sou · GTB372d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt samma bestämmelse är länsstyrelserna regio- nala körkortsmyndigheter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får enligt 10 kap. 1 § körkortslagen meddela ytterligare föreskrifter i de avseenden som anges i körkortslagen. får efter samråd med besluta om ytter- ligare föreskrifter om medicinska krav för behörighet, enligt 8 kap. 1 § körkortsförordningen. får också besluta om ytterligare föreskrifter för verk- ställighet av körkortslagen och körkortsförordningen i andra fall än som sägs i 1 §, enligt 8 kap. 6 § körkortsförordningen. Med stöd av bland annat 8 kap. 1 och 6 §§ körkortsförordningen har beslutat om föreskrifter (VVFS 1996:200) om medi- cinska krav för innehav av körkort, traktorkort och taxiförar- Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister Definitioner av beroende och missbruk finns i 12 kap.2 § i föreskrifterna. Enligt 8 kap. 1 § andra meningen körkortsförordningen får Väg- verket efter samråd med besluta om föreskrifter om socialnämnds yttrande enligt 3 kap. 8 § körkortsförordningen. får enligt denna bestämmelser begära in yttranden från en socialnämnd. Yttrandet ska innehålla de omständigheter som har betydelse för att bedöma om en sökande är lämplig att ha körkort eller traktorkort. Det tycks främst vara frågor om opålit- lighet i nykterhetshänseende som leder till att begär yttranden från socialnämnden. Vad som menas med uttrycket opålitlighet i nykterhetshänseende bör precis som beroende och missbruk lämpligen definieras genom föreskrifter från . 15.1.5Återkallelse av taxiförarlegitimation på grund av beroende av alkohol Utredningens bedömning: Taxiförarlegitimation behöver inte alltid återkallas när innehavaren är beroende av eller missbrukar alkohol eftersom en taxiförarlegitimation inte gäller om inne- havaren saknar körkort. Utredningens förslag: En ny bestämmelse om villkor för taxi- förarlegitimation bör övervägas i yrkestrafikförordningen (se närmare under rubriken författningskommentarer och förslaget till förordning om ändring i yrkestrafikförordningen). Författningsförändring bör övervägas. För att få taxiförarlegitimation ska sökanden vara lämplig att tjänstgöra som förare i taxitrafik. Lämpligheten gäller både lag- lydnad och medicinska krav. De medicinska krav som den sökande ska uppfylla är de som är nödvändiga med hänsyn till säkerheten för passagerare och andra trafikanter. Däremot nämns inte opålit- lighet i nykterhetshänseende som hinder mot taxiförarlegitimation i 3 kap. 3 § yrkestrafiklagen. Inte heller nämns opålitlighet i nykterhetshänseende som grund för återkallelse av taxiförarlegi- timation i 5 kap. 6 § yrkestrafiklagen. En taxiförare ska uppfylla de medicinska krav som är nödvändiga med hänsyn till säkerheten för passagerare och andra trafikanter. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister Vad som avses med detta kan diskuteras. Frågan är om beroende och missbruk av alkohol enligt 12 kap. föreskrifter (VVFS 1996:200) om medicinska krav för innehav av körkort, traktorkort och taxiförarlegitimation m.m. ingår i den medicinska prövningen för taxiförarlegitimation. En sådan prövning görs ju i samband med lämplighetsprövningen för körkort, och körkorts- innehav är ju en förutsättning för att få taxiförarlegitimation och för att den ska gälla. påverkar ju beroende och missbruk av alkohol hos föraren säkerheten för passagerare och andra trafi- kanter. Det bör vara möjligt att förena legitimationen med villkor som är motiverade av medicinska eller andra särskilda skäl även om åter- kallelse av en taxiförarlegitimation inte kommer i fråga på grund av alkoholberoende eller missbruk av alkohol. I allmänhet bör det dock vara tillräckligt att förena körkortet med villkor om alkolås och uppföljande läkarintyg. 15.1.6Alkolåsprogram för körkort villkorat med alkolås som villkor för fortsatt körkortsinnehav Utredningens förslag: Ett alkolåsprogram införs som särskilt villkor för fortsatt körkortsinnehav genom föreskrifter som utfärdas av . En förutsättning är att föreslagna änd- ringar i körkortsförordningen genomförs. Genom föreslagna ändringar i körkortsförordningen ges länsstyrel- sen möjlighet att föreskriva alkolås som särskilt villkor för körkort enligt 3 kap. 10 § körkortslagen. Ett sådant villkor kan bland annat bli aktuellt efter en anmälan från läkare om att en körkortshavare är alkoholberoende eller alkoholmissbrukare eller är otillräknelig i nykterhetshänseende. har då efter ytterligare utred- ning eventuellt anledning att ta upp fråga om körkortsingripande. Körkortshavaren underrättas först av om att ett kör- kortsingripande kan komma att ske och informeras om möjligheten till alkolås som villkor för fortsatt körkortsinnehav i stället för att körkortet återkallas. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister Programmet föreslås få följande utformning: Alkolåsprogrammet omfattar totalt 24 månader. Den första kontrollen och kalibreringen av alkolåset samt töm- ningen av dess minne sker och därefter . Minnet töms sista gången . Uppgifter- na lämnas till . Läkarundersökning med blodprovstagning sker 3, 6, 12, efter beslutet om alkolås som villkor för körkortet. Vid läkarundersökningen genomförs också en urintoxikologisk analys. Resultaten från varje läkarundersök- ning lämnas till . Förutsättningen för fortsatt körkortsinnehav utan villkor är att personen enligt proverna har varit nykter , fr.o.m. kontrollen t.o.m. kontrollen . Personen får heller inte har gjort några miss- lyckade startförsök senare än vid den tredje tömningen av alkolåsets minne . Förekomst av annat miss- bruk än av alkohol utesluter fortsatt deltagande i alkolås- programmet. Personen får börja om programmet från start om han eller hon inte har kunnat uppfylla kraven på nykterhet under det andra försöksåret eller har gjort misslyckade startförsök senare än i pro-grammet. För de personer som inte klarat sin rehabilitering vid slutet av programtiden föreslås att krav ställs enligt föreslagen modell Den som dömts för rattfylleri bör tvingas att installera alkolås i sina fordon. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister Utredningens bedömning: verksamhet med alkolås bör finansieras enligt samma principer som för övriga villkorsärenden enligt 3 kap. 10 § körkortslagen. Ingen förändring behövs av författningar. Kostnaderna för att ingå i ett alkolåsprogram påverkar möjlig- heterna att få en bred anslutning till programmet. En faktor för att nå god effekt är att inte endast ekonomiskt välbeställda personer har råd att skaffa låset. Rättvisefrågorna är principiellt viktiga att beakta. Utredningen förslag är att de ekonomiska villkoren för att ingå i programmet i huvudsak bör vara desamma som för pågående för- sök med villkorlig körkortåterkallelse. Programmet föreslås få en något modifierad utformning med bl.a. färre läkarbesök vilket inne- bär att kostnaden för deltagarna under det tvååriga programmet blir ca (). Mycket av denna kostnad kommer dock troligtvis att bäras av företagen för rehabilitering av sin per- sonal eller av andra etablerade instanser för rehabilitering av per- soner med alkoholproblem.2 15.1.7.1Länsstyrelsens kostnader och finansiering nettokostnad för administrering av förslaget beräk- nas öka till ca för varje person med alkolås. I den pågående försöksverksamheten med villkorlig körkorts- återkallelse ska ta ut en ansökningsavgift av den som ansöker om att få delta i försöksverksamheten. Ytterligare tillsyns- avgifter ska tas ut av den som deltar i verksam- heten. Detta framgår av 3 § förordningen (1998:1822) om ikraft- trädande av lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, m.m. I sistnämnda förordning finns också en bestämmelse om att ansökan ska avvisas om sökanden inte betalar in ansökningsavgiften. Vidare har bemyndigats att före- skriva storleken på de ytterligare avgifter som ska tas ut, liksom när de ska betalas. 2 Ett exempel på en sådan instans är Smadit projektet där polis, landsting och sociala myn- digheter arbetar mot alkohol och drogberoende i trafiken. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister Avgiften för att delta i försöksverksamheten är 5 300 kro- nor för handläggning enligt 14 § före- skrifter (2003:67) om utvidgad försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Hälften av deltagaravgiften ska betalas till från den dag då beviljade villkorlig körkortsåterkallelse. Resterande avgift ska be- talas från beslutet om villkorlig körkortsåter- kallelse. I beslutet ska körkortshavaren upplysas om att avgiften är en förutsättning för deltagandet och att underlåten betalning med- för att den villkorliga återkallelsen undanröjs. I 15 § i föreskrifterna finns bestämmelse om återbetalning av hela eller en del av ansök- nings- respektive deltagaravgiften. Deltagaravgiften i försöksverksamheten med villkorlig körkorts- återkallelse kan enligt utredningen utgöra utgångspunkt för beräk- ning av kostnader för utredningens förslag. Förslaget om alkolås utan samband med rattfylleri förutsätter färre läkar- besök än i försöksverksamheten. Det innebär att arbete med läkarintygen inte blir lika omfattande som i försöks- verksamheten. Länsstyrelsernas administrativa kostnader för verksamheten med körkortsingripande varierar med antalet ärenden som kommer in. Antalet ärenden beror på bland annat i vilken omfattning trafik- nykterhetsbrott, hastighetsöverträdelser m.m. upptäcks i samband med poliskontroller. Antalet ärenden om körkortsingripande är också beroende av i vilken omfattning körkortshavare döms för allvarlig brottslighet i allmän domstol. Även antalet anmälningar från polismyndigheterna om omhändertaganden av berusade per- soner och anmälningar från läkare enligt körkortslagen påverkar antalet ärenden. Omfattningen av andra aktörers verksamhet har således avgörande betydelse för antalet körkortsärenden som tas upp hos länsstyrelserna. De gemensamma kostnaderna för läns- styrelserna varierar därmed beroende på det antal ärenden som kommer in. Den första frågan är om körkortsinnehavaren överhuvudtaget ska betala en avgift för att få ett alkolås. Det finns knappast något hinder mot att ta ut avgifter för verksamhet till följd av den särskilda villkorsprövningen under förutsättning de beräk- nas så att de ger full kostnadstäckning men inte mer. Å andra sidan kan man fråga sig varför avgift ska tas ut för villkorsprövningen när det gäller alkolås och läkarintyg men inte när det gäller annan vill- korsprövning enligt körkortslagstiftningen. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister En annan fråga är vad som händer om avgifterna inte betalas. Om körkortsinnehavaren inte iakttar föreskrifter som meddelats med stöd av lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse ska den villkorliga återkallelsen undanröjas. Frågan om körkortsingripande ska då tas upp till förnyad prövning enligt 8 § sistnämnda lag. I det förslag som utredningen förordar bygger bestämmelserna om utökad användning av alkolås genom särskilt villkor på att dessa ska tillämpas utan någon försöks- verksamhet i lagteknisk mening. Då finns alltså ingen villkorlig återkallelse som kan undanröjas. Obetalda avgifter får istället inkasseras i vanlig ordning utan påverkan på körkortsinnehavet. Ytterligare en fråga är hur avgifterna för admi- nistrativa kostnader bör regleras i författningar. Bestämmelser om att avgift ska tas ut för prövning av en ansökan enligt körkortslagen eller körkortsförordningen finns i förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet (se 8 kap 13 § körkortsförord- ningen). Storleken på avgifterna och när de ska betalas bör beslutas efter samråd med , och läns- styrelserna. Avgifterna bör beräknas så att de ger full kostnads- täckning för villkorsprövningen hos länsstyrelserna. Länsstyrelser- nas administrativa kostnader per klient och år kan uppskattats till . Det kan vara rimligt att körkortshavaren betalar en deltagaravgift till i samband med att det särskilda villkoret om alkolås beslutas. Ett annat alternativ är att kostnader finansieras via det ramanslag som beviljas med varierande belopp för läns- styrelsens verksamhet. I sådant fall kommer de nu aktuella villkors- ärendena att behandlas på samma sätt som övriga villkorsärenden. Utredningen förordar detta alternativ. Körkort villkorat med alkolås som villkor för fortsatt körkorts- innehav Utredningen föreslår följande ändringar i körkortsförordningen (1998:980) och i yrkestrafikförordningen (1998:779) att träda i kraft . SOU 2005:72 Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister Härigenom föreskrivs att 3 kap. 9 § körkortsförordningen (1998:980) ska ha följande lydelse. Genom villkor enligt 3 kap. 10 § körkortslagen (1998:488) får den behörighet som följer av ett körkortstillstånd eller kör- kort begränsas till 1.att avse fordon med viss utrustning eller ett visst fordon som funnits lämpligt för sökan- den, 2.körning endast om person- liga hjälpmedel används, exem- pelvis glasögon, hörapparat eller protes, 3.ett visst område eller , eller 4.annat som är nödvändigt från trafiksäkerhetssynpunkt. Genom villkor enligt 3 kap. 10 § körkortslagen (1998:488) får den behörighet som följer av ett körkortstillstånd eller kör- kort begränsas till 1.att avse fordon med viss utrustning eller ett visst fordon som funnits lämpligt för sökan- den, 2.körning endast om person- liga hjälpmedel används, exem- pelvis glasögon, hörapparat eller protes, 3.körning inom svenskt terri- torium, inom ett visst område i eller , eller 4.annat som är nödvändigt från trafiksäkerhetssynpunkt. Härigenom föreskrivs att 8 kap. 1 § körkortsförordningen (1998:980) ska ha följande lydelse. Ytterligare föreskrifter om medicinska krav för behörighet och föreskrifter för tillämp- ningen av 3 kap. 3 § och 10 kap. 2 § körkortslagen (1998:488) får beslutas av efter sam- råd med . Väg- verket får efter samråd med även besluta om föreskrifter om sådan synpröv- ning och sådant läkarintyg som Ytterligare föreskrifter om dels medicinska krav, dels krav på grund av opålitlighet i nykter- hetshänseende för behörighet och föreskrifter för tillämp- ningen av 3 kap 3 § och 10 kap. 2 § körkortslagen (1998:488) får beslutas av efter sam- råd med . Väg- verket får efter samråd med även besluta om Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister ska ligga till grund för intyg och utlåtande enligt 3 kap. 1 § samt om socialnämnds yttrande en- ligt 3 kap. 8 §. föreskrifter om sådan synpröv- ning och sådant läkarintyg som ska ligga till grund för intyg och utlåtande enligt 3 kap. 1 § samt om social-nämnds yttrande en- ligt 3 kap. 8 §. Härigenom föreskrivs att det i yrkestrafikförordningen (1998:779) ska införas en ny paragraf, 3 kap. 9 §, med följande lydelse. Har den behörighet som följer 3 kap. 10 § (1998:488) till att avse fordon med viss utrustning och till körning inom svenskt territorium En del frågor är grannlaga och kan diskuteras. I förslaget har vi dock tagit ställning i flera av dessa. Bland annat behöver följande frågor klarläggas: Har regeringen mandat att besluta om de författningsändringar som bedöms som nödvändiga? Kärnan i mandatfrågan är om kan sägas ha intecknat alkolåsfrågan genom den nuvarande lagreglerade försöksverksamheten. Om så är fallet kan rimligen inte en utvidgning av sakfrågan i enlighet med det förslag som verket utarbetat hanteras av regeringen på för- ordningsnivå. (menar att denna fråga måste underställas .) Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister Kan man läsa in alkolås i 3 kap. 10 § körkortslagen, dvs. som ett tänkbart villkor knutet till körkortsinnehav? Behövs viss komplettering av förordningen? Villkoret kan inte bli en EG-sifferkod utan kan endast gälla nationellt. Är det möjligt att utan annan lagreglering utvidga mandat i 8 kap. 1 § körkortsförordningen avseende begreppet opålitlighet i nykterhetshänseende? Finansieringsfrågan – Enligt förslaget bärs kostnaderna huvud- sakligen av den enskilde, men också av det allmänna genom anslagsfinansiering av handläggning. I detta betänkande föreslås att alkolås ska kunna beslutas som villkor för körkort i stället för återkallelse om körkortsinnehavaren har alkoholproblem som motiverar en återkallelse efter läkares anmälan. Programmet kan också bli ett verksamt verktyg vid rehabilitering av personal. För att de lämnade föreslagen ska kunna genomföras fordras att länsstyrelserna och framför allt får tid att förbereda vissa åtgärder, till exempel ändring av föreskrifter. Med hänsyn till att författningsförslagen endast berör förordningar bör förslagen kunna träda i kraft snart efter beslut. 15.1.11.1Förslaget till förordning om ändring i körkorts- förordningen (1998:980) 3 kap. 9 § 3 kap 9 § första punkten körkortsförordningen tycks genom sin lydelse redan ge möjlighet att begränsa ett körkort till att gälla endast för fordon med alkolås. När det gäller punkt tre är det däremot tveksamt om orda- lydelsen – ett visst område – gör det möjligt att begränsa rätten att köra till att gälla inom svenskt territorium, såsom gäller vid för- söksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse. Ett svenskt körkort gäller inom hela EU enligt prop. 1997/98:124 (s. 59) i Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister enlighet med rådets direktiv /439/EEG av om körkort. Körkortsdirektivet ger inte möjlighet att särskilt ange godkänt alkolås som villkor för viss behörighet, utan detta måste nu anges som nationell kod. Eftersom nationella koder inte är harmoniserade kan sådana koder inte tolkas i andra medlemsstater. Var och en som deltar i försöksverksamheten ska därför genom ett särskilt avtal förbinda sig att endast köra fordonet i . Uttrycket ett visst område i tredje punkten bör avse ett område inom och inte hela det svenska territoriet. Här krävs alltså troligen en ändring i körkortsförordningen om det ska blir möjligt att föreskriva villkor med alkolås utan samband med den pågående försöksverksamheten. 8 kap. 1 § Körkortshavare som är opålitliga i nykterhetshänseende enligt 5 kap. 3 § 5 körkortslagen (1998:488) bör omfattas av förslaget att kunna få alkolås och läkarintyg som särskilt villkor för fortsatt körkortsinnehav i stället för återkallelse av körkortet. Motivet är att överkonsumtionen av alkohol inte först måste ha gått så långt att missbruks- eller beroendediagnos med säkerhet kan ställas. Redan vid sådana fall av opålitlighet i nykterhetshänseende, då varning av särskilda skäl inte kan ges, bör det därför finnas en möjlighet att få villkor om alkolås och läkarintyg som villkor för fortsatt körkortsinnehav. 15.1.11.2Förslaget till förordning om ändring i yrkestrafik- förordningen (1998:779) 3 kap. 9 § 3 kap. yrkestrafikförordningen innehåller bestämmelser om taxi- förarlegitimation. Det finns inte någon bestämmelse om villkor för taxiförarlegitimation motsvarande den som finns i 3 kap. 9 § kör- kortsförordningen. En ny liknande bestämmelse bör övervägas i yrkestrafikförordningen. Om en bestämmelse om villkor bedöms nödvändig i yrkestrafik- förordningen finns två alternativa lösningar. Det ena alternativet är att det införs en bestämmelse som anger att en taxiförarlegitima- Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister tion kan begränsas till att avse fordon med viss utrustning och till körning inom svenskt territorium genom villkor enligt 3 kap. 3 § tredje stycket yrkestrafiklagen (1998:490). Det andra alternativet är det förslag som redovisats under rubrikerna författningsförslag och förslag till förordning om ändring i yrkestrafikförordningen (1998:779). I det första alternativet krävs ett beslut av medan det andra alternativet inte kräver något särskilt beslut i varje enskilt ärende. Utredningen förordar det sistnämnda alternativet. 15.2Den som dömts för rattfylleri bör tvingas att installera alkolås i sina fordon 15.2.1Förutsättningar för att dömas för rattfylleri eller grovt rattfylleri Den som kör ett motorfordon och en alkoholhalt i blodet på eller i utandningsluften gör sig skyldig till rattfylleri, enligt 1 kap 1 § trafikbrottslagen (1951:649). Om alkoholhalten i blodet är eller mer eller halten i utand- ningsluften är över anses det som grovt rattfylleri. Det straffrättsliga ansvaret kan utkrävas antingen genom att åklagare utfärdar ett strafföreläggande eller att åtal väcks vid allmän domstol. Bevisningen består normalt av en teknisk utredning i form av analysbevis m.m. som på ett objektivt sätt anger den uppmätta alkoholhalten. Någon annan bevisning behövs i allmänhet inte för att brott ska anses vara styrkt. När analysbevis saknas och det i stället finns t.ex. enbart vittnesbevisning, kan det vara svårare för domstolen att bedöma om den tilltalade har gjort sig skyldig till brott. 15.2.2Motiv för ett krav på att installera alkolås i alla egna fordon Det är ett viktigt inslag i arbetet för förbättrad trafiksäkerhet att den som dömts för rattfylleri så långt det är möjligt förhindras att göra sig skyldig till nya rattfylleribrott. Den som dömts för rattfylleri bör därför omfattas av särskilda regler för att få det förtroende som det innebär att ha körkort. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister Ett krav på att alkolås måste installeras i alla egna bilar efter rattfylleribrott har en preventiv verkan. Det minskar risken att dessa personer begår nya rattfylleribrott genom att alkolåset för- hindrar körning. Utredningen avser därför att överväga ett förslag om att samtliga förare som dömts för rattfylleri med viss alkoholhalt i kroppen ska tvingas att installera alkolås i sina fordon och att detta ska gälla tills vidare. Förslaget innebär en hög grad av tvång eftersom det inte längre finns en valmöjlighet för de rattfylleridömda att i berusat tillstånd kunna köra sina egna fordon. Förslaget rymmer dock komplicerade juridiska ställningstagande och överväganden. Till skillnad mot i pågående försök med villkorlig körkortsåter- kallelse menar utredningen att ett obligatoriskt krav inte ska ställas på att ingå i ett alkolåsprogram. Däremot bör ett erbjudande ges att påbörja ett program för rehabilitering där metodiken från pågående alkolåsprogram kan tillämpas. Här finns också en stark koppling till arbetsgivares ansvar för rehabiliteringen av sin personal. Hur många som kommer att nyttja möjligheten att installera alkolås i stället för att avstå från bil är svårt att bedöma. Antalet indragna körkort är ca 6 500 , och till detta ska läggas de som får lindrigare straff för rattfylleri. Utformningen av förslaget behöver närmare utvecklas. Några inslag i denna skulle kunna var: Den rattfylleridömde måste ha alkolås i alla sina fordon. Det kan övervägas att staten delfinansierar den första installationen baserat på samma principer som för den allmänna rättshjälpen. Vid anskaffande av nytt fordon ska alkolås installeras på egen bekostnad. Ertappas rattfylleristen i egen bil utan alkolås ska fordonet tas i beslag. Om rattfylleristen döms för nytt rattfylleribrott i lånat fordon ska ägaren informeras och om brottet upprepas så ska denne tvingats installera alkolås i fordonet. 16FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri har i förhållande till landets storlek och befolkning en omfattande fordonsindustri av stor ekonomisk betydelse. sysselsätter industrin omkring 150 000 personer i landet. Brutto- exporten av fordon och fordonsdelar har ökat med en faktor 3,3. omfattade exporten drygt en fjärdedel av handelsbalans. är ett mycket starkt, globalt varumärke för trafiksäker- het som skapats genom mångårig interaktion mellan industrin och myndigheterna. Historiskt har detta från statens sida främst moti- verats av trafikpolitiska skäl. Säkerhet hos bilar har blivit ett av de viktigaste försäljningsargumenten för industrin. Därmed har diskussionen om trafiksäkerheten i skiftat fokus.