sou · GTB366 · 2006-01-01 00:00:00 — Kvinnors medianinkomsten av lön steg från av männens medianinkomst. enbart till de hel- tidsanställda steg kvinnornas medianinkomst från knappt 81 till av männens medianinkomst av lön.3 till den disponibla inkomsten, där ersättningar och bidrag läggs till inkomster från marknaden och skatt räknas bort, har kvinnors disponibla inkomst relativt mäns ökat från 76 till drygt 78 procent.4 Bland sammanboende kvinnor och män har kvinnors andel av hushållets disponibla inkomst ökat.5 Den generella bilden är således att kvinnors ekonomiska ställning har stärkts. Undersökningen visar också hur välfärdsstaten omför- delar mellan kvinnor och män och stärker kvinnors ekonomiska ställning relativt mäns. För både kvinnor och män kommer den största delen av inkomsterna från marknaden (lön, företagar- inkomst, avkastning på kapital), men även transfereringssystemen står för ett betydande tillskott. Transfereringarnas andel av inkomsterna har emellertid minskat för både kvinnor och män , något mer för kvinnor än för män.6 Trots att den generella bilden av utvecklingen är att den ekono- miska jämställdheten har ökat, finns det hinder mot att teckna en enbart positiv bild. Till exempel har kvinnors ökade förvärvsarbete inte motsvarats av att män tar en större del av det obetalda arbetet. Det förefaller som att skillnaderna mellan olika grupper av kvin- nor har ökat i flera avseenden. Särskilt gäller det skillnader mellan ensamstående mödrar och övriga kvinnogrupper. Sysselsättningen för ensamstående mödrar har minskat kraftigt och har inte återhämtat sig till samma nivå som den var i början av decenniet. Vidare har andelen heltidsarbetande minskat bland de ensamstående mödrarna jämfört med de sammanboende mödrarna. Detta ger också effekter på ensamstående mödrars inkomster. Situationen förbättrades för ensamstående mödrar mot slutet av 3Nyberg (2005), tabell 1. diagram 10 och 11. Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten och , men trots detta finns det en långsiktig tendens till ett ökande gap i genomsnittlig inkomst mellan ensamstående föräldrar och sammanboende föräldrar. Om förbättringen för ensamstående mödrar är tillfällig är svårt att säga. I huvudbetänkandet från kommittén Välfärdsbokslut konstateras att ensamstående mödrar framstår som en särskilt utsatt grupp under 1990-talet.7 hade ensam- stående kvinnor med barn sämre inkomster, större försörjnings- problem, högre arbetslöshet och lägre löner än befolkningen i övrigt. Denna situation försämrades ytterligare . När övriga grupper generellt fick en ökning av realinkomsten, minskade inkomsterna för ensamstående mödrar. Ensamstående kvinnor med barn har högre arbetslöshet, ett högre socialbidragsberoende, sämre hälsa och högre risk för att utsättas för våld och/eller hot om våld än andra kvinnor. Av vår undersökning framgår inte oväntat att transfereringarna står för en större del av inkomsterna för de ensamstående mödrarna jämfört med de sammanboende mödrarna,8 men även för de ensam- stående mödrarna minskade transfereringarnas andel av inkoms- terna . Generellt kan sägas att skillnaderna i inkomster är relativt små mellan ensamstående mödrar och sammanboende mödrar. Den stora skillnaden i inkomster är den mellan mödrar och fäder. De sammanboende fädernas genomsnitt- liga marknadsinkomst är nästan dubbelt så hög som både de ensamstående och sammanboende mödrarnas och marknads- inkomsten utgör av den totala inkomsten för dessa män. Transfereringarna utjämnar en del av dessa skillnader, mest för de ensamstående mödrarna. I följande resonemang sätter vi de sammanboende fäderna som måttstock och ställer ensamstående respektive sammanboende mödrars inkomster i relation till de sammanboende fädernas inkomster (se tabell 1). Det visar sig att sammanboende mödrar har en lägre disponibel inkomst än ensamstående mödrar. Men skillna- den mellan kvinnorna har minskat , dvs. de ensam- stående mödrarna har fått det sämre i förhållande till de samman- boende mödrarna. 8Förutom att vissa bidrag nästan enbart riktar sig till ensamstående föräldrar, t.ex. underhållsstöd och bostadsbidrag, kan också förklaringen vara att till exempel barnbidraget delats lika mellan sammanboende föräldrar men tillfaller helt den ensamstående föräldern. Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten Som vi tidigare konstaterat har de sammanboende mödrarna ökat sitt betalda arbete, medan ensamstående mödrar har tappat i syssel- sättning och arbetsutbud. Detta är troligen förklaringen till att de sammanboende mödrarna har ökat sina marknadsinkomster, medan de ensamstående ligger kvar på samma nivå som i början av 1990- talet. Det innebär alltså att även om de ensamstående mödrarna har en relativt högre egenförsörjningsförmåga än de sammanboende mödrarna, har de ensamstående mödrarna tappat både i förhållande till de sammanboende mödrarna och till de sammanboende fäderna. Tabell 5.1 Ensamstående och sammanboende mödrars andel av samman- boende fäders inkomst, 1991 och 2002. Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. Transfereringar har olika funktioner När inkomster från transfereringssystemen studeras är det av bety- delse att särskilja de olika typerna av transfereringar. I vår studie görs en uppdelning mellan lönerelaterade ersättningar, försörjnings- relaterade bidrag och behovsprövade bidrag (se tabellen ovan). Den första skiljelinjen går mellan ersättningar och bidrag. Ersättningar är direkt kopplade till löneinkomsterna, som ligger till grund för beräkning av ersättningens storlek. De lönerelaterade ersättning- arna, såsom t.ex. sjukförsäkring och föräldrapenning, är skatteplik- tiga. När det gäller bidragens storlek finns naturligtvis en koppling till löneinkomsterna, men även andra faktorer vägs in. De försörj- ningsrelaterade bidragen har att göra med försörjningsansvar för barn. De behovsprövade bidragen relateras också ofta till före- Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten komsten av barn, men även människor utan barn kan få del av behovsprövade bidrag. En annan skiljelinje går mellan vilken typ av omfördelning de olika transfereringarna innebär. Tanken med de lönerelaterade ersättningarna är att fungera som ett slags omfördelning för männi- skor under livet – mellan perioder av arbete och perioder då man av olika anledningar inte kan arbeta (vård av barn, sjukdom, arbetslös- het). Bidragen syftar mer till en omfördelning mellan grupper i samhället. Mellan de med låga respektive höga inkomster eller mellan de med barn och de utan barn.9 Konstruktionen av ersättningar och bidrag ger ofta effekter som kan vara både önskade eller oönskade. Givet att kvinnor, av olika skäl, har en mer sammansatt inkomstbild och att en större andel av kvinnors inkomster utgörs av transfereringar, påverkas kvinnor som grupp mer av förändringar i skatte- och transfereringssyste- men än vad män gör. Generösa ersättningar och bidrag kan minska incitamenten till arbete och låsa in människor i bidragsberoende. Det är problematiskt både för individen och för samhällsekonomin. Den grupp som anses vara allra mest känslig för förändringar i skatte- och transfereringssystem är ensamstående mödrar. Utveck- lingen förefaller även ge stöd för att denna grupp också är mer känslig än andra för förändring i konjunkturer. Femininisering av fattigdomen? Har den ökade ojämlikheten inneburit ökad fattigdom och en femininisering av fattigdomen? Det finns olika sätt att definiera och mäta fattigdom, men ett sätt är att undersöka utvecklingen beträffande de som får ekonomiskt bistånd, dvs. Den största gruppen som mottar socialbidrag utgörs av ensamstående män utan barn, både och i början av 2000- talet. Därefter kommer gruppen ensamstående mödrar. Det finns en grupp ensamstående mödrar med höga inkomster och god ekonomisk standard,10 men statistiken visar att ensamstående mödrar generellt är mer beroende av ekonomiskt bistånd än andra grupper. Ekonomiskt bistånd skall fungera som ett yttersta skyddsnät för att tillgodose behovet av ekonomisk trygghet. Syftet är inte att människor skall behöva förlita sig på socialbidrag som en 9Nyberg (2005). Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten Men så är det inte för alla. Det långvariga beroendet av ekonomiskt bistånd är vanligast bland ensamstående mödrar.11 visar beräkningar att i jämförelse med andra grupper är det en större andel av de ensamstående mödrarna med socialbidrag som också har inkomst av arbete.12 Även om ojämlikheten har ökat, enligt vår studie, finns det ändå inte några tydliga tecken på att det har skett en femininisering av fattigdomen i . Att få ekonomin att gå ihop för kvinnor med låga inkomster I den intervjustudie med tjugo lågavlönade kvinnor med både svensk och iransk bakgrund som utredningen publicerar ges en illustrerande bild av vilka strategier lågavlönade (och ensam- stående) kvinnor använder för att klara sin försörjning.13 De iranskfödda kvinnorna i studien har ofta varit hänvisade till instabila och udda inkomster på grund av att de, i synnerhet i början av sin vistelse i , har svårighet att komma in på arbetsmarknaden. Studiestöd, arbete i familjeföretag och ersättning för vård av anhörig är vanliga exempel. De svenskfödda kvinnorna finns i större utsträckning på arbetsmarknaden, men med små ekonomiska marginaler blir en minskad inkomst kännbar vid t.ex. sjukskrivning eller arbetslöshet. Arbete är den huvudsakliga inkomstkällan för de kvinnor som ingår i studien. De har låga inkomster och små ekonomiska margi- naler, men socialbidrag utgör inte en stadigvarande inkomstkälla. Flertalet har dock erfarenhet av att ha ansökt om socialbidrag. Regelsystemet och bemötandet i har resulterat i att de hellre söker andra vägar för att klara sin försörj- ning. Välgörenhetsorganisationer eller lån från familjemedlemmar och vänner – vanligen kvinnor som själva har en utsatt ekonomisk situation – kan då utgöra hjälpande händer i svåra situationer. 11Mossler (2004), refererad i (2005). 12Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende . 2004/05:1, bilaga 3. 13Yazdanpanah i SOU 2005:66, Forskarrapporter. Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten Hur kan ensamstående föräldrars ekonomi stärkas? Ensamstående mödrar har generellt drabbats hårt . När det gäller de ensamstående fäderna är det svårt att dra några generella slutsatser, eftersom gruppen är liten och data osäkra. Sysselsättningen bland de ensamstående fäderna föll kraftigt , men förefaller ha återhämtat sig bättre än sysselsättningen för ensamstående mödrar. Ensamstående fäder har dock en mycket lägre sysselsättning än sammanboende fäder.14 Det finns olika sätt att stärka den ekonomiska situationen för ensamstående föräldrar som är ekonomiskt utsatta. Införandet av maxtaxan i barnomsorgen innebar att marginaleffekter minskade. Före maxtaxans införande kunde ökad arbetstid innebära att inkomstökningen åts upp av den höjda barnomsorgstaxan så att det blev mindre pengar kvar i plånboken. Maxtaxan syftade således delvis till att öka incitamenten till betalt arbete genom att minska marginaleffekter för främst ensamstående föräldrar. Maxtaxan har inneburit ökad efterfrågan på barnomsorg, men finns inget svar på om det också inneburit ett ökat arbetsutbud.15 Det hävdas generellt att det finns höga marginaleffekter när det gäller att gå från bidragsberoende till arbete. De med högst margi- naleffekter utgörs enligt den senaste av del- tidsarbetande, arbetslösa, förtidspensionerade och socialbidrags- tagare. Allra högst är de för ensamstående föräldrar med låga inkomster.16 Av annan statistik vet vi att i samtliga dessa grupper utgör kvinnor en majoritet. Det tyder på att kvinnor drabbas gene- rellt oftare av marginaleffekter än män. Flera studier har visat att ensamstående mödrar reagerar snabbt på förändringar i skatte- och transfereringssystem.17 Det är angelä- get att gruppen ensamstående föräldrar, som till största delen utgörs av mödrar, stärks ekonomiskt på ett sätt som inte medför risker för fattigdomsfällor eller ökat bidragsberoende utan som i stället minskar marginaleffekterna. Inom forskningen diskuteras förutsättningar för att genom skattesystemet stimulera till ökat deltagande i arbetskraften och minskat bidragsberoende. Det handlar inte om generella skatte- 14Se (2005), diagram 13. , IFAU har i uppdrag att utvärdera effekterna av maxtaxan på arbetsutbudet. Rapportering skall ske och . Se (2003). Uppföljning av reformen maxtaxa, allmän förskola m.m. 17Lundgren m.fl. (2005). Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten sänkningar utan om åtgärder som riktar in sig på vissa grupper, genom att möjliggöra ett avdrag för inkomster inom ett visst inkomstintervall. Ett sådant, så kallat förvärvsavdrag, innebär i praktiken att avsevärt lägre skatt betalas på en viss del av inkoms- ten. Olika länder har tillämpat system med förvärvsavdrag. prövade att i två provinser införa ett program som kallades (SSP). Det innebar att ensamstående föräldrar som från att ha uppburit socialbidrag gick till betalt heltidsarbete fick ett så kallat inkomsttillskott. Utvärderingen av SSP visade att ensamstående med barn ökade sin sysselsättnings- frekvens i sådan utsträckning att reformen blev självfinansierad.18 Syftet med programmet var att öka inkomsterna för en grupp med låga inkomster utan att kostnaderna för reformen skulle bli för höga. Ett förvärvsavdrag kan konstrueras på flera sätt, beroende på vilka syften man vill uppnå och vilket beteende man vill stimulera. Syften kan till exempel vara att stimulera arbete i stället för bidragsberoende eller att stimulera de som arbetar deltid till att arbeta heltid. Det kan också vara ett sätt att göra arbete mer lön- samt än sjukförsäkring eller a-kassa, utan att sänka ersättningsnivå- erna i transfereringssystemen. 5.4Vilka är förutsättningarna för ökad ekonomisk jämställdhet? Utvecklingen uppvisar således både faktorer som har inneburit en generellt ökad ekonomisk jämställdhet och faktorer som påverkat i negativ riktning. I vad mån kommer dessa positiva respektive negativa tendenser att hålla i sig och i vad mån kommer skeenden som pågår att inverka på utvecklingen framöver? Vad går att säga om rådande förutsättningar för ökad ekonomisk jämställdhet? Beroende på om man väljer att anlägga en optimistisk eller pessimistisk syn på hur utvecklingen kommer att gestalta sig, kan framskrivningen av en och samma företeelse bli olika. Utgångs- punkten för ett optimistiskt synsätt är att utvecklingstendenser i positiv riktning kommer att fortsätta, ett slags framstegsoptimism. Vinster av ökad jämställdhet kommer innebära en drivkraft som är Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten starkare än krafter mot minskad jämställdhet. Utgångspunkten för ett mer pessimistiskt synsätt är att det inte finns något självklart i att utvecklingen fortgår i riktning mot jämställdhet. Backlash kan vänta om hörnet. Utifrån utvecklingen finns på den positiva sidan att kvinnor har höjt sin utbildningsnivå, stärkt positionen på arbets- marknaden, minskat deltidsarbetet, minskat sitt obetalda arbete men ökat det betalda arbetet. Könssegregeringen inom den högre utbildningen har minskat något och det finns inget som talar för att andelen kvinnor som söker sig till högre utbildning skulle minska. Detta kan även komma att få effekter på arbetsmarknaden. Även om en betydande andel kvinnor fortfarande arbetar deltid pågår ansträngningar för att fler skall kunna gå från deltid till heltid och lagstiftning som stärker rätten till heltid övervägs. När det gäller lönerna har många pekat på att det inom kommer att finnas stor efterfrågan på arbetskraft inom traditionellt kvinnliga yrken och inom de kvinnodominerade sektorerna på arbetsmark- naden. Detta kan sätta press på lönerna och eventuellt leda till löneökningar som skulle kunna påverka både löneskillnader och kvinnors inkomster av betalt arbete. När det gäller det obetalda arbetet har kvinnor minskat sitt obetalda arbete. Tillgången på barnomsorg har ökat och maxtaxan i barnomsorgen innebar minskade marginaleffekter, vilket ökade de ekonomiska incitamenten för kvinnor att öka sitt betalda arbete. De kvoterade pappamånaderna i föräldraförsäk- ringen har inneburit att fäderna ökat sitt uttag av föräldrapenning . Ett genomförande av ökad kvotering av föräld- raförsäkringen kommer att öka fädernas uttag ytterligare. Det finns förhoppningar om att detta också kommer att innebära att män tar ett större ansvar för det obetalda arbetet förknippat med barn och familj. På den negativa sidan kan vi se att kvinnors höjda utbildnings- nivå inte har gett ekonomisk utdelning i form av högre löner i mot- svarande grad. För att tala ekonomspråk: kvinnor får sämre avkast- ning på sitt humankapital än vad män får. Förändringen av tids- användningen innebar inte någon reell omfördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet mellan kvinnor och män. Det är bara omfattningen på det obetalda arbetet som har minskat, därför att kvinnor har minskat det. Män ligger kvar på samma nivå som . Vi vet också att bland sammanboende kvinnor och män förefaller män helt opåverkade av om kvinnor arbetar deltid Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten Det förefaller således vara ett mycket svårförändrat område. innebar också att ett större ansvar lades på anhöriga för omsorgen om gamla genom att tillgången på äldre- omsorg minskade. Även om det inte går att belägga i statistiken, är det inte otänkbart att ett sådant ansvar – som i större utsträckning utförs av kvinnor – kan innebära ett hinder för kvinnor till att arbeta mer betalt. Om inte andra lösningar på äldreomsorgsbehovet genomförs, finns det risk för att kvinnors obetalda arbete ökar. En stor förändring som har skett är att antalet sjukskrivna har skjutit i höjden.19 Det är främst kvinnor som står för den stora ökningen. Över tid följs sjukskrivnings- mönstren åt för kvinnor och män, även om kvinnor har legat på en högre nivå än män. har emellertid könsskill- naderna ökat. står kvinnor för två tredjedelar av alla sjuk- skrivningsdagar och kvinnor är mer sjukskrivna än män oavsett ålder, utbildning, familjetyp eller bransch. För män är dagens sjuk- skrivningsnivå i ett längre tidsperspektiv inte särskilt hög.20 Det som också hänt är att antalet förtidspensionärer (kallas numera för aktivitets- och sjukersättning) har ökat. Även där är kvinnor överrepresenterade. Om antalet personer som varit arbetslösa, sjukskrivna, förtids- pensionärer och socialbidragsmottagare läggs samman och räknas om till helårsekvivalenter motsvarar det av befolkningen. Det är i nivå med andelen personer . Skill- naden är att då befann sig i en lågkonjunktur, men i en högkonjunktur.21 Det finns inte tillgång till uppgifter om hur stor andel av dessa helårsekvivalenter som kvinnor respektive män representerar, men givet kvinnors överrepresentation i sjukförsäk- ringen, både som sjukskrivna och som förtidspensionärer, är det troligt att kvinnor står för en större del jämfört med män av den sammanlagda andelen helårsekvivalenter som har inkomster från transfereringssystemen. Att fler kvinnor än män är sjukskrivna är i sig ett jämställdhets- problem. Men i ett framtidsperspektiv är det än mer problematiskt att könsskillnaderna ökar när det gäller förtidspensioner. utgör de förtidspensionerade av den arbetsföra befolkningen, eller 540 000 personer, och av de som förtidspensio- 19Se vidare om sjukskrivningarna i kapitlet om Arbetsmarknad och arbetsliv. 2004/05:101. Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten neras återvänder till arbetsmarknaden.22 Förtids- pensionerna innebär sålunda ett hot mot kvinnors möjligheter till betalt arbete och därmed är det ett hot mot ökad ekonomisk jäm- ställdhet. Med den stora mängd kvinnor som förtidspensioneras, kan det betyda att vi cementerar oss i en framtida ojämställd- het som blir mycket svår att förändra. En sammanvägd bild av de förutsättningar som här mycket kortfattat diskuterats är att det finns risk för att den ekonomiska ojämställdheten i vissa avseenden ökar, men möjlighet att den minskar i andra avseenden. En trolig utveckling är också att skill- naderna i inkomster kommer att öka mellan kvinnor. De som kom som flyktingar till har haft svårt att få en fast förankring på arbetsmarknaden och allra svårast har det varit för kvinnor. Ju längre ifrån födelselandet är, ju lägre deltar kvinnor i arbetskraften. Ensamstående mödrar har haft svårt att återhämta den sysselsättningsfrekvens gruppen hade i början av 90- talet och inkomsterna för ensamstående mödrar har utvecklats sämre än sammanboende mödrars och mäns inkomster. 5.5Förslag om förvärvsavdrag för ensamstående föräldrar I utredningens uppdrag ligger att utifrån analyser av utvecklingen lämna förslag till nya mål och förändringar i orga- nisationen som kan leda till ökad effektivitet i jämställdhetspoliti- ken. I vårt förslag till nytt mål på området ekonomisk jämställdhet ingår att Kvinnor och män skall ha samma rätt och möjlighet till avlönat arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Vår studie av den ekonomiska jämställdheten tyder på att ensamstående mödrar har fått sämre möjligheter att försörja sig och sina barn, vilket inte gäller för de sammanboende mödrarna eller för kvinnor utan hemmavarande barn. De ensamstående mödrarnas situation innebär sålunda en rörelse ifrån målet om ekonomisk jämställdhet. Jämförande studier över risken för ensamstående mödrar att hamna i fattigdom visar att i är den risken avsevärt mindre än i andra länder.23 Även om vi inte kan konstatera en ökad fattigdom bland kvinnor, är det inte förenligt med jämställd- hetsmålen att ensamstående mödrar har tappat i välfärdsutveckling 23Nyberg (2005). Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten i relation till andra grupper. Även de ensamstående fäderna förefaller vara mycket känsliga för konjunkturförändringar. Förutom att detta innebär hinder för ökad ekonomisk jämställdhet, påverkar det också de barn som lever under knappa ekonomiska förhållanden. Vår bedömning är att det behövs insatser inriktade på att främja en mer gynnsam ekonomiskt utveckling för ensam- stående föräldrar. Utredningen föreslår att regeringen överväger möjligheten att införa ett förvärvsavdrag för ensamstående föräldrar. Konstruktionen av ett förvärvsavdrag beror dels på vilket syfte man vill uppnå, dels vilka kostnader man anser vara rimliga för en sådan reform. Kostnaderna för reformen utgörs av uteblivna skatteintäkter på staten och kommunerna, men kan i olika utsträckning kompenseras av ökade skatteinkomster och minskade utgifter för t.ex. socialbidrag och a-kassa. Vi väljer att lämna ett principförslag med motiveringen att kon- struktionen av ett förvärvsavdrag bör utredas närmare, vilket inte ryms inom ramen för vårt uppdrag. Utifrån ett antal principiella utgångspunkter anser vi att det finns stora fördelar med ett riktat förvärvsavdrag att detta bör utredas närmare. Utifrån jämställdhetspolitikens strävan efter ökad ekonomisk jämställdhet samt mot bakgrund av utredningens analys av utveck- lingen för de ensamstående föräldrarna , anser utredningen att förvärvsavdraget bör konstrueras med syftena att: minska tröskel- och marginaleffekter för ensamstående föräld- rar med låga inkomster, öka incitamenten till avlönat arbete, öka incitamenten till heltidsarbete och stärka en grupp som är ekonomiskt utsatt. Förvärvsavdraget som sådant minskar tröskel- och marginaleffekter för ensamstående föräldrar. Bostadsbidraget, som ofta utgör en tröskel för ökat arbetsutbud, påverkas inte av ett förvärvsavdrag eftersom bostadsbidraget baseras på den årliga bruttoinkomsten, Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten alltså inkomsten före skatt. Bostadsbidraget bör heller inte föränd- ras, eftersom effekten av förvärvsavdraget skulle minska för de med lägst inkomst om bostadsbidraget skulle minska.