sou · GTB331 · 2006-01-01 00:00:00 — 1999/2000:135) noterade regeringen att det inom universitet och högskolor pågick en uppbyggnad av forskning och forskarutbildning kring lärande och på lärarutbildningens område som hade direkt relevans för yrkesutövningen. De medel som lärosätena avsatte för forskning och forskarutbildning, som på något sätt var relaterad till lärar- utbildningen, betraktades dock som otillräckliga.2 Det kan därför vara värt att notera att själv understryker att den genom sitt forskningsstöd inte bara skall stöda forskning av högsta vetenskapliga kvalitet utan även ett hit- tills underfinansierat område.3 En utgångspunkt vid fördelningen av medel för utbildnings- vetenskaplig forskning är att deltagande lärosäten tillsammans satsar egna resurser motsvarande minst en tredjedel av de medel som erhålls från Utbildningsvetenskapliga kommittén.4 Den bakomliggande tanken var att lärosätena på så vis skulle visa att en 3Utbildningsvetenskapliga kommittén, Verksamhetsberättelse 2003, s. 16 Finansiering av utbildningsvetenskap – en översikt ansökan var prioriterad som denna ordning bidrar till ett engagemang för att öka forskningsbasen för lärarutbildningen.5 I bugetpropositionen heter det att syftet med detta var att säkerställa att lärosätena tog en aktiv del i uppbyggnaden av detta nya forskningsområde.6 måste de som erhållit medel från Utbildningsvetenskap- liga kommittén ge en kvalitativ beskrivning av hur lärosätet har svarat upp mot medfinansieringskravet och ge en specificering av tillförda medel i belopp.7 En genomgång av medfinansieringen för ger vid handen att graden av medfinansiering kan variera mellan (sic!) (se Tabell 6.2). Medfinansiering i procent på beviljat belopp 2001–2003 De till inkomna beskrivning- arna av medfinansieringen innehåller ett brett spektrum av aktiviteter på vilket sätt lärosätena avsätter resurser inom området. Vanligt förekommande i texterna är begrepp som t.ex. lön, hand- ledning, drift, projektledning, planering, lokalkostnader, teknisk service, generellt beslut, särskilt avsatta medel, allmän förstärkning av det utbildningsvetenskapliga området, viss utrustning och nätstöd. Det finns även påpekanden i beskrivningarna som är av mera principiell natur: KI vill inledningsvis påpeka att alltmer ökade krav på medfinansiering av forskning ytterligare bidrar till urholkningen av forskningsanslagen. 2003/04:1 Utgiftsområde 16, s. 261. 7I budgetpropositionen heter det: Kravet på medfinansiering har bemötts på olika sätt i ansökningarna och för att underlätta arbetet inom lärosätet skall nu medfinansiering särredovisas till . 8Procentsiffran 1420 står för som i princip angett alla övriga forskningskostnader som medfinasiering. Finansiering av utbildningsvetenskap – en översikt Anslag från utgör statliga anslag vilket gör denna typ av krav speciellt tveksamma.9 principiella uppfattning är att ansvar för medfinansieringen är att genomföra strategiska förstärkningar av området snarare än att avsätta direkta projektstöd för projekt som er- hållit medel.10 6.2Andra finansiärer av utbildningsvetenskap De huvudsakliga andra finansiärerna av utbildningsvetenskaplig forskning – om vi bortser ifrån den forskning som sker vid univer- siteten på deras basanslag – har varit , Forsknings- rådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och (), , , skaps- och kompetensutveckling samt . förekommer forskning med relevans för utbildningsvetenskap inom flera av ämnesrådena, huvudparten finner vi dock inom Humanistisk-samhällsvetenskapliga rådets intressesfär. Utvecklingen inom har dock starkt kommit att påverkas av Utbildningsvetenskapliga kommitténs tillkomst. Om vi ser till antalet pedagogikansökningar har dessa successivt minskat . beviljades inte ett enda projektbidrag från ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap.11 Även beredningsgruppen för pedagogik har upphört. Även om andra ämnesråd finansierar utbildningsrelevanta projekt – t.ex. longitudinella databaser – har det skett en kon- centration av denna typ av projekt till . för arbetsliv och socialvetenskap och framkommer ett liknande mönster. Under rubriken lärande finner man enligt och inte något projekt i dess databas för åren 2001–2003.12 En vidgning av sökorden till att även omfatta orden utbildning, lärande och kompetens blir resultatet 20 beviljade projekt. Dessa projekt handlade i regel – vilket inte är förvånande – om arbetsmarknads- 9 , Redovisning av medfinansiering, Utbildningsvetenskapliga kom- mittén 2003 10Linköpings universitet, Redovisning av medfinansiering, Utbildningsvetenskapliga kom- mittén 2003 11Kim, och , (2005), s. 35. 12Ibid., s. 36. Finansiering av utbildningsvetenskap – en översikt relaterade problem.13 När det gäller finns en särskild områdesgrupp för kunskapssamhället inrättad. –2003 finansierades ett tiotal projekt med relevans för forskning kring utbildning och lärande. En special- inritad analys – Forskning om lärande i högre utbildning – en översikt – gällande forskning om lärande i högre utbildning ger vid handen att det skett en minskning av lärande projekt : Att detta har samband med etablerandet av Utbildnings- vetenskapliga kommitténs förefaller troligt. Innebörden skulle i så fall vara att stödet till grundforskning på det utbildningsveten- skapliga området inte ökat i den omfattning som tillkomsten av ger intryck av. För att ge en rättvisande bild måste man dra av en minuspost motsvarande den minskning som skett av bidragen från övriga forskningsråd till det utbildningsvetenskapliga fältet.14 Till bilden skall också läggas nedläggningen av de båda sektors- forskningsorganen på utbildningsområdet. 1997 lades Rådet för forskning om högre utbildning ned. 2003 lades forsk- ningsprogram ned i samband med omorganiseringen av skol- myndigheten. I stället har de centrala utbildningsmyndigheternas utvärderings och utvecklingsinstanser förstärkts.15 Rådet för högre utbildning – inom – har fått ett utvidgat mandat och resurser för informationsinsatser när det gäller forskning om högre utbildning. På skolområdet har en särskild Skolutvecklings- myndighet inrättats och som skall stödja sig på forskningsresultat utan att dock själv medverka som finansiär eller beställare av forsk- ning. och kompetensutveckling () var tidigt ute när det gällde användningen av IT i skolan. Syftet med projekten har varit att stimulera lärare och elever att använda IT. Stiftelsens stöd har skett i form av utvecklingsarbete, kompetens- utveckling och erfarenhetsutbyte. är skolprojekten avslutade och stiftelsens arbete är nu inriktat på att sprida erfaren- heter och resultat från projekten och från allt slags skolarbete där man arbetar med IT som ett pedagogiskt verktyg. 13Ibid, s. 36. 14Kim, och , (2003), s. 36. 15I budgetpropositionen ökades forskningsanslag från till . Med detta som utgångspunkt utarbetade forskningsprogrammet för forskningsprogram 2001–2003. Programmet överfördes sedan till Myndigheten för skolutveckling. avvecklades programmet helt. Medel för utvecklingsarbete disponeras dock av Myndigheten för skolutveckling. Finansiering av utbildningsvetenskap – en översikt 1999 avsatte stiftelsen till forskning om lärande och IT i ett program med benämningen LearnIT. (Verket för innovationssystem) har lanserat program med relevans för utbildningsområdet. har t.ex. en avdelning för olika kompetensområden, däribland arbetslivsutveckling. Även () ger stöd till forskning om effekter av ut- bildning och lärande på arbetsmarknaden. ger även den bidrag till forskning om vårdutbildning och lärande i vården. Fram träder, om vi följer och Olstedts argumentering, en bild av en starkt nedskuren sektorsforskning till förmån för en satsning på ett myndighetsstyrt utvecklingsarbete. Hur denna ut- veckling kommit att påverka den utbildningsvetenskapliga forsk- ningen sammanfattar och på följande vis: Den be- skrivna utvecklingen innebär otvivelaktigt att stödet till grund- forskning på det utbildningsvetenskapliga området ökat, men inte i den omfattning som tillkomsten av ger intryck av. För att ge en rättvisande bild måste man ta hänsyn till förändringarna i finansieringssystemet i övrigt, såväl plus- som minusposter. På minussidan står den minskning som skett av bidragen från olika forskningsråd och sektorsforsknings- organ till det utbildningsvetenskapliga området. Det balanseras dock mer än väl av tillkomsten av och en del ytterligare forskningsstöd via EU och forskningsstiftelser.16 Ett likartat resonemang som och för Aasen m.fl. i sin utredning Utdanningsvitenskap som forskningsområde (2005) och sammanfattar sina iakttagelser på följande vis: Støtten til grunnforskning innenfor det utdanningsvitenskaplige område synesikke å ha økt i samme omfang som opprettelsen av med öremerkede midler til utdanningsvitenskaplig, til synelatende kunne tilsi.17 måste det påpekas att det finns betydande svårigheter att få en klar bild av detta område på grund av dess gränsöverskridande karaktär samt att området utbildningsvetenskap inte utgör in- delningsgrund i någon officiell statistik.18 Den bild som dock fram- träder ger vid handen att det utbildningsvetenskapliga området inte 16Ibid., s. 37. 17Aasen, m.fl. (2005) s. 15 18Svårigheten med att överblicka området framgår av den kortfattade sammanställningen av information från högskolornas årsredovisningar 2003 (se bilaga). Finansiering av utbildningsvetenskap – en översikt förstärkts i den omfattning som fanns med i regeringens ur- sprungliga planer och intentioner. 6.3Utbildningsvetenskapliga kommitténs många finansieringsroller I väsentliga avseenden fungerar Utbildningsvetenskapliga kom- mittén som de tre ämnesråden inom , fr a genom att alla har till uppgift att stödja högkvalitativ forskning. Emellertid skiljer sig från ämnesråden genom att tvingas spela ett flertal olika finansieringsroller . Det finns en analogi mellan utbildningsvetenskapliga kommittén och medicinska ämnesrådet som stödjer klinisk forskning. Inte minst företrädare för skola och lärarutbildning understryker lik- heten mellan den forskning som bedrives nära patienten och sjuk- huset, och den forskning som bedrives nära eleven och skolan. Ut- bildningsvetenskapliga kommitténs karaktär av sektorsforsknings- organ inom är mot denna bakgrund inte unik. Däremot finns det avgörande skillnader mellan Utbildnings- vetenskapliga kommittén och medicinska ämnesrådet, i den meningen att till det medicinska området finns knutet fasta forskningsanslag på universiteten, medan Utbildningsvetenskapliga kommitténs stöd ej motsvaras av ett fakultetsanslag inom det ut- bildningsvetenskapliga området. När lärarutbildningskommittén lade sitt förslag 1999 var en huvudpunkt att utbildningsvetenskap skulle inrättas som vetenskapsområde och att det därmed skulle utfalla fakultetsanslag exklusivt till lärarutbildningen. Som känt av- visade regeringen detta förslag och inrättade istället Utbildnings- vetenskapliga kommittén. Den medicinska forskningen bedrivs i nära samverkan med Landstingen som också utgör betydande forskningsfinansiärer. Därtill finns en stark läkemedelsindustri och andra externa intres- senter som står för en del av forskningsfinansieringen. Mot- svarande externa finansieringskällor saknas nästan helt inom ut- bildningsvetenskapen. Vi kan således konstatera att Utbildningsvetenskapliga kom- mittén i flera stycken fungerar som ämnesråden inom Vetenskaps- rådet, men att det också finns en avgörande skillnad i och med att är ett slags monopolfinansiär. Finansiering av utbildningsvetenskap – en översikt Kontrasten är tydligast i förhållande till medicinska ämnesrådet, men den finns även i förhållande till de övriga ämnesråden. Genom att utbildningsvetenskap saknar egna fakultetsmedel och genom att tydliga och stora externa forskningsfinansiärer saknas, så tvingas att ensamt spela alla dessa roller. fungerar alltså både som ersättare för en fakultetsresurs, som rådsfinansiär, som sektorsforskningsorgan och som ersättare för offentliga och privata externa forskningsfinansiärer. Regeringens krav på medfinansiering från högskolorna har haft till syfte att genom lokala omprioriteringar tillskapa ett slags fakultetsanslag på högskolorna. Som ovan framgått har detta misslyckats p.g.a. svårigheten att lokalt omfördela mellan redan trängda fakultetsanslag. Landstingen står för en betydande forskningsfinansiering inom medicinsk forskning. Det vore en naturlig utveckling att kommun- erna på motsvarande sätt engagerar sig i forskningsfinansieringen inom det område – skolan – där de har verksamhets- och ut- vecklingsansvaret. har i förhållande till framför allt Humanistisk-samhällsvetenskapliga området haft en betydande mängd medel att fördela. Det är dock ett besvärande faktum att Utbildningsvetenskapliga kommitténs vid fördelningen av dessa medel har att ta hänsyn till behov som i vanliga fall hanteras av olika forskningsfinansiärer. 7 En internationell utblick Med reservationen att innebörden av begreppet utbildnings- vetenskap varierar mellan länder, skall vi här göra några internatio- nella nedslag i synen på hur det forskningsområde som i respektive land har betecknats som utbildningsvetenskap skall finansieras och stödjas. Redogörelsen i avsnittet är baserad på landrapporter om olika nationella utbildningsvetenskapliga system, vilka utförts inom ramen för (). En generell konklusion i CERI:s landrapport om är att det saknas en explicit nationell strategi för utbildningsvetenskaplig FoU som kan förstås av alla relevanta parter och intressenter. Det finns alltså ett behov att regeringen utmejslar en systematisk och samordnad strategi för utbildningsvetenskaplig FoU för att bättre utnyttja den potential som finns latent i systemet.1 I rapporten konstateras att saknar en effektiv kultur för utvärdering av det danska skolsystemet. Även om ett arbete pågår för att skapa en sådan utvärderingskultur, har man ännu inte lyckats ena sig om nyckeldefinitioner och policyindikatorer eller allmänt accepterade metoder att mäta studentprestationer. Detta är nödvändigt, framhålls i rapporten, för att kunna mäta landets prestationer gentemot andra länder.2 När det gäller relationen mellan forskning och utvecklingsarbete, likställs ofta i den senare termen med spridning av infor- mationsmaterial från forskningen. I rapporten efterlyses en systematisk process för att omsätta forskningsresultat i den praktiska utbildningsverkligheten. Därför föreslås att ett nationellt 1OECD , EDU//CD(2004)10, s 19 2Ibid., s 23 forum för utbildningsforskning bildas, där forskare, lärare, policy- skapare och övriga intressenter kan arbeta i nära kontakt med varandra. Ett nationellt forum kunde användas för att identifiera överordnade forskningsprioriteringar som svarar mot kunskaps- brister i den faktiska utbildningspraktiken. Områden där ett veten- skapligt kunskapsunderlag saknas inkluderar t ex yrkesutbildning och utbildning för särskilda behov. Det saknas också empirisk forskning baserat på ett större statistiskt underlag som belyser kvalitetsskillnader i utbildning mellan skolor och kommuner.3 Jämfört med andra spenderar en större andel av sin nationella budget för utbildningsändamål, men trots detta finns inget specifikt anslagsgivande forskningsråd som in- riktas mot utbildningsforskning. Inom ramen för de humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsrådens anslagsallokeringar, förefaller projekt inom utbildningsforskningen inte ha varit särskilt framgångsrika. Utbildningsforskning i kan också stödjas inom ramen för överenskommelser mellan regeringen och enskilda universitet som en del av den allmänna anslagstilldelningen till universiteten. har det – och det därtill knutna Kunskapslabbet – identifierats som ett center för utbildningsforskning. En fråga som lyfts fram i rapporten är vikten att åstadkomma partnerskap mellan universitet och andra institutioner som är verk- samma med FoU inom utbildningsvetenskap. I det sammanhanget knyter man stora förhoppningar till Danska Pedagogiska Univer- sitetet och dess möjlighet att samordna FoU. Exempel på före- bilder är Consortium for in Education i som genomför forskningsprojekt om skolreformer, och Teaching and Programme i . Samordningen, samarbetet och kunskapsspridningen kan också ses i ett vidare internationellt perspektiv. I rapporten konstateras att det saknas ett system för att rapportera och tillvarata erfarenheter från internationell utbild- ningsvetenskaplig forskning. Även i detta sammanhang hänvisas till institutioner i (What Works Clearinghouse) och (Evidence for Policy and Practice Information and ).4 När det gäller system och metoder för att utvärdera kvaliteten i genomförd FoU, föreslås i rapporten att en mekanism utvecklas för att genomföra periodiska översikter över vad forskningen s 25–27 åstadkommit, utgående från ett längre tidsperspektiv. I detta kunde inkluderas bedömningar av forskningsläget inom specifika priorite- rade områden, vad som är känt respektive inte känt inom om- rådena, samt föreslagna områden för ny forskning. Utvärderingar kunde också ske via externa kommittéer som besöker forsknings- institutioner som utför utbildningsforskning. Dessutom kunde feedback från avnämare erhållas genom enkäter och intervjuer. En generell slutsats i rapporten är att dansk utbildningsveten- skaplig forskning i alltför hög grad använder kvalitativa metoder, och att ett större mått av kvantitativ forskning bör introduceras. För att åstadkomma en bättre balans i detta avseende föreslås en satsning på kapacitetsutveckling för experimentella studier, på metoder för multivariabelanalys av komplexa dataserier samt för analyser av utbildningsfrågor med ekonometriska metoder. Ett sätt att utveckla den utbildningsvetenskapliga forskningen är också, enligt rapporten, att etablera utbildningsvetenskapliga forskar- skolor.5 Den allmänna bedömningen av den utbildningsvetenskapliga forskningen i är att stödet till FoU inom området är större än i flertalet andra , såväl i kvalitativa som kvantita- tiva termer. Detta innefattar också forskningens och utvecklingens möjligheter att förbättra praktiken och policyn inom utbildnings- området. Bedömargruppen menar att de många initiativ som tagits för att förbättra kunskapsstyrningen av det engelska utbildningssystemet är övertygande.6 Enligt bedömargruppen finns i en mycket god förståelse för den utbildningsvetenskapliga forskningens betydelse, och statsmakternas metoder att förbättra kvaliteten och användbar- heten i forskningen på området är ambitiösa. Det finns också i den engelska utbildningsvetenskapliga forskningen en insikt om den nödvändiga långsiktigheten i arbetet med att förbättra utbild- ningen, och att en effektiv forskning kan styra arbetet i produktiva riktningar.7 5Ibid, s 30 1, No 4, 2002, s 734 7Ibid, s 709 Bedömargruppen rekommenderar skapandet av en forsknings- portfölj som ger ökad emfas åt grundläggande forskning som ändå är inspirerad av resultatens möjliga användbarhet. I arbetet med att utforma en sådan strategi bör spela en central roll. Ett viktigt instrument i allokeringen av medel till projekt av denna typ är systemet med Research Assessment Exercise (), som genomförs vart fjärde eller femte år, och som kvalitetsbedömer forskningsinstitutioner utifrån publicerade forsningsresultat. Universiteten tilldelas forsknings- medel utifrån kvalitetsbedömningar av hittillsvarande forsknings- verksamhet via . Bedömargruppen anser att prioritet skall ges åt storskaliga forskningsprojekt och projekt som fokuserar på för- ståelsen av problem som härrör från policyskapande och praktik inom utbildningssektorn.8 Bedömargruppen anser att () skall fortsätta att ha en stark rådgivande roll i förstärk- ningen av det utbildningsvetenskapliga systemet. Genom NERF finns ett forum för att oberoende och respekterade forskare och praktiker tillsammans skall kunna etablera en forskningsagenda som är självständig i förhållande till statsmakternas politik. NERF utgör i och med detta ett viktigt organ för att på vetenskapliga grunder skapa trovärdighet inför förändringar av den nationella politiken med avseende på utbildningsvetenskaplig forskning. För att ytterligare förbättra denna trovärdighet bör emellertid, enligt bedömargruppens uppfattning, processen för val av ledamöter göras mer genomsynlig.9 När det gäller initiativ för att förbättra FoU ifråga om doku- mentation, kvalitetsförbättringar och omfokuseringar, anser bedömargruppen att mycket positivt har skett . En särskild prioritet bör ges det arbete som sker inom ramen för organet Evidence for Policy and Practice Information and () verksamhet. Bedömargruppen anser det värdefullt att nya forskningscentra etablerats , vilket innebär att befintliga forskningscentra kontinuerligt sätts under en kvalitetsbaserad konkurrenspress. Gruppen förespråkar att starkare band etableras mellan existerande forskningscentra, EPPI-centrat och NERF. Bedömargruppen anser att de olika initiativ som tagits för att förbättra forskningskapaciteten inom ut- 8Ibid, s 711, 734 9Ibid, s 735 bildningsforskningen är imponerande. Initiativen berör såväl forskare som praktiker och politiskt ansvariga. Ett större initiativ syftande till att höja forskningskapaciteten inom området har lanserats inom ramen för Teaching and Programme, finansierat av Economic and . NERF har också etablerat en undergrupp med syftet att bygga upp forskningskapacitet, vilket definieras som the resources – material, human and intellectual – that are available in the education system for doing and for using reserach, together with the (more or less effective) ways in which these resources are brought to bear.10 Den höga genomsnittsåldern på utbildningsvetenskapliga forskare i gör det nödvändigt att rekrytera ett stort antal forskare . Bedömargruppen nämner i det sammanhanget möjligheten att föra samman yngre forskare från skilda disciplinära bakgrunder till utbildningsvetenskaplig forskning. Eftersom det har funnits tecken på att det varit svårt att rekrytera yngre talangfulla forskare till det utbildnings- vetenskapliga området, föreslår bedömargruppen att en analys av rekryteringssituationen inom utbildningsvetenskaplig FoU genomförs. Gruppen rekommenderar också att högkvalitativa ut- bildningsprogram i forskningsmetoder blir en obligatorisk del av forskarutbildningen. Avslutningsvis noteras i bedömargruppens rapport att har beträtt en väg där man med en strävan att förbättra sitt utbildningssystem i stort söker utveckla strategier för att för- bättra kapaciteten hos det utbildningsvetenskapliga FoU-systemet i landet. Målsättningen med detta är att skapa en process med en kontinuerlig förbättring på alla nivåer av utbildningssystemet: klassrummet, skolan, distriktet och nationen. Bedömargruppen konkluderar att detta kommer att ge en intressant möjlighet att studera hur forskning kan användas för att förbättra utbildnings- kvalitet och praktik i ett land.11 Bedömargruppen för konstaterar att resurserna för utbildningsvetenskaplig forskning är otillräckliga, men att en resursökning bäst kan ske genom ökade forskningsresurser till På detta sätt stimuleras en bättre utbildningsvetenskapliga forskare och forskare från andra discipliner. Ett samhällsvetenskapligt forskningsråd, med en undergrupp för utbildningsvetenskaplig forskning föreslås inrättas. Däremot avslås tanken på ett särskilt utbildningsvetenskapligt forskningsråd.12 För att åstadkomma goda resultat, är det viktigt att bygga upp forskningskapacitet och -infrastruktur inom området, menar be- dömargruppen. föreslås en koncentration av forsknings- kapacitet, inte i första hand i fysisk mening, utan en samling och uppbyggnad av kritisk massa kring vissa forskningsteman och – fält. Parallellt med detta menar bedömargruppen att incitament bör skapas för att understödja forskning som spänner över olika veten- skapliga discipliner, forskningsfält och sektorer. Bedömargruppen fokuserar särskilt på uppbyggnaden av kapaci- tet för att använda existerande databaser.