sou · GTB329 · 2006-01-01 00:00:00 — De närvarande inbjöds att besvara enkäten för att därmed delge sina personliga synpunkter på bl.a. vad man anser vara känne- tecknande för en läsvärd respektive ej läsvärd rapport när det gäller utvärderingar med inriktning på lokala utvecklingsavtal. Ett trettio- tal deltagare besvarade enkäten. Följande frågor ställdes: I vilken funktion deltar Du i seminariet (boende, politiker, etc.)? Har Du själv varit föremål för eller på annat sätt varit inblandad i eller tagit del av någon utvärdering? I så fall på vilket sätt? Kan Du ge exempel på någon utvärdering som Du tycker har varit bra eller meningsfull för Dig? (Ange gärna titel och/eller författarens namn). Vad var det som tilltalade Dig? Kan Du på motsvarande sätt ge exempel på en utvärdering som Du uppfattat som mindre bra? Vad var mindre bra? Vad är enligt Din mening de viktigaste inslagen i en bra utvär- dering? Vad krävs enligt Din mening för att Du ska uppfatta en utvär- dering som användbar? Resultatet av enkäten redovisas i kapitel 4 under rubriken . Förutom förstudien baseras vårt arbete nästan uteslutande på det som i metodlitteratur brukar benämnas sekundärmaterial eller sekun- därkällor10, här främst i form av befintliga externa utvärderingar. En positiv aspekt med detta är möjligheten att jämföra eller ställa olika utvärderares eller forskares resultat och tolkningar mot varandra och i bästa fall bidra till en helhetsförståelse och fungera frigörande (1992, s. 16). Som en svaghet kan ses beroendet av andras prioriteringar och bedömningar av vad som anses väsentligt eller oväsentligt och avsaknaden av möjligheter att jämföra med egna undersökningar eller studier av de lokala utvecklingsavtalen. De analyser och uttalanden som vi gör utifrån vårt arbete med att skapa en överblick över de kunskaper som genererats, relateras således till den kunskap och de erfarenheter om arbetet inom de lokala utvecklingsavtalen som återfinns i de utvärderingsrapporter vi studerat. Genom att jämföra informationen från källorna med varandra och undersöka graden av överensstämmelse, kan trovär- digheten prövas: Det är i detta sammanhang även viktigt att betona att det enda man kan göra i sådana här situationer är att hävda sannolikheten i de slut- satser man drar; man kan mycket sällan dra några absoluta slutsatser (1991, s. 148). En överhängande risk är dock att man inte kommer att göra alla källor rättvisa. I sortering och generalisering försvinner lätt nyan- ser, men denna sortering är nödvändig för att det ska bli rimligt läsbart för mottagaren. Trots att vi här tvingats kompromissa, så kan vi se själva sorteringen som en av de värdefulla ingre- dienserna för att få en överblick över materialet11. 10En sekundärkälla (andrahandskälla) är beroende av en primärkälla (förstahandskälla) som bidrar med information om studieobjektet. En generell regel i forskningssammanhang är att man föredrar den källa som har störst närhet till den situation som beskrivs, d.v.s. man föredrar en primärkälla framför sekundärkälla eftersom det ofta innebär ökad trovärdighet (1991). 11Jfr et al (2001) och (2004). således varit att problematisera, söka fördjupad förståelse och gene- raliserbara kunskaper kring detta komplexa område. Då utredningen primärt utgår från externa utvärderingar gör vi inga anspråk på att direkt kunna spegla de insatser som genomförts i bostadsområdena. Utredningsgruppen har förutom utredaren (socionom och doktorand), bestått av Yamam Al-Zubaidi (tolk/över- sättare och tidigare projektledare inom de lokala utvecklingsavtalen), (socionom) samt (forsk- ningsassistent på ). Avslutningsvis har utredningen haft en ambition om att försäkra sig om en så god kvalitativ ansats som möjligt i värderingen och pre- sentationen av materialet. Därför har professor , löpande bistått utredningen med vetenskapligt metodstöd. Även fil , Lunds och har aktivt medverkat i läsning och analys av ut- värderingsrapporter och avhandlingar. Ahlstrand, , , (2001). Mål och medel i storstadsarbetet: Diskussions- underlag inför utvecklingsarbetet i Fosie, Hyllie och Södra inner- staden . , Lunds Uni- versitet, . Ahlstrand, , , , , (2002). Utveckling och rättvisa: , Hyllie och Fosie. , (2004). Utvärdering av projektet arbetare för ungdomar. , Lunds univer- sitet, . , , , (2002a). Demokrati och delaktighet? Delrapport om stor- stadssatsningen i Fosie, Hyllie och : Samman- fattning. , , , (2002b). Demokrati och delaktighet? Delrapport om stor- stadssatsningen i Fosie, Hyllie och . , , , , , , (2004). Fyra stadsdelar – fyra vägar mot integration. , (2004). – del av segregerad storstad. , , , , , (2004). Man måste väl ibland tro att det som görs blir bra också. Goda projekt och sega struktu- rer. , (2002). kommun: Utvärdering av storstadssatsningen: Arbetsrapport 3. , (2002). Arbetslinjen i storstadsarbetet: En studie av insatser i , och . , (2004). Vem ansvarar för vad? En studie av till- växtperspektivet i storstadsarbetet med fokus på och . , , (2002). Den röda tråden – utvärdering av storstadssatsning: målområde språkutveckling och skolresultat. , , , (2004). Språkutveckling och skolresultat. Institutio- nen för pedagogik och didaktik/, , . Bevelander, , Per Broomé & (2001a). på väg vart? Storstadssatsningen i –2001 (Del 1). Bevelander, , Per Broomé och (2002). Målgång i med- och motgång (Del 1). Bevelander, , Per Broomé, (2004). Variationer på framtidsmelodi. Bevelander, , Per Broomé, , , , (2001b). på väg vart? Storstadssatsningen i –2001, Sammanfattning. Bevelander, , , , (2000). Storstadssatsningen: Rosen- gård – Ett nationellt exempel? Blob, (2004). Kunskap som statussymbol. Utvärdering av studieverkstaden på Kroksbäcksskolan. , (2004). Med facit i hand, det har ju inte gått som vi hade tänkt. Om demokratiskt deltagande i (Forum). Bringlöv, (2002). Stora planer och skiftande resultat. Utvärde- ring tema sociala åtgärder. Mångkulturellt centrum, . Bucht, (2002). Utvärdering av boende- centrum i Fornhöjden. Bunar, Nihad (2003). Det händer saker – kunskapsutvecklande, utvärderingsmässiga och teoretiska perspektiv på storstadsarbetet i och . Bunar, Nihad (2004). Det går bra, men det ser fortsatt dåligt ut. Organisationen och tillämpningen av lokala utvecklingsavtal i . , , (2002). Utvärdering av sju projekt inom storstadssatsningen i kommun. Dejin , , (2004). Utvärdering av Projektet törer (IHI) 2002–2003, och , . , (2004) Socialbidrag och försörjning i – Storstadssatsningen och utvecklingen –2000, , , . , (2003). Det lilla projektet i den stora struk- turen: En fallstudie av myndighetssamverkan kring gruppen lång- tidssjuka arbetslösa. Hajighasemi, (2002). Organiseringen av storstadssatsningen i : – första året. Hajighasemi, (2003). Den komplexa införlivningsprocessen – fallet : Om makt och möjligheter i Storstadssatsningen. Hedblom, (2004). Janusansiktet i aktiveringspolitiken. , (2002). De motsägelsefulla omständigheterna. Ut- värdering tema arbete och sysselsättning, Mångkulturellt centrum, . , (2003). Arbetsmarknadsinsatser i stor- stadsarbete: En studie av tre insatser inom målområdet arbetsmark- nad, vuxenutbildning och tillväxt. Hosseini-Kaladjahi, (2002a). Stora fiskar äter fortfarande små fiskar. Mångkulturellt centrum, . Hosseini-Kaladjahi, (2002b). Tusen röster om . Mång- kulturellt centrum, . Hosseini-Kaladjahi, (2003). Satsning ger resultat. Utveckling i –2003 enligt en enkät bland de boende. Mångkultu- rellt centrum, . Hosseini-Kaladjahi, (2004). Användning av forskningsresul- tat i . Mångkulturellt centrum, . (2000). och delaktig- het. (2001a). Målområdesanalyser och indikatorer: Den nationella utvärderingen av storstadssatsningen. Integrations- verket, . (2001b). Utvecklingen i storstadssatsningens 24 bo- stadsområden –2000: Den nationella utvärderingen av stor- stadssatsningen. (2002a). På Rätt väg? Slutrapport från den natio- nella utvärderingen av storstadssatsningen. (2002b). På Rätt väg? Slutrapport från den natio- nella utvärderingen av storstadssatsningen – Sammanfattning & Slutsatser och förslag. , (2004). Storstadssatsningens organisering, Före- tagsekonomiska institutionen, , . , (2003). Boenderåden i kommun – och . , (2004). Samverkan för syssel- sättning och egenförsörjning. , (2003). Storstadssatsningen och insatserna i , ur- valsstrategier i retorik och praktik. , (2004). När centrala direktiv möter lokala aktörer. Storstadssatsningen i och , , . Lawson, (2002). Storstadssatsningen i och : En process för demokratiutveckling och förvaltnings- förnyelse. Lawson, (2003). Storstadssatsningen i , En studie av insatser för att stärka det demokratiska deltagandet i , , , och . , (2003). Brottsförebyggande insatser i utsatta områden. , (2003). i sam- verkan. Processutvärdering av Arbets- och utvecklingscentra i Fosie, Hyllie och . , (2002). Tillsammans i storstaden – en studie av offentlig samverkan inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. , (2002). Ett demokratiskt experiment: Storstads- satsningen i Ronna och Geneta. , (2003). Storstadssatsningen i : Strategier och arbetssätt i fyra bostadsområde. , (2004). Organisation och styrformer mellan prak- tik och retorik. Storstadsarbetet i kommun 1999–004. Ljungar, (2002). Entreprenörskap eller levebröd? : Om före- tagsrådgivning inom storstadssatsningen i Ljungar, (2004). Ställföreträdande nätverk: Tillväxt- och arbets- marknadsinsatser i och . Ländin, (2004). och förvaltningen ska vara med . Målområdet Trygghet och trivsel inom storstadssatsningen i . , (2004). det är mitt ställe – det är hemma. Utvärdering av storstadssatsningen i . Marttila, (2002). Folkhälsoinsatser i stor- stadssatsningen, Baslinjestudien . Socialmedicin, , . Motsieloa, , (2002). Kultur i storstad: En kartläggning och analys av kulturens roll i storstads- arbetet. Mångkulturellt centrum, . , (2003). Resultat, resurser och riktlinjer i Storstadssats- ningen. Om implementeringen av storstadspolitiken i kommun. , (2002). Språkbygge på bräcklig grund. Utvärdering tema ut- bildning och språk, förskolan. Mångkulturellt centrum, . , (2003). Medborgarundersökningen i , , och . CEFOS, , . (2001a). Processutvärdering av det lokala utvecklingsarbetet i , och . (2001b). Storstadsarbetet: Utvärdering av tillväxtperspek- tivet och tillväxtpotential i de lokala utvecklingsavtalen. , , , (2002). Målgång i med- och motgång (Del 2). Parszyk, (2003a). Utvärdering av språkinsatser för barn med annat modersmål än svenska. Parszyk, (2003b). Skoltradition, språk och lärande, Ut- värdering av språkinsatser för barn med annat moders- mål än svenska. Popoola, , , (2001). på väg vart? Storstadssatsningen i –2001 (Del 2). Sahlén, (2002) Kampen mellan resurser och visioner. Utvärde- ring tema utbildning och språk, skolan. Mångkulturellt centrum, . Salameh, (2000). balsam för själen att arbeta i en språkförskola. , , , , (2004). Om trygghet och trivsel i fyra stadsdelar. arkitektur, , . , (2003a). Tjejverksamheter inom storstadssatsningen: Projektmedel till ungdomsverksamheter dominerade av pojkar. , (2003b). Ungdomsinsatser i Storstadssatsningen i : En kartläggning samt en fördjupningsstudie. Spångberg, (2002). Är medborgarna med? Medborgarnas syn på att bo, leva och engagera sig i lokalt för- ändringsarbete, enkätundersökning i sex stadsdelar i . , (2004). Hur får vi hela engagerade i detta? Utvärdering av storstadssatsningen i . Tranquist, (2001). Samverkan med individen i fokus. En processutvärdering av Arbets- och utvecklingscentra i . , (2003). Stöd i språk- och kunskapsutveck- ling i förskola och skola? Utvärdering av språk och kommunika- tionsinsatser i kommun. , (2004). Storstadssatsningen i ett områdesperspektiv. , (2003a). Om konsten att skapa arenor för dialog, in- flytande och lokala nätverk, Storstadssatsningen i . , (2003b). Storstadssatsningen i : En över- sikt av insatserna 1999–2003. , (2004). Storstadssatsning, metodutveckling och doku- mentation. Exemplet i , . , (1996). De boende som med- arbetare. Utveckling nr 61, . Alsmark, , , Per Broomé & (1998). I god jord – eller på hälleberget?, Välfärds- och folkhälso- enheten, Stadskontoret , . , (1997). Från projekt till process. Nationell utvärde- ring av statens insatser i utsatta bostadsområden. (IN97/1507/IE), , . , (2001). : The Swedish . Some critical remarks. Paper från seminariet , . /urbanfutures/anhtology.htm , (2002). Rörligheten i i (red) , världen och vardagen. Mångkulturellt centrum, . , (2004). Områdesbaserade interventioner i utsatta bostadsområden – reflektioner kring ett europeiskt forskningsprogram, UGIS i (2004) Rapport 2003: Bilagor. , (2005). Segregerad flyttkarusell i Invandrare och Minoriteter, Nr. 1/2005. Barn i en segregerad stad (2001). , (2003). Den etnisk-urbana sysselsättningskrisen och den nya storstadspolitiken, Arkiv nr 90, Sällskapet för studier i arbetarrörelsens historia, . , (2001). Demokrati och brukar- utvärdering. de los , (2002). Vardagsdiskrimi- nering och rasism i . En kunskapsöversikt, Integrations- verkets rapportserie 2002:13, , . Denvall, (1999). Granskning av program för förändring av 13 förortsområden –1999. Denvall, (2000). Att bryta vanas makt. Framtidsverkstäder och det nya . Kommittéerna och bofinken. Kan en kommitté se ut hur som helst? Rapport till (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi). Även separat upplaga med bilagor. , , , (2000). , (1998). För kvalitetsutveckling i . , , (2002). Miljonprogram och media: Föreställningar om människor och för- orter, , , . , , (2004). Sammanfattning av intervjustudie rörande stads och folkhälsoprojekt med internationella hälsoinformatörer, , . , , (2004). Linkworker-överbryggare, ett nödvändigt inslag i framgångsrika integrationsprojekt, Abstract av artikel till Nordiska sociologi- kongressen i . Fitzpatrick, , Blaine R (2004). Alternative approaches and practical guidelines. Pearson Education, . (2003). Redovisning av regeringsuppdrag att analysera de indikatorer som tagit fram i sin rapport rätt väg (stencil). (2005). Allmänt om folkhälsa. , (1992). Utvärderingens mångfald - några ledtrådar för vilsna utbildare. Universitets- och högskoleämbe- tet, . Gerholm, (1985). Kulturprojekt och projektkultur. En fallstudie av kulturpolitisk försöksverksamhet. Geschwind, (2004). När rapporten är skriven. Medias och hög- skolors mottagande av utvärderingar – exemplet informatik (preliminär version), , . , (2004). Making the poor work. Social assistance and activation programs in , Lunds Univer- sitet, . , , Mogens N , Österud (1997). Gröjer, (2004). Den (ut)värderande staten. Utvärderingens institutionalisering på den högre utbildningens område. Stats- vetenskapliga institutionen, , . Halleröd, (2002). Fattigdom nu och då, här och där i Fattig- dom i välfärdsstaten. Socialtjänstforum – ett möte mellan forskning och socialtjänst. FAS (för arbetsliv och socialvetenskap, ). , (1992). Studentlitte- ratur, . , (1990). Introduktion till och i Idéer om välfärd. Volym 2, Tidens idéserie. , (2004). Självvärdering som utvärderingsmetod inom storstadssatsningen i , . Hedblom, (2004). En studie av Differentiering, Inklusion och Marginalisering. Avhand- ling, i . , Tuula (2001). Innanför, på gränsen, utanför – mot en rela- tionell granskning av marginalisering i Nordiskt sosialt arbeid 2001, nr 4 (sid. 210–220), . Hemström, (2002). Att följa upp och utvärdera arbetsmarknadspolitiska program. marknadspolitisk utvärdering, . , , red. (2004). Svenska – ett språk att växa i, Rapporter om utbildning, . , (1991). Om kvalitativa och kvantitativa metoder. Studentlitte- ratur, . , (2003). Självvärdering som stöd för personal- och verk- samhetsutveckling. (2002a). Sammanställning av remissvar, ITPS, . (2002b). Tillväxtmålet i Stor- stadspolitiken, ITPS, . (2000). En treårig plan för Den nationella utvär- deringen av Storstadssatsningen, . (2002c). (2001). Rapport 2001, Integrations- (2004a). Rapport 2003, Integrations- (2004b). Utvecklingen i storstadssatsningens 24 bostadsområden –2002. Uppdatering av statistik, Integrations- verkets stencilserie 2004:04, . Jamrozik, (2000). The Sociology of Social Problems. Theoretical Perspectives and Methods of Intervention. , (2003). Och skruvar man sig i andra änden och vet inte riktigt vart man ska ta vägen Om brukarinflytande och representativ demokrati i (red) Välfärdsstat i otakt. Om politikens oväntade, oavsiktliga och oönskade effekter. , (1995). Att utvärdera – mot vad? Om kriterie- problemet vid intressentutvärdering. HLS Förlag, . , (1999). Utvärdering – mer än metod. Krogstrup, (2003). , (2002). Förort i fokus – interventioner för miljoner: En kunskapsöversikt. rapportserie 2002:01, . , (2003). Fängslande bilder, fängslande verklig- het. Om utsatta bostadsområden och interventioner. Meddelande från 2003:5, , . , (2001) Systematiska litteraturöversikter inom medi- cinen i , (red). Att vaska guld i floden av forskningsresultat. Om kunskapsöversikter som metod för över- blick och analys. forskningsråd, arbetsrapport . , (1986). Research, Evaluation, and Policy analysis: Heuristics for Disciplined Inquiry i , 5:546–565. , (1982). Utredningsmetodik för samhällsvetare och ekonomer. , (1998). Maltén, (1987). Vad är kunskap? , (2000). Hälsa och hälso- främjande. , R.D. (1971). Humanekologins ämnesområde i (red). Studier i social ekologi. Montin, (1998). SOU 1998:155, skrift nr 9, . (1999). (1997). Boligpolitik mod segregation. Nordisk Ministerråd, . svenska synonymordbok (2002). (2001). : Slutlig utvärdering av det operativa programmet, , 2001. (2001). : policy developments and urban social transformations in Europe in the 21st century, , . (1996). Invandrarna och det lilla grannskapet i Att möta det mångkulturella. Social- vetenskapliga forskningsrådet, . , , (1997). Det lilla grannskapet. Gårdar, trapphus och socialt liv. Palumbo, (1989). Politics and Evaluation i Palumbo (red) The politics of program evaluation (s.12–46). , (1957). Bevingade ord och uttryck på främmande språk. Natur och kultur, . Politiker och mångfalden (1999). (1999a). Estates on the Edge. The Social Consequences of in Northern Europe. 1997/98:165. Utveckling och rättvisa – en politik för storstaden . (2003:7). Integration – genomgång av nationell politik. Rombach, (1995). På tal om utvärdering i Rombach & (red) Ifrån sanningssökande till styrmedel (s. 9–24). Nerenius & Santérus förlag, . , Bo (2001) . Välfärdsstat, förvaltning och legitimitet i (red) Politik som organisation. , Bo (2002). Vad bör staten göra? Om välfärdstatens mora- liska och politiska logik. , Bo & (2002). Demokrati, socialt kapital och förtroende i Fattigdom i välfärdsstaten. Socialtjänstforum – ett möte mellan forskning och socialtjänst. för arbetsliv och socialvetenskap, . , (2001). Kunskapsöversiktens varför i , (red). Att vaska guld i floden av forskningsresultat. Om kunskapsöversikter som metod för överblick och analys. forskningsråd, arbetsrapport . , (red) (1996). , (1999). Från social välfärd till hållbar välfärd – ett diskursivt systemskifte i 1999. Systemskifte i bostadspolitiken? , (2000). Stadspolitik och urban forskning i . , (2000). Föreställda gemenskaper och nya etniciteter i Nordiskt socialt arbete, 2000:1. Shepard, (2000). Utvärdering som en källa till insikt och hjälp i Pedagogiska magasinet. Finns att hämta på: EB5C. Skifter , Hans (1999). Byudvalgets indsats 1993–1998. 2002/03:140. Jämt och ständigt Regeringens jämställdhetspolitik och handlingsplan för mandatperioden. 2003/04:49. Lokalt utvecklingsarbete i storstäderna. Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderingsprogram. Delbetänkande i Utredningen om utvärdering av de lokala utvecklingsavtalen. Tre städer: en politik för hela landet. , (2001). Sustainable Development and Local Democrazy Processes, arkitektur, . , (2001). Villkor för lokala demokratiprocesser, , (2004). Planning in interplace?, arkitek- tur, . Stigendahl, (2003). Olika problem – likartade lösningar, Slutrapport från , , . (2000). Årsrapport /2000. Kulturdepar- tementet, . (2002a). Näringsdeparte- mentet, . (2002b). Storstad och framtid: En modell för framtidsscenarier i arbetet med lokala utvecklingsavtal, Närings- departementet, . (2002c). Storstad och framtid – lokala utveck- lingsavtal, , . (2002d). Storstad och framtid – metoder, , . (2003). Årsrapport , Justitiedepartemen- tet, . (2004). Årsrapport , Justitiedepartemen- tet, . (2005). Årsrapport , Justitiedepartemen- tet, . Sundh, (1999). strukturinriktade arbete, utveckling möjligheter och hinder. , (2002). Beständig ojämlikhet – vem är en outsider, i (red) Perspektiv på sociala problem. Natur och kultur, . , (2002). Bakgrund och utgångspunkter i et al (red) Interaktiv forskning – för utveckling av teori och praktik (s. 1–22). Arbetsliv i omvandling 2002:7. Tranquist, (2004). Utveckling genom utvärdering – om konsten att ifrågasätta det vardagliga. Arbetsliv i omvandling 2004:3. Turunen, (2004). Diskurser och prak- tiker i omvandling. Vedung, (1998). Utvärdering i politik och förvaltning. Student- litteratur, . Vedung, (2004). Utvärderingsböljans former och drivkrafter. Pro- memoria presenterad på Svenska utvärderingens konferens 040423. Kan hämtas på: . , (1998). Samhällsarbete – strategier för ett radikalt och humanistiskt socialt arbete. , et al (1999). Mångfald, integration, rasism och andra ord. , (1997). Det rationella och det legitima. En studie av utvärderingars teori och praktik. (2003) Oktoberrapport för utvecklingsavtalet . (2002) Oktoberrapport . (2001) Oktoberrapport /. stadskansli (2003) Storstadssatsningen i – lägesrapport . stadskansli (2002) Storstadssatsningen i – lägesrapport . stadskansli (2001) Storstadssatsningen i – lägesrapport till . kommun (2003) Utvecklingsprogram för 2000–2005. kommun (2002) Utvecklingsprogram för 2000–2005. kommun (2001) Utvecklingsprogram för 2000–2005. kommun (2003) Storstadssatsningen. Lokalt utveck- lingsarbete i , och . kommun (2002) Sammanfattning. kommun (2001) Storstadssatsningen. Lokalt utveck- lingsavtal för tre utsatta bostadsområden i kommun; , och . (2003) Oktoberrapport : Lägesrapport utifrån lokala utvecklingsavtalet med staten. (2002) Oktoberrapport : Lägesrapport över utveck- lingsarbete utifrån storstadsavtalet 2002. (2001) Oktoberrapport : Lägesrapport över utveck- lingsarbete utifrån storstadsavtalet –. (2003) Oktoberrapport , Storstadssatsningen . (2002) Oktoberrapport , Storstadssatsningen . (2001) Oktoberrapport , Storstadssatsningen . kommun (2003) Storstadssatsningen. Oktober-rappor- ten 2003. kommun (2002) Oktoberrapporten – Storstads- satsningen i . kommun (2001) i Storstadssats- ningen – rapport till regeringen. Lokalt utvecklingsavtal mellan staten och (2000). Lokalt utvecklingsavtal mellan staten och (2001). Lokalt utvecklingsavtal mellan staten och kommun (2000). Lokalt utvecklingsavtal mellan staten och kommun (1999). Lokalt utvecklingsavtal mellan staten och kommun (1999). Lokalt utvecklingsavtal mellan staten genom och genom kommunstyrelsen (1999). Lokalt utvecklingsavtal mellan staten genom och genom kommunstyrelsen (2001). Lokalt utvecklingsavtal mellan staten och kommun (2000). 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen.