat tjugosju statliga centrala och regionala myndigheter med särskilt ansvar för freds- tida krishantering om deras behov av rörligt ledningsstöd. Samtliga myndigheter som i sina svar uttryckt någon form av behov av eller intresse för stödet har kontaktats av utredningen. Vidare tog ut- redningen kontakt med och vilka därefter har inkommit med en skrivelse till utredningen. Utredningen har mot denna bakgrund inte bedömt att det finns skäl att omfatta fler myndigheter av det formella samrådsförfaran- det än de som finns angivna i direktivet. Samrådet har omfattat utredningens förslag i slutrapporten, inte den delrapport som avlämnades . Försvarsmakten, och Statens fas- tighetsverk har samtliga lämnat samråd till utredningens förslag. påtalar att vissa avvecklingsfrågor bör beak- tas av regeringen. Utredningen om behov av rörlig Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall analysera behovet av en rörlig lednings- stödsresurs som har till uppgift att betjäna , regeringen med regeringskansli eller andra viktiga samhällsfunktioner inom den offentliga sektorn i en fredstida krissituation och under höjd beredskap. Om det finns behov av en sådan resurs skall utredaren redovisa vilka viktiga samhällsfunktioner som bör ha tillgång till en sådan resurs, vem som skall vara ansvarig för enheten och omfatt- ningen av denna samt hur den skall finansieras såväl på kort som på lång sikt. Försvarsdepartementet har det övergripande ansvaret för den så kallade särskilda planläggningen. Detta är ett samlingsnamn för de åtgärder som vidtas för att säkerställa att och regeringen samt relevanta delar av myndigheter kan fullgöra sina uppgifter även då yttre omständigheter gör det omöjligt eller olämpligt att använda normala verksamhetsformer, ordinarie lokaler och kom- munikationer. För detta ändamål finns olika resurser för att möj- liggöra för och regeringen att leda landet under höjd be- redskap från andra platser än de ordinarie. Den särskilda planlägg- ningen var fram helt inriktad mot höjd beredskap men efter ett beslut av regeringen rörande utformningen av den särskilda planläggningen har den inriktats mot att även omfatta olika fredstida krissituationer. En av de resurser som anskaffats är en rörlig ledningsstödsresurs i form av en militärenhet. Motivet till att denna rörliga resurs togs fram var att den skulle kunna utgöra ett komplement till de övriga planerade åtgärderna. Den rörliga ledningsstödsresursen har till uppgift att under höjd beredskap ge ledningsstöd i form av IT och logistikstöd men också skydda personal från , regeringen och om de uppehåller sig på andra platser än de ordinarie. Enligt regeringens beslut skall delar av denna resurs även kunna användas i fredstid men då endast kunna tillhandahålla ett begränsat IT-stöd. Kostnaderna för denna bered- skap finansieras över utgiftsområde 1. Mot bakgrund av att de fredstida hoten överskuggar de rent mi- litära och att inriktningen av samhällets krishanteringsförmåga änd- rats bör inga ytterligare medel avsättas för den nuvarande rörliga ledningsresursen innan det framtida behovet av en sådan resurs har utretts. En särskild utredare skall analysera behovet av en rörlig lednings- stödsresurs som har till uppgift att betjäna , regeringen med regeringskansli och andra viktiga samhällsfunktioner inom den offentliga sektorn i en fredstida krissituation och under höjd be- redskap. Om utredaren kommer fram till att det finns ett behov av en så- dan resurs skall utredaren redovisa vilka verksamheter som bör ha tillgång till en sådan resurs och kostnaderna för detta. Redovis- ningen skall omfatta den önskvärda kapaciteten hos resursen, dvs. hur många personer som bör kunna betjänas och samt på hur många platser detta bör kunna ske m.m. Ut- redaren skall dessutom lämna förslag på vilken beredskap en sådan resurs skall ha. Förslag skall lämnas på vem som skall vara ansvarig och hur finansieringen skall ske . I uppdraget ingår även att utvärdera den nuvarande rörliga led- ningsstödsresursen om behov finns och dess bedömda framtida användbarhet, bl.a. mot bakgrund av kostnaderna för att upprätt- hålla stödresursen. Utredaren skall samråda med Försvarsmakten, Krisberedskaps- myndigheten, och andra relevanta myndig- heter. Utredaren skall lämna en delrapport samt lämna en slutrapport . kontaktperson vid myndigheten: Frågor – rörligt ledningsstöd 1.Har myndigheten vid fredstida krishantering behov av att kunna upprätta en ledningsplats på annan plats än i ordinarie lokaler ? Har myndigheten någon förberedd alternativ ledningsplats? 3.Finns behov av en rörlig resurs som kan förstärka/stödja vid upprättandet av alternativa/varierande ledningsplatser ? Ja, vid händelse av: Nej 4.Vilken typ av stöd efterfrågas i första hand på en alternativ led- ningsplats? Vilken kapacitet skall ett sådant stöd ha? timmar antal användare: .. personer 6.Är myndigheten beredd att betala för/finansiera ett sådant stöd? 7.Plats för kommentarer: 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Liberalisering, regler och marknader. Postmarknad i förändring.