sou · GTB373d3 · 2006-01-01 00:00:00 — I en intervju i (2004) berättar en yngre manlig chef att han hade blivit precis som de äldre gubbarna om inte han hade haft den chef han hade. Innan barnet kom hade den unge chefen, på svenskt jämställdhetsmanér, disku- terat delning tillsammans med frun. De hade varit ungefär så över- ens som heterosexuella par brukar vara – att han skulle ta sin del utan närmare specifikation kring hur omfattande denna del egent- ligen skulle vara. När så den yngre chefens chef kom in och sa att han förväntade sig att slippa se den yngre kollegan under i alla fall nu när han blivit pappa, tippade bägaren över åt ledig- hetshållet. Den bägare som, utan denna positivt tvingande inställ- ning precis lika gärna hade kunnat tippa åt andra hållet. I utredningens föräldraundersökning tillfrågades föräldrarna om vilken betydelse olika faktorer haft när föräldraledigheten diskute- rades. De elva olika faktorernas sammanvägda betydelse varierar mellan 2,0 och 3,9 med medelvärdet 2,8. Av diagram 5.4.1 framgår att en negativ attityd på arbetsplatsen har en mycket liten bety- delse, både vad gäller mammans och pappans arbetsplats. En positiv attityd har enligt föräldrarna däremot en relativt stor betydelse. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Diagram 5.4.1 Betydelse av arbetsgivarens attityd vid när föräldrarna valde föräldraledighet skulle disponeras Andel (%) Källa: enkätundersökning. Bekkengen (1996) fann att både kvinnor och män upplevde nega- tiva reaktioner på arbetsplatsen i samband med föräldraledighet. Däremot tolkades dessa reaktioner från arbetsgivaren som hinder för att ta ut ledighet endast när det gällde män. Bekkengen poäng- terar vikten av att skilja mellan problem och hinder. Föräldraledig- het innebär alltid frånvaro som leder till stora eller små problem på arbetsplatsen – det gäller både kvinnor och män. Trots att frånvaro alltid innebär vissa problem för företaget eller organisationen tar kvinnor föräldraledighet även om det är förenat med stora organisatoriska problem, medan män inte tar föräldra- ledigt trots att det inte skulle innebära särskilt stora arbetsrelate- rade problem. Bekkengen (2002) menar att det är tillgången på handlingsalternativ som skapat hinder av problem. Eftersom män i regel har fler handlingsalternativ och i högre utsträckning än kvin- nor kan välja hur och om de ska vara föräldralediga tolkas arbets- relaterade problem kring föräldraledighet lätt i termer av hinder som kan leda till ett icke-val – ett handlingsalternativ som kvinnor i stort sett aldrig har. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning I utredningens föräldraenkät uppges att praktiska svårigheter för pappan att lämna sitt arbete hade mycket stor eller stor betydelse för hur föräldraledigheten skulle disponeras i en tredjedel av familjerna, medan praktiska svårigheter för mamman endast hade mycket stor eller stor betydelse i knappt var tionde familj. Bekkengen visar att den kvinna eller man som har ett team- baserat arbete (yrken som karaktäriseras av såväl individbaserade som teambaserade arbetsuppgifter) riskerar att drabbas av negativa attityder från såväl arbetskamrater som arbetsgivare i samband med föräldraledighet. Poängen med Bekkengens resonemang är att inom alla dessa grupper finns både kvinnor och män, vilket innebär att mäns och kvinnors föräldraledighet ger upphov till likartade nega- tiva konsekvenser – det avgörande är vilken typ av arbete det handlar om. Det är dock inte denna tolkning som individuella kvinnor och män gör. De materiella förhållandena översätts enligt ett könsspecifikt mönster där männens möjligheter att välja hur mycket föräldrar de vill vara, enligt logiken en pappa måste inte var föräldraledig, leder till att de problem som är förenade med från- varo blir till hinder som i många fall omöjliggör en föräldraledighet (Bekkengen, 2002). Familjens ekonomiska situation uppfattas ofta som en viktig faktor när föräldrarna diskuterar föräldraledighetens användning. Avsnit- tet inleds med en allmän beskrivning av barnfamiljernas ekono- miska standard. Därefter redogörs för hur familjernas ekonomi kortsiktigt påverkas i samband med föräldraledigheten. Där visas också hur valet att dela lika skulle påverka hushållsekonomin. Då många har avtalsersättningar som kompletterar ersättningen från den allmänna försäkringen studeras både det offentliga systemet och avtalsersättningarna. Slutligen diskuteras vilken betydelse ekonomiska förhållanden kan ha för uttaget av föräldraledigheten. Det fanns nästan 4,5 miljoner hushåll i . I en fjärdedel av hushållen fanns det barn. Den vanligaste hushållstypen var ensamstående utan barn, en tredjedel av hushållen. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning emot ser till de nästan 9 miljoner människor som levde i landet bodde nästan hälften, , i en familj med barn. De flesta barn lever i familjer med två vuxna. Tabell 5.5.1 Hushållstyper i befolkningen 2003, antal i tusental Barn 0–8 därav hushåll med barn Not: Övriga är hushåll där det ingår andra vuxna än make och/eller eventuell maka. Det kan vara vuxna barn, andra släktingar eller andra personer som man delar ekonomi med. Här räknas man som barn . Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. Vid analyser av hur den ekonomiska standarden3 fördelar sig i befolkningen brukar man ofta dela in befolkningen i tio lika stora grupper efter ekonomisk standard, så kallade deciler. Alla i ett hus- håll har samma ekonomiska standard, dvs. barn och vuxna har samma standard. I varje decil finns en tiondel av befolkningen. 1 finns den tiondel som har lägst ekonomisk standard, i decil 2 tiondelen med näst lägst ekonomisk standard osv. 10 finns de tiondelen med högst ekonomisk standard. Om man tittar på hela befolkningen och studerar i vilka deciler barnfamiljerna finns ser man för det första att barnfamiljerna finns i alla deciler, men att de är något överrepresenterade i de mellersta 3 Ekonomisk standard är hushållets totala disponibla belopp dividerad med antalet konsum- tionsenheter i hushållet (antalet hushållsmedlemmar med hänsyn till stordriftsfördelar). Se vidare appendix 5.1. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning decilerna och något underrepresenterade i decilerna med lägst och högst standard. Det är dock stora skillnader mellan ensamstående och sam- boende. Ensamstående med barn förekommer främst i grupperna med lägst ekonomisk standard. Särskilt gäller detta ensamstående med två eller fler barn. Samboende med barn finns framför allt i decilerna 4–7 och i mindre grad i de högsta och lägsta decilerna. Men även här finns tydliga skillnader beroende på hur många barn det finns i hushållet. Samboende med endast ett barn finns huvud- sakligen i den halva som har högst ekonomisk standard. Figur 5.5.1 Fördelning av ekonomisk standard för befolkningen i barnhushåll 1 2 3 4 Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, egna beräkningar. Nästan 670 000, av befolkningen, lever i familjer där det finns småbarn (upp till ). Jämfört med alla barnfamiljer är det vanligare med lägre ekonomisk standard i småbarnshushållen. En förklaring är att det är vanligt att någon av föräldrarna är föräldraledig med lägre inkomst som följd, men för- äldrarna är också generellt yngre och har därmed lägre inkomst av förvärvsarbete. Det är relativ få som lever i hushåll med en ensam- stående förälder, ca 40 000 vilket motsvarar av alla som Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning lever i småbarnshushåll. De allra flesta har mycket låg ekonomisk standard. Figur 5.5.2 Fördelning av ekonomisk standard för befolkningen i hushåll med barn Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, egna beräkningar. I figur 5.5.1 och 5.5.2 redovisas endast barnfamiljerna. Skillnaden mellan den andel som anges av staplarnas höjd och är övriga hushållstyper. I figur 5.5.3 jämförs den genomsnittliga ekonomiska standarden mellan olika hushållstyper. Samboende utan barn har den högsta ekonomiska standarden, vilket till stor del beror på stordriftsfördelar och att de inte har fler att försörja på sina inkomster. Samboende med ett eller två barn har genom- snittligt högre inkomster än befolkningen i genomsnitt. Deras ekonomiska standard motsvarar av genomsnittlig standard för samboende utan barn. Ensamstående utan barn, pensionärer och samboende med tre eller fler barn, men framförallt ensamstående med barn, har lägre standard än genom- snittet för befolkningen. Ensamstående med barn har den lägsta genomsnittliga standarden, av den standard samboende utan barn har. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Figur 5.5.3 Ekonomisk standard för olika hushållstyper (i relation till samboende utan barn) Sambo utan barn Övrig utan barn Sambo 1 barn Övrig med barn Sambo 2 barn Median Ensam utan barn Källa: HEK, SCB, egna beräkningar. 5.5.2Ekonomiska konsekvenser av föräldraledighet på kort sikt I ett antal sammanhang har hushållets ekonomiska situation fram- förts som argument till varför uttaget av föräldrapenning är så skevt fördelat mellan kvinnor och män.4 I detta avsnitt skall fokuseras på ekonomin och hur olika val av fördelningen av föräldraledigheten påverkar hushållsekonomin i ett kortsiktigt perspektiv. En viktig faktor för valet om vem som skall vara hemma är naturligtvis hur familjemedlemmarnas individuella inkomster förhåller sig till varandra. Inledningsvis ges därför en överblick av hur löneinkomsterna fördelar sig inom hushållet. Därefter illustreras med hjälp av typfall och genomsnittsberäkningar hur familjeekonomin påverkas vid föräldraledighet för kvinnan respektive mannen. 4 Se exempelvis Prop. 2004/05:1 Utgiftsområde 12. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning SOU 2005:73 Av tabell 5.5.2 framgår hur familjestrukturen ser ut i . Tabellen är uppdelad på ensamstående kvinnor respektive män samt gifta/samboende. Dessa grupper är i sin tur fördelade efter inkomster över respektive under ersättningstaket i föräldra- försäkringen. Av tabellen framgår att ensamstående män utan barn utgör den enskilt största familjetypen (). Denna grupp har till största delen inkomster under ersättningstaket. Ensam- stående män med inkomster under taket utgör en femtedel av alla familjer och ensamstående män utan barn med inkomster över taket är . Ensamstående män med barn utgör av alla familjer medan ensamstående kvinnor med barn uppgår till . De allra flesta ensamstående kvinnorna med barn har inkomster under ersättningstaket medan ensamstående män med barn oftare har inkomster över ersättningstaket. Sam- boende utan barn utgör en femtedel av samtliga familjer medan samboende med barn är ungefär en fjärdedel. Av de samboende utan barn är drygt hälften av familjerna, familjer där både kvinnan och mannen har inkomster under ersättningstaket och ungefär en fjärdedel är familjer där mannen tjänar över ersättningstaket och kvinnan under. Tabell 5.5.2 Andelen familjer med inkomster över respektive under taket 2005 Källa: HEK, SCB, Egna beräkningar. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning För fördelningen av föräldraförsäkringen är det endast den del av tabell 5.5.2 som beskriver inkomstfördelningen i samboende hus- håll som är av intresse. För att tydliggöra hur inkomststrukturen ser ut i dessa hushåll redovisas inkomststrukturen för samboende hushåll i figur 5.5.4. För samboende med ett eller flera barn är den vanligaste situationen att både kvinnan och mannen tjänar under ersättningstaket. Av de samboende föräldrarna är knappt hälften familjer där både mannen och kvinnan tjänar under tak. är familjer där mannen tjänar över ersättningstaket och kvinnan under. Av de samboende hushållen med barn är ca 10 pro- cent hushåll där både mannen och kvinnan tjänar över ersättnings- taket och är hushåll där kvinnan tjänar över ersätt- ningstaket och mannen under. Av figur 5.5.4 framgår även hur männens uttag av föräldra- ledighet ser ut i de olika familjekonstellationerna. Mest tar pappor ut som tjänar under ersättningstaket och som bor tillsammans med en kvinna som tjänar över ersättningstaket (). Minst tar pappor ut som tjänar över taket och där kvinnan tjänar under ersättningstaket (). I familjer där både mannen och kvinnan har inkomster som ligger över ersättningstaket tar männen ut av dagarna. I familjer där både mannen och kvinnan har inkomster under taket tar männen ut av dagarna. Männens uttag av föräldrapenningdagar skiljer sig således förhål- landevis lite mellan de olika familjekonstellationerna. Figuren av- slöjar också att om man vill få en så stor genomslagskraft som möj- ligt av en reform som syftar till att öka pappornas uttag, så är det framförallt papporna i familjer där kvinnorna tjänar under ersätt- ningstaket som är viktigast att påverka. För det första utgör dessa familjetyper tillsammans av de samboende familjerna och för det andra är det i dessa familjkonstellationer som pappornas uttag är som lägst. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Figur 5.5.4 Andel hushåll av de samboende föräldrarna som har inkomster över respektive under ersättningstaket i föräldraförsäkringen 2005, samt männen uttag av föräldrapenning Mäns uttag av föräldraledighet Andel med inkomst över Anm. UT=Inkomst under tak, ÖT=Inkomst över tak. Källa: HEK, SCB, Egna beräkningar. Andel med inkomster över taket Under den har inflationen ökat med . har lönen för en industriarbetare ökat med . För privatanställda tjänstemän har lönen ökat något mer.5 Konsekvensen av denna kraftiga reallöne- utveckling framgår av figur 5.5.5 där andelen heltidsarbetande lön- tagare med inkomster över taket på 7,5 prisbasbelopp redovisas. var det som hade en inkomst över taket. Fördelat på män och kvinnor var det av kvinnorna och av männen som hade inkomster över taket. Andelen har successivt ökat för såväl män som kvinnor och 2005 beräknas det vara av löntagarna som har inkomster över taket. Bland männen är det som har så höga inkomster medan det bland kvinnorna är . Uttryckt i antal människor så är det omkring 1,2 miljoner som har så höga inkomster . 5 SCBs lönestrukturstatistik över privat sektor (SLP). Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Figur 5.5.5 Andel heltidsarbetande med inkomster över taket 1995–2005 Källa: HEK, SCB, Egna beräkningar. Reallöneutvecklingen har således gjort att många människor inte får en ersättning från det offentliga systemet som motsvarar av sin lön vid föräldraledighet. De är således beroende av kompletterande ersättningar för att vid föräldraledighet kunna upprätthålla en konsumtionsnivå som inte i allt för stor utsträckning avviker från den som de har när de arbetar. Nästan hälften av de heltidsarbetande får inte i ersättning från den offentliga försäkringen vid föräldraledighet. Det är således inte länge bara samhällets verkliga höginkomsttagare som saknar ett reellt inkomstbortfallsskydd. Ett tak som motsvarar en månadslön på innebär inte bara att stora tjänste- mannagrupper har inkomster över ersättningstaket utan också att en relativt stor andel i traditionella arbetaryrken har inkomster som överstiger taket. Att relativt många vanliga löntagare har inkomster över ersättningstaket framgår även av figur 5.5.6, där andelen med löne- inkomster över ersättningstaket är indelad i åldersgrupper. av männen mellan 20–har så höga inkomster. Motsvarande andel bland kvinnorna är . Bland de äldre är andelen ungefär lika stor i samtliga åldersgrupper och ligger kring för männen och för kvin- Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning SOU 2005:73 Av figuren framgår också hur en höjning av taket till 10 prisbasbelopp skulle påverka andelen med inkomster över taket. Bland männen skulle den totala andelen minska till och bland kvinnorna till . Det innebär att genomsnittet för hela befolkningen hamnar kring 15–, vilket är i paritet med den nivå som gällde mitten av (se figur 1.2). Figur 5.5.6 Andel över ersättningstaket vid ett tak på 7,5 respektive 10 prisbas- belopp, fördelat 2005 Källa: HEK, SCB, Egna beräkningar. Hushållets disponibla inkomst vid föräldraledighet Föräldraledigheten innebär att den ena förälderns inkomster minskar som denne är hemma och tar hand om barnet. Den uteblivna arbetsinkomsten kompenseras genom den offentliga föräldraförsäkringen plus eventuella avtalsersättningar. Inkomstförlusten brukar oftast realteras till den bruttoinkomst som individen har då den arbetar. Detta mått speglar dock inte familjens inkomstförlust eftersom det beräknas utifrån den enskilde indivi- dens och inte familjens samlade inkomster. Det beaktar inte heller vare sig de skattemässiga effekterna eller eventuella transfereringar som tillkommer då inkomstnivån sjunker. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning När de ekonomiska konsekvenserna av föräldraledigheten utvärderas är det därför av central betydelse att beräkningarna görs med utgångspunkt från familjens samlade ekonomi och inte stan- nar vid att enbart utvärdera konsekvenserna för den enskilde indi- videns löneinkomster. Det innebär att fokus måste flyttas från en diskussion kring ersättningsnivån i föräldraförsäkringssystemet till ett begrepp som relaterar till inkomstförlusten för hushållet som helhet. Sådana beräkningar måste därför även inkludera effekter av skatte- och bidragssystemen på föräldraledigheten. Den lägre arbetsinkomsten vid föräldraledighet medför exempelvis att mindre skatt betalas, vilket får konsekvenser för hur den disponibla inkomsten påverkas och har därmed även betydelse för familjens ekonomiska konsumtionsmöjligheter. Lägre inkomster kan även göra hushållet berättigat till inkomstprövade transfereringar som bostadsbidrag eller socialbidrag. I de beräkningar som utredningen gjort har därför ett mått på inkomstförlusten som kallas för ersättningsgrad använts. Ersätt- ningsgraden är skillnaden i familjens disponibla inkomst före respektive under föräldraledigheten. Det är således ett mått som jämför de faktiska pengar som familjen har att andvända till vardagliga utgifter som boende, mat, amorteringar, nöje etc före och under föräldraledigheten. Eftersom ersättningsgraden beräknas utifrån familjens disponibla inkomster påverkas den i hög grad av de övriga inkomster som familjen har. Måttet skall inte blandas ihop med ersättningsnivån i föräldraförsäkringen. Ersättningsnivån är alltid av den enskilde individens bruttolön och som mest av 7,5 prisbasbelopp. Ersättningsgraden kan där- emot överstiga eller understiga beroende på hur familjens samlade inkomster ser ut. Beräkningarna av ersättningsgrader har utförts genom att beräkna vad den disponibla inkomsten skulle bli om löneinkomsten byts ut mot föräldrapenning. För att kunna ta hänsyn till effekter från skatte- och bidragssystemen har beräkningarna gjorts med hjälp av en mikrosimuleringsmodell.6 Hushållets disponibla inkomst före respektive under föräldraledigheten har beräknats. Utifrån detta beräknas ersättningsgraden och den faktiska inkomstförlust i reda pengar som hushållet gör vid föräldra- ledighet. Inledningsvis görs beräkningarna av ersättningsgraden endast med hänsyn till de offentliga ersättningarna. 6 Mikrosimuleringsmodellen FASIT som utvecklats av SCB i samarbete med finans- departementet. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning duceras även de avtalade förmåner som finns inom olika sektorer på arbetsmarknaden och motsvarande kalkyler av ersättningsgraden utförs med hänsyn till detta. Hänsyn tas dock inte till andra effekter som kan vara förknippade med att vara föräldraledig som exempelvis minskade resekostnader eller billigare måltider. I de beräkningar av ersättningsgraden som redovisas i detta avsnitt har beräkningar gjorts av familjens disponibla inkomst på årsbasis. Beräkningarna är gjorda under antagandet att alla individer i åldrarna 20–som arbetar minst halvtid, tar ut ersättning mot- svarande SGI-nivå under alla årets dagar. Individernas arbets- inkomst har under ersatts med föräldrapenning och skillnaden i disponibel inkomst vid arbete respektive föräldraledig- het har därefter beräknats. I genomsnitt uppgår ersättningsgraden till . Det innebär att föräldraledigheten medför en inkomstförlust på av familjens disponibla inkomst.7 den undersökta populationen har en ersättningsgrad som överstiger , dvs. de förlorar av sin disponibla inkomst då de är föräldralediga (figur 5.5.7) och har en ersättningsgrad som är högre än . Det är således som har en ersättningsgrad som är lägre än . I huvudsak utgörs denna grupp av personer med inkomster över taket där det offentliga ersättningssystemet inte ger någon ersättning. Det finns också en grupp som har en högre ersättning vid föräldraledighet än vid ordinarie sysselsättning. Denna grupp består dels av personer med låga inkomster där för- äldrapenningen medför en inkomstförstärkning, dels av personer (framförallt ensamstående med barn) där den lägre inkomst som föräldraledigheten innebär medför att de blir berättigade till hus- hållstransfereringar som bostadsbidrag eller socialbidrag och där- med för en förbättrad ekonomi under föräldraledigheten. 7 Detta utan beaktande av avtalsersättningar. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Ersättningsgrad vid föräldraledighet 2005 Ersättningsgrad (Procent) Källa: HEK, SCB, Egna beräkningar. För att få en bättre förståelse om hur stor inkomstförlusten vid föräldraledighet blir för den samlade hushållsekonomin har utred- ningen även gjort en rad typfallsberäkningen för hushåll i olika inkomstlägen. Beräkningarna jämför utfallet för två olika fördel- ningar av föräldraledigheten dels när pappan tar och mamman , dels när pappan tar och mamman dvs. föräldraledigheten delas lika. I beräkningarna antas att respektive person arbetar heltid under den del av året som denne inte är föräldraledig. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning SOU 2005:73 Tabell 5.5.3: Inkomstförlust av att dela föräldraledigheten lika av att dela lika Anm. Familjens disponibla inkomst redovisas som årsinkomst. Källa: HEK, SCB, Egna beräkningar. Fördelningen av föräldraledigheten får framförallt ekonomiska konsekvenser då föräldrarna tjänar olika mycket. När både mannen och kvinnan har inkomster som ligger under ersättningstaket i för- Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning äldraförsäkringen blir den ekonomiska förlusten av att dela lika som mest . I vårt typexempel upp- står denna förlust då mannen tjänar och kvinnan . Ett annat resultat som illustreras av tabellen 5.5.3 är att ju större inkomstskillnaden är mellan kvin- nan och mannen desto större blir den ekonomiska förlusten av att dela lika. Förlusten ökar när den ena föräldern har en inkomst som ligger över ersättningstaket i föräldraförsäkringen eftersom för- äldraförsäkringen endast ersätter inkomster upp till 7,5 prisbasbelopp. I det typfall som redovisas i tabell 5.5.3 uppstår den största inkomstförlusten då mannen tjänar och kvinnan . Förlusten av att dela lika blir för denna familj ca i månaden.8 I en familj där både mannen och kvinnan tjänar lika mycket och har inkomster som ligger under taket i föräldraförsäkringen har den inbördes fördelningen av föräldrapenningen ingen betydelse för familjeekonomin. Oavsett hur föräldraledigheten fördelas mel- lan föräldrarna blir det ekonomiska utfallet det samma. Vid högre inkomster blir det lite förmånligare att dela lika på föräldra- ledigheten på grund av skattemässiga effekter.9 Om båda föräldrar har inkomst på tjänar familjen ca av att del lika och om båda tjänar tjänar familjen . Ersättningen från socialförsäkringen är oftast inte den enda ersätt- ning som betalas ut vid föräldraledighet. Många anställda har avtalsersättningar som kompletterar ersättningen från den allmänna försäkringen (se , 2005). Avtalen är oftast inte utformade som vanliga försäkringar där en premie betalas in av arbetsgivare eller arbetstagare och ersättning sedan utfaller vid för- äldraledighet.