sou · GTB331 · 2006-01-01 00:00:00 — I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen 2001 beslutade att avsätta medel till utbildningsvetenskaplig forskning. Medlen skulle förvaltas av , och för det utbildningsvetenskapliga området inrättades en Utbildningsveten- skaplig kommitté inom för perioden –2003. I budgetpropositionen 2003 blev kommitténs mandat förlängt till 2005. Utbildningsvetenskapliga kommitténs tillkomst kan sägas ha sina rötter i två samtidiga utredningar med åtföljande propositio- ner. Den första propositionen, En förnyad lärarutbildning,1 föreslår en organisation för finansiering av forskning i nära anslutning till lärarutbildningen och som är relevant för lärarnas yrkesutövning. I den därefter kommande forskningspolitiska propositionen Forsk- ning och förnyelse2 tilldelas däremot en bredare forskningsfinansierande roll inom ramen för verksamhet. Utbildningsvetenskapliga kommit- téns område utökas med lärande och betoningen ligger på ett växande forskningsområde med rötter i olika vetenskapliga disci- pliner. Den dubbla tillkomstgrunden och de skiljaktiga beskriv- ningarna av Utbildningsvetenskapliga kommitténs forsknings- område har inneburit att en spänning byggts in i kommittén sedan starten. tillkallade regeringen en särskild utredare för att utvärdera Utbildningsvetenskapliga kommitténs stöd till det utbildningsvetenskapliga området. hur stöd till utbildningsvetenskaplig forsk- ning påverkat det utbildningsvetenskapliga forskningsområdet samt om systemet för forskningsfinansiering av utbildningsveten- skap bör ändras och, för de fall ändringar krävs, lämna förslag till den nya ordning som bör gälla. 1.att under ska fortleva som ett eget ansvarsområde inom Vetenskaps- rådet, 2.att skall fortsätta utveckla inriktningen mot forskning och forskar- utbildning som bedrivs i anslutning till lärarutbildning och som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten, 3.att skall inrät- tas som ett fjärde ämnesråd – ämnesrådet för utbildningsveten- skap, 4.att den för ämnesråden generella instruktionen (SFS 2000:1199 § 12) då skall gälla även för ämnesrådet för utbildningsveten- skap,3 5.att kravet på medfinansiering från högskolorna undan- röjes. Utbildningsvetenskapliga kommitténs verksamhetstid är alltför kort för att regeringens intentioner med att etablera ett utbild- ningsvetenskapligt forskningsområde så att det av egen kraft kan hävda sig gentemot annan forskning skall ha kunnat realiseras. Att bygga upp ett nytt forskningsområde med de höga ambitioner regeringen angett kräver snarare 8–. En realistisk målsättning är dock – givet de förutsättningar som anges nedan – att det utbildningsvetenskapliga området under de tillkommande som här föreslås kan etablera sig som ett självständigt forsknings- område. För att relevanskravet skall kunna uppfyllas på ett till- fredsställande sätt, bör emellertid en modell etableras för syste- 3 Av SFS 2000:1199 framgår att varje ämnesråd skall ha en styrelse som skall bestå av ord- föranden och tio andra ledamöter. Sju ledamöter skall utses genom val enligt förordningen (2000:1018) om elektorsförsamling vid forskningsråd och fyra ledamöter, däribland ord- förande, skall utses av regeringen. Styrelsen utser vice ordföranden inom sig. matisk relevansprövning av forskningsansökningar till Utbild- ningsvetenskapliga kommittén. När regeringen inrättande angavs att denna skulle vara av temporär natur och att verksam- heten småningom skall avvecklas och integreras inom Vetenskaps- rådet eller annan finansiärs verksamhet. Jag föreslår alltså att denna intention ej fullföljs utan istället att utbildningsvetenskap etableras som ett eget ämnesråd. Skälen till detta är i grunden desamma som en gång föranledde att inrät- tades, dvs. att utbildningsvetenskap svarar mot ett omfattande och alltmer centralt forskningsområde i det moderna kunskapssamhäl- let. följer härvidlag en internationell trend att i ökad utsträckning beforska lärandets villkor inom formella och infor- mella system. Den form som valts för detta i – ett särskilt medelsfördelande organ – synes framsynt. En integration av inom ämnesrådet för Humaniora och samhällsvetenskap skulle göra det utbildnings- vetenskapliga området mindre tydligt och inte svara emot områdets omfattning och vikt. Det vore i och för sig möjligt att fortsätta med formen av en utbildningsvetenskaplig kommitté istället för ett ämnesråd. Emellertid, om den särskilda inriktningen mot lärar- utbildning och pedagogisk yrkesverksamhet föreslås slopas blir skillnaden mot ett ämnesråd så liten att det ej är motive- rat med en särskild kommitté vid sidan av ämnesråden. har getts instruktioner att särskilt stödja lärarutbildning och annan pedagogisk yrkesverksam- het. Bakgrunden till denna sektorsforskningsliknande anvisning finns utförligt beskriven i betänkande Att lära och leda (SOU 1999:63). Även om jag nu föreslår att denna särskilda inriktning skall slopas så kommer det att kvarstå ett omfattande behov av forskning och kompetensför- stärkning inom det växande området skola och utbildning. Dessa behov kommer att formuleras av statsmakterna, forskarsamhället och avnämarna, fr.a. skolan. Detta inslag av sektorsforsknings- karaktär bör bejakas och beaktas bäst genom ett särskilt ämnesråd. Regeringen pekar också i propositionen på möjligheten att integrera i annan finansiärs verksamhet. En möjlig sådan myndighet vore FAS – Forsknings- rådet för arbetsliv och socialvetenskap – där Utbildningsveten- skapliga kommitténs sektorsforskningskaraktär har en naturligare hemvist. Men de sammanvägda argumenten för att stödet till utbildningsvetenskap bör organiseras inom över- väger. Ett av de viktigaste skälen till Utbildningsvetenskapliga kommitténs tillkomst var att lärarutbildningens forskningsbas ska stärkas och att lärarutbildningens status i forskarsamhället höjs. En sådan process har bäst förutsättningar att lyckas inom ramen för och dess betoning av nyfikenhetsforskning. Det torde i själva verket vara en för lärarutbildningen näst intill ödes- fråga att åstadkomma en kraftfull kompetensutveckling genom forskning och forskarutbildning och därmed närma sig de mål som uppsattes med lärarutbildningarnas integrering i högskolan 1977. Därför är det viktigt att förblir basen för forsk- ningsstödet. Det är också viktigt att anvisningen om den särskilda inriktningen mot lärarutbildning tas bort för att visa att forskningen blivit tillräckligt stark för att leva på egna villkor och meriter. Om de vetenskapliga intentionerna med etablerandet av det utbildningsvetenskapliga området på skall ha möj- lighet att realiseras bör över- väga att inrikta en del av sitt arbete på att utlysa större rambidrag för att på så sätt åstadkomma en sammanhållen, långsiktig forsk- ning, i den internationella frontlinjen. Sådana långsiktiga rambidrag kan utgöra en väsentlig förstärkning av utbildningsvetenskapens basfinansiering vid några utvalda forskningsmiljöer. I det samman- hanget bör också ett begreppsligt tydliggörande ske hos Utbild- ningsvetenskapliga kommittén, så att motsägelsefulla och mång- tydiga forskningsinriktningar som praxisnära grundforskning rensas ut. Utbildningsvetenskap är inte någon vetenskaplig bas- disciplin, utan hämtar sina metodologiska verktyg från ett flertal discipliner. Begreppet praxisnära har heller inte visat sig använd- bart som beskrivning av en forskningsinriktning; t.ex. har de utvär- deringar som gjorts av projekt finansierade av Utbildningsveten- skapliga kommittén inte kunnat skilja ut praxisnära projekt från övriga projekt. Som visats i kapitel 5 (Vetenskap om eller för utbildning – en historisk översikt) har förutsättningarna för FoU-stöd till skolan förändrats kraftigt under genom omorgani- sation av och inom , och Myndigheten för skolutveckling. finns enbart en forskningsfinansiär med ansvar för stöd till skolforskning – . Att samtliga övriga forskningsfinansiärer försvunnit är naturligtvis ett starkt skäl för att skall fortsatt ha ett särskilt organiserat ansvar för området skola: – utvärdering och kontroll; Myndigheten för skolutveckling – utvecklingsstöd; Vetenskaps- rådet/– forskningsstöd. Denna ansvarsuppdelning är klar och bör ej suddas ut. En avgörande skillnad mellan och ämnesråden är kravet på medfinansiering från högskolorna. Detta krav syftade till att engagera högskolorna och dess traditio- nellt icke lärarutbildande institutioner och fakulteter i lärarutbild- ningen och till att överföra resurser från övriga fakultets- anslag till ett slags fakultetsanslag för lärarutbildningen. Vi har kunnat konstatera att detta system är dysfunktionellt och starkt irritationsskapande i högskolorna. Principen fyller ingen funktion när det gäller att överföra och bygga upp stabila resurser inom det utbildningsvetenskapliga området. Däremot utesluter principen i realiteten högskolor med begränsade fasta forsknings- resurser att deltaga i ansökningar till . Kravet på medfinansiering bör slopas och andra vägar för att stimulera högskolornas engagemang för lärarutbildning och dess forskningsanknytning bör utvecklas. Regeringen uttryckte också ett krav på samverkan mellan hög- skolor för att bygga upp forskningskompetens och forskningsbas även vid de nya högskolor som saknar vetenskapsområde. Också detta krav har medfört merarbete och irritation bland forskningsansökarna men sannolikt mer för att kravet tillämpats inkonsekvent än på grund av kravet i sig. Samverkan mellan hög- skolor och forskningsmiljöer bör fortsatt eftersträvas inom utbild- ningsvetenskapen. Kravet behöver ej skärpas men tillämpas hårdare. Mitt förslag innebär att verksamhet övergår i ett ordinarie ämnesråd och följer gängse regelsystem och kriteria. Detta innebär bl.a. att valet till ämnesrådet för utbildningsvetenskap skall ske genom en elektorsförsamling som saknar samma tydliga avgränsning som de övriga ämnesråden. Frågan om vem som är röstberättigad till ämnesrådet för utbildningsvetenskap är emeller- tid inte större än för val till FAS och Formas där det också finns en mångfald av dubbelanslutningar. Ett gott underlag finns också i listor som används vid val till det särskilda organet som är obligato- riskt för högskolor med lärarutbildning. Vid utseendet av de fyra ledamöter som skall utses av regeringen bör skolsektorn represen- teras. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall utvärdera hur stöd till utbildningsvetenskaplig forskning påverkat det utbildningsveten- skapliga forskningsområdet samt utreda om systemet för forsk- ningsfinansiering av utbildningsvetenskap bör ändras och, för de fall ändringar krävs, lämna förslag till den nya ordning som bör gälla. Lärande, kunskapsutveckling samt utformning av modeller för att stödja detta är centrala frågor i dagens kunskapssamhälle. Väl- informerade och välutbildade medborgare är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Skolan skall ge barn och ungdomar möjligheter att utveckla kunskap, färdigheter och värderingar för att kunna fungera som vuxna i ett fritt samhälle. Skolan skall sti- mulera barn och ungdomars lust att lära och vilja till att delta i det livslånga lärandet. Vuxenutbildningen skall ge vuxna möjligheter att utveckla sina kompetenser utifrån behov och förutsättningar. Kun- skap utvecklas och omsätts allt snabbare vilket ställer krav på den enskilde såväl i privatliv som i arbetsliv, inte minst på grund av informationssamhället där IT blir ett allt vanliga inslag i vår vardag. Därför är det angeläget att också beakta behovet inom detta område. Individens vilja till att ta del av det livslånga lärandet är en nödvändighet i ett föränderligt kunskapssamhälle, lokalt och glo- balt. Det livslånga perspektivet på lärande fokuserar på den kuns- kapsutvecklingsom sker utanför de formella systemen. Lärande handlar om en livslång process där de formella utbildningssystemen samspelar med det informella lärandet. Arbetsmarknadens och arbetslivets förändringar nödvändiggör ett öppet förhållningssätt till kunskaper och lärande genom hela det yrkesverksamma livet. Allt detta kräver en ökad förståelse för hur kunskap utvecklas, inhämtas, förmedlas och används. Utbildningsvetenskap är ett brett område där ämneskunskaper möter metodik, didaktik och pedagogik. Hur kunskap utvecklas och hur undervisning leder till lärande är fortfarande delvis out- forskade frågor. Ökad kunskap om kunskapsbildningens process och elevers förutsättningar att lära är ett stöd för såväl lärare som lärarutbildare i deras pedagogiska uppdrag. Men det är även ett stöd för arbetslivets läroprocesser och en del av underlaget för ett livs- långt lärande. Utbildningsvetenskaplig forskning har därmed nära anknytning till lärarutbildning och pedagogisk verksamhet. Forskningen inom utbildningsvetenskap är både i och internationellt ansedd som svagt kopplad till undervisningen. Ofta har lärarutbildningen varit frikopplad från forskningen. Den forsk- ning som har bedrivits inom näraliggande områden med relevans för pedagogisk yrkesverksamhet har endast i liten utsträckning til? ?lämpats inom undervisningen eller inom lärarutbildningen. bildades dock en kommitté för finansiering av utbildnings- vetenskap inom , Utbildningsvetenskapliga kom- mittén. Utformningen av kommittén bygger på förslag i propo- sitionerna En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) och Forskning för framtiden, en ny organisation för forskningsfinan- siering (prop. 1999/2000:81) samt den forskningspolitiska propo- sitionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Denna fick till uppgift att främja och stödja utbildningsvetenskaplig forskning av högsta kvalitet med fördelning av medel till forskning och forskar- utbildning som en viktig uppgift. Kommittén inrättades bland annat för att utbildningsvetenskaplig forskning främst skall finan- sieras genom lärosätenas och försorg. Efter ett uppbyggnadsskede avsätts nu från anslag för forskning inom utbildningsvetenskap. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) föreslogs att sär- skilda medel för utbildningsvetenskaplig forskning skulle avsättas. beslöt i enlighet med förslaget (bet. 2000/01:FiU10, rskr. 2000/01:130). Ett villkor för finansiering från har varit att det lärosäte där forskningen skall bedrivas bidrar med egna resurser motsvarande minst en tredjedel av de medel som beviljas från . På detta sätt visar lärosätet att ansökan är priori- terad som denna ordning bidrar till ett engagemang för att öka forskningsbasen för lärarutbildningen. En aspekt av läro- sätets prioritering av sådan forskning är hur forskning inom till exempel pedagogik och psykologi knyts till lärarutbildningen. Regeringen bedömde i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) att forskarutbildningens organisation i särskilda forskarskolor kan ha positiva effekter för forskarutbildningen inom området liksom för rekrytering till denna. Regeringen inrättade därför 16 nationella forskarskolor. Två av dessa har anknytning till utbildningsvetenskap. Forskarskolorna kan erbjuda tillgång till stora forskningsmiljöer och kan stimulera till bra forskning. har prioriterat stöd till unga forskare och har lyft fram några prioriterade områden som bedömts som eftersatta. Bland dessa finns forskning inom ämnes- didaktik. De projekt som har beviljats medel finns främst inom grundskola och högre utbildning inklusive lärarutbildning. Pedagogisk utveckling inom högskolan Universitet och högskolor har ansvar för att erbjuda utbildning i högskolepedagogik till lärare i högskolan som ett led i lärosätenas kvalitetsarbete. Därtill har Rådet för högre utbildning inom Hög- skoleverket ett uppdrag att stödja pedagogiskt utvecklingsarbete vid universitet och högskolor. Rådet fördelar medel för pedagogisk förnyelse och genomför utvecklingsinsatser för att stärka kvaliteten i grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning. Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) tillfördes rådet utökade resurser för finansiering av pedagogiska projekt inom högskolan (bet. 2001/02:FiU10, rskr. 2000/01:137). I propo- sitionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) påpekades även att de finansierade projekten i högre utsträckning skall utgöra en del av lärosätenas strategier för utveckling av undervisning och lärande. Pedagogisk utveckling inom skolväsendet har Statens skolverks sektorsansvar för forskning upphört. Myndighetens uppgifter koncentreras till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering samt granskning och tillsyn. Myndigheten för skolutveckling har bildats med upp- gift att främja skolutveckling och stödja kompetensutveckling inom strategiska områden. I uppdraget ingår att stödja kvalitets- utvecklingen i kommuner och skolor bland annat genom informa- tion till alla nivåer i skolorganisationen samt genom riktad kompe- tensutveckling av skolpersonal inom prioriterade områden. Myn- digheten för skolutveckling skall främja och stödja utvecklingen bland annat med utgångspunkt i kunskapsöversikter och forsk- ningsresultat samt medverka i spridningen av universitetens och högskolornas forskningsresultat. Dessutom skall Myndigheten för skolutveckling uppmärksamma angelägna forskningsbehov inom sitt ansvarsområde. Behovet av en utredning har genom sitt arbete med att finansiera projekt av hög kvalitet främjat den breda forskning och forskarutbildning som bedrivs i anslutning till lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Kommittén har noterat en ökad volym och ökad kvalitet på inkomna ansökningar. Efter att kommittén har arbetat finns det skäl att se över om målen i fråga om såväl volym som kvalitet. I propositionen Forsk- ning och förnyelse (prop. 2000/01:3) påpekades också att utveck- lingen inom området bör utvärderas . Regeringen önskar nu genomföra denna översyn av området. Även i propo- sitionen om en förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) talar regeringen om det kommande behovet av en genomgripande utvär- dering i syfte att utröna dels hur insatser utfallit, dels omfattningen av de resurser lärosätena avsatt inom detta område, dels också utfallet av de beslutade forskarskolorna. Därför tillkallas nu en särskild utredare. Den del av uppdraget som skall redovisas är avsedd att vara ett underlag inför nästa forskningspolitiska proposition. Utredaren skall utreda om systemet för forskningsfinansiering inom utbildningsvetenskap är ändamålsenligt och, för de fall änd- ringar krävs, lämna förslag till den nya ordning som bör gälla. I detta arbete skall utredaren bygga på tidigare undersökningar och kartläggningar av området samt rapporter från och bland annat avseende hur andelen forskarutbildade inom lärarutbildningen förändrats samt hur nätverk mellan olika läro- säten avseende forskning och forskarutbildning på lärarutbild- ningens område skapats. Utredaren skall även utvärdera vilken effekt forskarutbildning och forskning som bedrivits inom ramen för forskarskolor haft på utvecklingen av den utbildningsveten- skapliga forskningen. Utredaren skall också utvärdera hur finan- siering från påverkat det utbildningsvetenskapliga forskningsområdet avseende fördelningen av forskningsmedel med fokus på praxisnära forskning i jämförelse med pedagogisk forsk- ning och forskning med anknytning till det övriga arbetslivet och i detta även belysa hur kommuners och skolsektorns forsknings- behov har tillgodosetts. Utredaren skall vidare studera utfallet av forskarskolorna och i vilken utsträckning lärosätena ökat sina eko- nomiska resurser inom området utbildningsvetenskap samt i vilken omfattning regionala utvecklingscentrum varit involverade i pro- jekt finansierade av . I uppdraget ingår även att belysa om samordningsvinster kan uppnås genom omfördelning av uppgifter mellan olika aktörer i högskolepedagogiska frågor. Utredaren skall dessutom undersöka om det finns behov av författningsbestämmelser med anledning av resultatet av utvärderingen. Om utredaren finner att ett sådant behov finns, skall också författningsförslag lämnas. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren skall samråda med företrädare för lärosäten med lärar- utbildningar, , , Myndigheten för skolutveckling samt de myndigheter i övrigt och de utredningar som berörs av utredningens överväganden och förslag. Uppdraget skall redovisas . En delrapport om fördelning av forskningsmedel avseende antal ansökningar, kvalitet på ansökningar och beviljade projekt samt typ av projekt som beviljats skall avlämnas . Medlemmar av utbildningsvetenskapliga kommittén 2001 2005 Ordförande: , koncernchef, Representanter för forskarsamfundet: , professor i fysik, , professor i musikpedagogik, , professor i pedagogik, i , professor i arbetsvetenskap, , professor i svenska med didaktisk inriktning, högskola , professor i historia, Tema Barn, , professor i pedagogik, , docent i pedagogik, programchef, , arkitekt , Bygg och , professor, för industriell produktionsmiljö, Ordförande: , koncernchef, Representanter för forskarsamfundet: , professor i högskolepedagogik, , professor i idé- och lärdomshistoria, , docent i pedagogiskt arbete, , professor i pedagogik, i , professor i pedagogik, , professor i pedagogik, , docent i matematik, , docent i pedagogik, programchef, , professor i markekologi, , programledare, , Propositioner, SOU m m Kommittedirektiv: Myndigheter på skolområdet Dir. 2002:76 Kommittédirektiv: Utbildningsvetenskaplig Forskning Dir. 2004:48 Lärarutbildning i förändring (Ds:U 1996:16) 1999/2000: 81 Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering. 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning. 2000/01:3 Forskning för förnyelse. : Utbildnings- departementet. 2001/02:1 Budgetproposition . : Utbild- ningsdepartementet. 2004/5:01 Budgetproposition Regleringsbrev för Särskilda anvisningar för utbildningsvetenskap, , 2000/01: UbU3. En förnyad lärarutbildning. , 2000/01: UbU6. (2003), Angående finansiering av projekt från myndigheten för skolutveckling, Bilaga till Utbild- ningsvetenskapliga kommittén protokoll nr 4, 2003, , Redovisning av medfinasie- ring 2001 och 2003 arbetsgrupps PM (2000) styrelses instruktion (2001) Utlysningstexter Utbildningsvetenskapliga kommitténs underlag till forskningspolitiska propositionen (2003 Angående finasiering av projekt från Myndigheten för skolutveckling, Bilaga till UVK protokoll nr 4 - 2003 Ansökningshandlingar och sakkunnigutlåten för projekt) Ansökningshandlingar och redovisningar av forskarskolor a.Utbildningsvetenskap – ett forskningsområde under upp- byggnad c.Projektkatalogen Utbildningsvetenskapliga kommitténs stöd till forskning och forskarutbildning beslutade – 2003. - initierade översikter och kartläggningar a.Fransson, K och , U: Utbildningsvetenskap – ett begrepp och dess sammanhang 2003:1 b.Kim, L och Olstedt, E: Forskning om lärande i högre utbildning – en översikt. c.Lindberg, O: Utbildningsvetenskap och utbildningsveten- skaplig forskning – några europeiska nedslag. d.Lindblad, S m fl (2004) Internationella arenor för utbild- ningsvetenskaper – om forskningsorganisationer, vetenskapliga tidskrifter och överstatliga organisationer VR-rapport:5. e.Sandin, B och Säljö, R (2004): Utbildningsvetenskap – ett kunskapsområde under formering (under tryckning på förlag). f.Forskning av denna världen – praxisnära forskning inom utbildningsvetenskap (2003), Jakten på de spännande forskningsfrågorna. Konferens- rapport från konferensen och kunskapsbildning Forskning av denna världen – praxisnära forskning inom utbildningsvetenskap, 2003:2. , (2004) Några tankar om utbildningsvetenskap och pedagogisk forskning, Pedagogisk forskning i Årg 9, Nr 1 Bush, Vannevar (1945) Science, the Endless Frontier, Report to Pre- sident , US Government Printing Office, , (2003) Utbildningsvetenskapliga forskningsansatser, Pedagogisk forskning i Årg 8, Nr 4 , (2004) Utbildningsvetenskap – en vetenskap om utbildning eller den vetenskap utbildningen behöver?, i Säljö, , (red.) Utbildningsvetenskap – ett kuns- kapsområde under formering, (under publi- cering)