sou · GTB357d9 · 2006-01-01 00:00:00 — Vidare konstaterades i 1997:184 (s. 37) att det finns anledning att utreda hur skattesyste- met kan användas för att främja kulturområdet, t.ex. genom en en- nämner också att stöd för en sådan kulturmoms kan hämtas från andra länders momslagstiftningar för kulturella varor och tjänster. KLYS vill här understryka att EG:s sjätte momsdirektiv ger ut- rymme för en reducerad enhetlig moms på kulturområdet. De svenska konstnärsorganisationerna är ense om att man bör utnyttja den möjlighet som finns i direktivet till en lägre momssats på varor och tjänster inom kulturområdet. En låg moms på kulturområdet är också vanligt förekommande i övriga EU-länder. Om skulle välja att inte låta kulturområdet åtnjuta en lägre momssats, kommer detta att få negativa konsekvenser ur ett europeiskt och internationellt perspektiv, eftersom den inre marknaden och rör- ligheten på kulturområdet skulle motverkas. En enhetlig reducerad kulturmoms måste också ses i ljuset av att man avser att utvidga kretsen av momspliktiga. Om skatteunder- laget breddas kompenseras det eventuella inkomstbortfall för staten som skulle kunna bli resultatet genom att momsen sänks på en del håll inom kulturområdet. Enligt KLYS innebär en generell reducerad kulturmoms om inte en särskilt betungande kostnad för staten. Sett ur ett större perspektiv inbringar inte mer- värdesskatt på kulturområdet några nämnvärda intäkter. () uttrycker sig också positivt till en justering av mervärdesskattereglerna för konstnärers omsättning som kan medföra större enhetlighet i hanteringen för skatte- myndigheterna. Beträffande momshantering på kulturområdet efterlyser KLYS en rikstäckande samlad kompetens inom RSV i likhet med den artistavdelning för kulturarbetares deklarationer som håller på att starta upp igen på i . En sådan enhetlig hantering av kulturarbetares skatte- frågor efterlyses också av utredare i den remitterade utredningen 2003:21 Konstnärerna och trygg- hetssystemen. Vi vill varna för den rensning av momsnedsättningarna i som föreslår i sitt betänkande SOU 2002:47 Våra skatter. Mot bakgrund av det ovan anförda är det starkt moti- verat att behålla en differentiering mellan en lägre kulturmomssats och en normal-skattesats. KLYS vill också framföra att vi anser att beslut i fråga om de för- slag som läggs i SOU 2002:74 Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv beträffande slopande av generell momsfrihet för allmän- nyttiga ideella föreningar på kulturområdet samt för upphovsmans försäljning av konstverk bör avvakta och samordnas med resultatet av den aktuella mervärdesskatteutredningen. Om den nuvarande regeln inte kan få finnas kvar och det är oundvikligt att konstnärerna måste införlivas i momssystemet fullt ut anser KRO att momsen bör sättas till för hela verksamheten. Detta för att konstnärernas alster inte skall fördyras alltför mycket. Dessa bör gälla även när konstnären säljer sitt alster via ett galleri. Det kan inte anses motiverat att priset på konstnärens alster skall bli högre beroende av var försälj- ning sker. KRO anser också att frågan om ett borttagande av gränsen bör samordnas med nu aktuell utredning. Musikarrangörer i samverkan () och Amatörkulturens samrådsgrupp (ax) En viktig målsättning för kulturpolitiken är att nå alla grupper i samhället. Ökad moms i olika produktionsled kommer att höja priset på biljetter och därmed minska tillgängligheten för många med svag ekonomi. En skatt mot publiken i form av utgående moms på biljetter är all- tid negativ. Exakt hur priselasticiteten ser ut vet vi inte. Sett ur publikens synvinkel är rimligen moms att föredra framför . En mycket högre skattesats skulle påverka publiktillströmningen negativt och i sin tur innebära en försämrad ekonomi. En ökning av momsen från till svarar mot en prisökning på . Ideella föreningar och liknande organisationer inom teater/- kulturområdet med inriktning på att arrangera allehanda före- ställningar för allmänheten är vanligen inte momsregistrerade och saknar därmed avdragsrätt för den ingående momsen. I den mån de är momsregistrerade i kombination med bidragsfinansiering från det allmänna har de begränsad avdragsrätt. Enligt en Regerings- rättsdom och besked från RSV skall försäljning av produktioner (sålda föreställningar) debiteras moms framöver. var de momsbefriade. Denna kostnadsökning (eller del därav vid avdragsbegränsning) drabbar kulturen. Mot bakgrund av ovanstående resonemang föreslår att en enhetlig skattesats på införs för hela kulturområdet. Samverkansgruppen för Rättvis Moms inom kultur- och medie- sektorn För kultur och medieområdet är del väsentligt att en framtida struktur för mervärdesskattesatser tillgodoser kraven på konkur- rensneutralitet fullt ut och att den ur beskattningssynpunkt upp- fattas som rättvis. Dessa krav blir automatiskt tillgodosedda i en struktur med en skattesats. Exempel på de svårigheter som kan uppkomma i en struktur med tre skattesatser kan vi se i dagens struktur med skattesatserna 25, . För kultur- och medieområdet, tillämpas i huvudsak skattesatserna . I SRM-företagens verk- samhetsområde, främst betal-TV, tillämpas en skattesats om . Vissa med SRM-företagen konkurrerande verksamheter, t.ex. bio- grafföreställningar, beskattas . Motsvarande missför- hållanden finns också inom andra sektorer av kultur- och medie- sektorn. SRM:s uppfattning är att dessa missförhållanden går att rätta till genom införandet av en enhetlig beskattning för hela kultur- och medieområdet. I dagens struktur med tre skattesatser är SRM:s uppfattning att denna gemensamma skattesats skall vara så låg som möjligt - om möjligt . I en framtida, mervärdesskatte- struktur anser, SRM att hela kultur och medieområdet skall be- skattas med den för tiden lägsta gällande skattesatsen i syfte all kunna tillgodose värdefulla, kultur- och mediepolitiska mål. I sammanhanget kan också SVT:s önskemål om att momsbelägga TV-avgiften kommenteras. Syftet med detta skulle primärt vara att möjliggöra för SVT att kunna kvitta momsen i samband med bo- lagets inköp. I sammanhanget har också en reducerad momssats om Om detta skulle ske, vilket SRM välkomnar, och TV-avgiften momsbeläggas med reducerad skattesats skulle den oundvikligen få karaktären av att tittaren avgiftsbelades för att ta emot program från SVT, i stället för att som formellt vara en avgift för TV-innehav. Sker detta förutsätter SRM att även mot- tagning av annan TV, exempelvis betal-TV, erhåller samma skatte- sats som SVT. Om ändringar av momssatserna kommer att genomföras måste ut- gångspunkterna vara att kultursektorn inte kommer att påverkas negativt. Eftersom kulturområdet är ett komplicerat och mång- fasetterat område är det viktigt att man före en ev. förändring av momssatsen gör en noggrann genomgång av effekterna. Det är i det sammanhanget viktigt att titta både på effekterna för kulturlivet och för den enskilda medborgaren (biljettpriser m.m.). För Stims icke momspliktiga licenstagare medför en förändring av nivån en ökning/minskning av kostnaden för Stimersättningen och kan komma, att påverka deras nyttjande av musik. Svenska Artisters och Musikers () En enda skattesats är att föredra då det skulle förenkla för alla in- blandade. Administrationen skulle minska för , medlem- marna och . Konstruktioner med flera bolag och dylikt skulle inte behöva göras för att bästa möjliga moms- effekt skall kunna uppnås. En enhetlig kulturmoms innebär endast fördelar eftersom den leder till att gränsdragningsproblemen försvinner. Det är dock önskvärt att momssatsen är låg, dvs. inte högre än . SFF vill här understryka att EG:s sjätte momsdirektiv ger ut- rymme för en reducerad enhetlig moms på kulturområdet. En reducerad kulturmoms bidrar till att främja konstnärligt skapande samt att öka tillgången till kultur. Efterfrågan på konstnärliga uttryck ökar med åtföljande ökade skatteintäkter för staten. Genom en sänkning av momsen skulle konstverk och kulturupplevelser bli tillgängliga för en större kund- krets. En låg moms på kulturområdet är också vanligt före- kommande i övriga EU-länder. I övrigt hänvisar vi till KLYS svar. Sedan mervärdesskatten på böcker sänktes den har priserna på böcker i konsumentledet sänkts med hela det utrymme som skattesänkningen gav utrymme för. Detta har konstaterats såväl i en publicerad 2002 12 13 och i Bok- priskommissionens rapporter nr 1 och 2. Branschen har genom egna erfarenheter kunnat konstatera att effekterna av den lägre momsen och därmed de lägre priserna lett till en kraftigt ökad försäljning. Detta gäller både i bokhandeln och i bokklubbarna. Det har också kunnat konstateras att alla litteraturområden gynnats av skattesänkningen, inte minst barn och ungdomsböcker samt kurslitteratur. Som bekant betalar konsumenten själv alla läromedel/all kurslitteratur efter gymnasieskolan. Mervärdesskattesänkningen på böcker har inneburit en vitalise- ring i bokbranschen, ett sänkt pris och en ökad försäljning. Läs- ningen kommer troligen också att påverkas positivt om än i ett något längre perspektiv. I bokbranschen är vi helt övertygade om att en låg moms på böcker är mycket gynnsam både för branschens aktörer och inte minst för konsumenterna. Det är också viktigt att skattesatsen för det tryckta ordet, i dagstidningar, i magasin och i tidskrifter och i böcker, är densamma. För förlagen är det som sagts inga problem att hantera olika momssatser Som bekant har alltså upphovsrätten och böcker , medan det mesta övriga som rör förlagen, varor och tjänster, har . menar att en enhetlig momsnivå, utan reducerade nivåer, med all sannolikhet är olämpligt. Det finns grupper av varor och ev. också tjänster som av flera skäl behöver ha en lägre mervärdesskattenivå. En kraftig höjning av momsen på böcker vilket skulle bli följden om endast en momsnivå tillämpades skulle leda till höjda priser. Böcker skulle därmed bli mindre till- gängliga, försäljningen skulle gå ned och därmed också läsningen. Inom EU där alla medlemsländer utom , praktiserar differentierade momsnivåer, är böcker en sådan vara som åtnjuter den lägsta skattesatsen. I många länder tillämpas nollmoms på böcker, t.ex. i . I EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv, bilaga H, ingår böcker som en sådan vara som kan ges en reducerad mervärdesskatt. Typiskt sett är musikaliska verk, komposition och text, mycket sårbara då det gäller kopiering. Verken är i allmänhet små till sin omfattning eftersom notskriften är ett ytterligt effektivt sätt att dokumentera och komprimera verket. Det är därför lätt att kopiera musikaliska verk. Detta inses lätt om man jämför omfånget mellan en populär hitlåt å ena sidan med en populär roman på flera hundra sidor å andra sidan. Eftersom det är lätt att kopiera flertalet musikaliska verk har musikområdet varit hårt pressat av såväl olaglig kopie- ring som av laglig kopiering för enskilt bruk. Dessa svårigheter accentueras nu med den nya digitala tekniken och med Internet som distributionskanal. Erfarenheterna visar att många använder Internet för att skaffa sig sin musik. Många skulle välja ett lagligt alternativ framför att begå upphovsrättsintrång om skillnaderna i pris kunde utjämnas något Ett viktigt led i detta är att belägga musikaliska verk i alla former moms. Mycket talar för att detta skulle stimulera Kulturskolor, Musik- högskolor, körer och allmänheten att välja de lagliga alternativen för att skaffa sig sin musik. Därmed skulle utbudet av musik i laglig form på Internet stimuleras och tillgången på repertoar öka, enligt SMFF:s mening. Många användare av musik är också kulturföreningar av olika slag, som, inte är registrerade till moms. För dem skulle det utgöra en väsentlig avlastning om momsen sänks för musik i alla former från till . En sådan sänkning av momsen skulle omedel- bart komma dessa ideella föreningar tillgodo. Mot bakgrund av ovanstående föreslår Svensk Scenkonst att en en- hetlig skattesats på införs för hela kulturområdet på samtliga omsättningar inom området och att avdragsbegränsningsbestäm- melsen i 8 kap 13a § ML slopas. Eftersom det finns en kultur i av ideella föreningar som inte är momspliktiga är det av stor vikt att mervärdesskattesatsen blir låg (). Dessutom skulle det förenkla momshanteringen om undantaget för utövande konstnär togs bort och det blev moms- skyldighet i hela kultursektorn. Det skulle inte bli lika många gränsdragningsproblem. Avslutningsvis anser att, i det fall bolaget i fram- tiden blir momspliktigt, skulle likställas med andra företag ur mervärdesskattesynpunkt. Detta skulle inte bara kost- nadsmässigt påverka positivt utan även innebära en sundare konkurrenssituation. Detta gäller oavsett vilka mervärdes- skattesatser som tillämpas inom kultursektorn. På frågan om hur man ställer sig till olika framtida skattesats- strukturer uppger att det är svårt att be- döma detta. En hög mervärdesskattesats inom kulturområdet skulle innebära dels minskade engagemang för fria kulturarbetare i TV-produktio- ner, dels en ökad kostnad för TV-avgiftsbetalarna. En bibehållen mervärdesskattesats på för kulturområdet, med en betydligt bättre beskrivning av vad som avses med kultur- tjänster, är att föredra. En högre mervärdesskattesats än inom kulturområdet skulle medföra oönskade prisökningar. Nivån är sannolikt väl avvägd mot andelen ingående avdragsgill mer- värdesskatt i olika kulturtjänster för att inte skapa oönskade pris- höjningar. Skulle likställas med andra företag ur mer- värdesskattesynpunkt skulle marknaden för kulturella tjänster fungera bättre och rationellare. Dessutom skulle mycken onödig administration och osäkerhet elimineras. Tidskrifters medlemmar har endast fått ta del av en differentierad moms. Erfarenheterna är mycket positiva. Vi anser det oerhört viktigt att det tryckta ordet har en möjlighet att göra sig gällande på en allt hårdare och globali- serad mediemarknad. Den sänkta momsen på tidskrifter har inneburit att prenumera- tioner och lösnummerförsäljningen har ökat. Det är första gången . Även läsandet har ökat vilket visare att de mål som uppsattes när momssänkningen genomfördes tycks uppnås. En högre moms skulle leda till kraftiga pris- höjningar. Prishöjningar som alldeles klart skulle påverka utbudet inom t.ex. medieområdet i en tydligt kommersialiserande riktning. i ett EU-perspektiv skulle en höjd moms på de svenska tid- skrifterna på ett markerat sätt avvika från vad som är gängse inom den europeiska gemenskapen. Och således leda till att svenska tid- skrifter skulle hamna i ett betydligt sämre konkurrensläge. Slutligen vill vi påpeka att tidskrifterna som enda media tvingas betala i reklamskatt. Denna straffbeskattning av det tryckta ordet försätter tidskrifterna i en mycket besvärlig konkur- renssituation i förhållande till andra medier. Att tänka sig att statsmakterna skulle återinföra en hög moms på tidskrifterna som dessa skall betala en reklamskatt på är helt oacceptabelt. När det gäller frågan om vilka effekter olika framtida strukturer för mervärdesskattesatserna kan få på kulturområdet anser UR att en högre skattesats inom kulturområdet och/eller en utökad mer- värdesskatteplikt bland annat skulle innebära minskade engage- mang för fria kulturarbetare i TV och radioproduktioner. Detta skulle få effekter på UR:s möjligheter att tillhandahålla ett pro- gramutbud med mångfald vilket till stor del förutsätter köp av tjänster från kultursektorn. TV avgiften skulle i betydligt högre grad, bekosta skatter än vad som är fallet med gällande mervärdes- skatteplikt och mervärdesskattesats. En högre skattesats än skulle dessutom generellt inom kulturområdet medföra oönskade prisökningar. UR anser sammanfattningsvis att problematiken kring tillämp- ningen av mervärdesskattereglerna för tjänster inom kultursektorn inte utgör tillräcklig grund för en högre skattesats än för nu skattepliktiga tjänster. – och media – företräder ett brett spektrum av professionella yrkesutövare inom kulturom- rådet. Förbundet organiserar både konstnärligt verksamma som t.ex. regissörer, scenografer, filmfotografer, skådespelare, dansare, sångare och ett stort antal tekniska och administrativa yrken inom teater-, dans- och musikområdet samt film, , radio och andra media. Det innebär att förbundets medlemmar har en bred kontaktyta i förhållande till mervärdesskattereglerna inom kulturområdet. För- bundets övergripande syn på dessa frågor är att den reducerade skattesatsen på som tillämpas är helt nödvändig för kultursektorns verksamhet och utveckling. Kulturområdet kännetecknas av att den i huvudsak är starkt be- roende av offentliga bidrag, är synnerligen personalintensiv och sällan genererar ekonomiska vinster eller överskott. Detta medför att utformningen av skattereglerna har en mycket stor betydelse för möjligheterna att driva verksamheterna, ett beroende som för- stärks av att man i regel riktar sig till arrangörer eller direkt till privatpersoner som inte har möjlighet att övervältra skatten på någon annan. För att garantera mångfalden på kulturområdet behövs inte endast ett väl utvecklat offentligt stöd, det krävs också att lag- stiftningen på olika områden understödjer och inte motverkar de kulturpolitiska målen. Den reducerade mervärdesskattesatsen är en viktig förutsättning för att uppnå de kulturpolitiska målen - inte bara om mångfald - utan också om tillgänglighet, kvalitet, yttrandefrihet och oberoende. Att skattepolitiken måste stödja och samspela med kultur- politiken är något som också riksdag och regering gett uttryck för. I regeringens proposition 1996/97:3, Kulturpolitik, som anslutit sig till, sägs bl.a. följande: Arbetsmarknadspolitiska, skattepolitiska och socialpolitiska åtgärder kan få oväntade och drastiska konsekvenser för konstnärer. Det bör därför vara ett övergripande konstnärspolitiskt mål att rimlig hänsyn tas till konstnärernas speciella förhållande inom varje politikområde innan man väljer att lösa problemen inom kulturpolitikens ram. Det bör även understrykas att den lägre momssatsen på kulturom- rådet inte är något särpräglat för . Tvärtom utnyttjar de flesta länder inom EU de möjligheter som finns enligt EU:s mer- värdesskatterättsliga regler att ha reducerade skattesatser. Om skulle välja att avveckla nuvarande ordning skulle det med- föra en rad negativa effekter, inte minst genom att motverka den inre marknaden och rörligheten på kulturområdet. Vad gäller fråga 5 utgår Tidningsutgivarna från att fortsatt upprätthåller ordningen med en normalskattesats och två reduce- rade mervärdeskattesatser (allt i enlighet med den s k bilaga H till EG:s mervärdeskattedirektiv). Synen på den svenska mervärde- skattebeläggningen av den tidigare mervärdeskattebefriade svenska dagspressen byggde på just denna förutsätt- ning. Samma överväganden låg bakom införandet av den s.k. kulturmomsen därefter. En slopad eller höjd reducerad mervärdeskattesats för dagstidningar, tidskrifter och böcker skulle få förödande effekter från samhälls- och kulturpolitisk synpunkt. Tidningsutgivarna för- utsätter att regeringen såväl nationellt som i EG-sammanhang med kraft verkar för att bibehålla nuvarande ordning. Bilaga med förslag till lagändringar ingiven av Lagändringsförslag 3 kap. 11 § och 7 kap. 1 § ML, enhetlig mer- värdesskattesats inom kulturområdet I ändringsförslaget föreslås ett införande av en enhetlig mervärdes- skattesats om inom kulturområdet. Vidare föreslås att vissa tillägg görs till nuvarande bestämmelse om tillträde till kon- serter m.m. Ändringsförslaget är föranlett av de svåra gränsdrag- ningsproblem som de nuvarande bestämmelserna på området ger upphov till. Motiven bakom de nuvarande bestämmelserna om differentierad mervärdesskatt inom kulturområdet är av skilda slag, bl.a. fördel- ningspolitiska, kulturpolitiska och branschekonomiska. För vissa tillhandahållanden föreligger differentierade skattesatser medan det för andra tillhandahållanden föreligger ett undantag från skatte- plikt. Bestämmelserna har givit upphov till en mängd gränsdrag- ningsproblem, och har av denna anledning blivit svåra att tillämpa för såväl myndigheter som berörda enskilda och företag. En del av de gränsdragningar som tillämpande myndigheter tvingas göra på grund av nuvarande bestämmelser framstår som svårbegripliga, godtyckliga och orättvisa. Det har även blivit svårt att förutse myndigheternas tillämpning i de enskilda fallen. Nämnda svårighet har blivit ett stort problem även för en köpare av nu aktuella tjänster, bl.a. eftersom det inte föreligger avdragsrätt för debiterad utgående skatt som avser tjänst som är undantagen från mervärdes- skatt eller för debiterad utgående skatt till för hög skattesats. Vid ett flertal tillfällen har även godtroende köpare påförts skattetillägg på grund av felaktigt redovisad ingående skatt. Den beskrivna skattesituationen har blivit ohållbar varför branschen anser att det är hög tid att införa en enhetlig skattesats inom kulturområdet. Nedan följer en redogörelse för några av de gränsdragnings- problem som iakttagits och de oönskade effekter dessa har fått. Bilaga 4 SOU 2005:57 Gränsdragning mellan utövande konstnärs framförande och överlåtelse eller upplåtelse av rättighet. En utövande konstnärs framförande av ett konstnärlig eller litterärt verk är undantaget från skatteplikt. Denna tjänst är nära för- knippad med bl.a. upplåtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av sådant framförande, som beskattas till en reducerad skattesats om . De gränsdragningsproblem som blir aktuella kan exemplifieras, med situationen att ett tv-bolag arrangerar och sänder en musik- grupps konsert. Frågan som uppkommer är i första hand om musikgruppen tillhandahåller en eller två tjänster. Eftersom de tjänster som kan komma ifråga inte beskattas efter samma skatte- sats måste en sådan bedömning göras. Frågan är således om musik- gruppens tillhandahållande skall anses avse en utövande konstnärs framförande, och således undantaget från skatteplikt, eller om det faktum att konserten görs tillgänglig för allmänheten genom en direkt överföring medför att det är fråga om en tjänst som skall be- skattas till normalskattesatsen . Om tv-bolaget istället gör en inspelning av konserten som sedan sänds ut i ljudradio eller television, skall denna tjänst då i sin helhet anses utgöra en upp- låtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning som skall beskattas till den reducerade skattesatsen eller skall tjänsten till någon del anses utgöra en utövande konstnärs framförande av ett konstnärligt eller litterärt verk som är undan- tagen från skatteplikt? Inte sällan har skattemyndigheten i dessa ärenden valt att dela upp ersättningen i en skattefri del och en skattepliktig del. Ett annat exempel är en skådespelares inläsning av en dubbad text till en tecknad film. Skådespelaren fakturerar filmbolaget moms då han anser att det är rätten att nyttja inspel- ningen av hans inläsning som han säljer. anser istället att tjänsten delvis ska anses avse ett framförande av en ut- övande konstnär, vilket är undantaget från skatteplikt. Detta ställ- ningstagande från skattemyndighetens sida medför att kunden inte kan få avdrag för hela den debiterade momsen och eventuellt drabbas av ett 20 procentigt skattetillägg på felaktigt avdraget be- lopp. blir artistens omsättning med detta synsätt delvis undantagen från skatteplikt vilket i sin tur leder till en begränsad avdragsrätt och en komplicerad fördelning av den ingående skatten. SOU 2005:57 Bilaga 4 Gränsdragningen mellan entréavgift till konsert respektive danstillställning Medan entréavgift till konsert beskattas till en reducerad skattesats om skall för danstillställning en standardskattesats om tillämpas. Om en arrangör anordnar en konsert med en musikgrupp och publiken ges möjlighet att dansa anses det huvudsakliga syftet med arrangemanget vara musikgruppens framträdande och 6 procents moms ska tas ut på entréavgiften.