sou · GTB364d2 · 2006-01-01 00:00:00 — byggdes/installerades en anläggning som möjliggjorde att ytterligare ett material (avfall) skulle kunna återföras till karbidugnen via det s.k. hålelektrod- systemet. Materialet kallas materialfilterstoft. Materialfilterstoftet består dels av material som samlats upp via ett stoftreningsfilter vid matningen av koks och bränd kalk till karbidugnen, dels av stoft från den rökgas som uppstår vid tappningen av karbid från karbidugnen. Materialfilterstoftet består av mycket finfördelad koks och finfördelad bränd kalk samt oxider av kalcium, kisel, aluminium och magnesium. Från och med senare delen av drabbades processen av ökande frekvens av slitage och underhåll på materialtrågen i karbidugnen. Detta medförde produktions- begränsningar och stora kostnadsökningar för underhåll av ugnen. har ett samband konstaterats mellan slitageskadorna och återföringen av materialfilterstoftet till karbidugnen. Därför deponeras nu materialfilterstoftet. Före tiden för återföring skickades det mesta av materialfilterstoftet till deponering. Under vissa perioder skickades stoftet för rening eller raffinering till andra företag. Men dessa har efter utvärdering bedömt stoftets innehåll av bränd kalk vara alltför låg och därför inte varit fortsatt intresserade. bedömer att deponering är det enda realistiska alternativet för materialfilterstoftet. I karbidfabriken finns två dammsugaranläggningar som används för att städa golv och diverse processutrustning. Materialet som samlas upp i dem har i princip samma sammansättning som materialfilterstoftet, dvs. koks och bränd kalk i finfördelad form. skickas allt som samlas upp via dammsugarna till deponering. bedömer att det är det enda alternativet för det s.k. koks- och kalkdammet. SOU 2005:64 Skattebefrielse för branschspecifikt avfall Tabell 10.9 Vissa avfallsmängder vid framställning av kalciumkarbid Mängd (ton/år) produktion (ton/år) Utredningens förslag: Materialfilterstoft från framställning av kalciumkarbid skall skattebefrias. 11 § första stycket 14 som medger skattebefrielse för elfilterstoft från framställning av kalciumkarbid skall därför kompletteras i enlighet härmed. En allmän utgångspunkt för skattebefrielse är enligt förarbetena till LSA (prop. 1998/99:84 s. 44 f.) att det inom överskådlig tid inte skall finnas alternativ till deponering och inte skall gå att minska avfallsmängderna genom processförändringar m.m. Material- filterstoft uppkommer vid framställningen av kalciumkarbid. Bolaget har försökt att materialåtervinna det genom att återföra det till processen. Försöket utfördes i fullskala och visade sig ge negativa effekter på produktionen. Bolaget har också försökt att skicka stoftet till förbränning men utan framgång. Mot bakgrund av vad som framkommit rörande materialfilterstoftet anser utredningen att förutsättningarna för skattefrihet är uppfyllda och att materialfilterstoft från framställning av kalciumkarbid därför bör skattebefrias. Koks- och kalkdamm uppkommer då anläggningen dammsugs. Alla anläggningar städas och det uppkommer då avfall som är svårt att behandla eftersom fraktionen är heterogen då processavfallet blandats med annat damm och skräp. Om dessa fraktioner beskattas då de deponeras uppkommer ett incitament att minska dessa mängder till deponi. Detta är ett av syftena med skatten. För att erhålla skattebefrielse skall det enda sättet att minska mängderna vara att minska produktionen. Koks- och kalkdammet uppstår vid produktionen av kalciumkarbid men mängden kan inte påstås vara proportionell mot produktionen. Det är således inte visat att det inte går att minska mängden koks- och kalkdamm från framställning av kalciumkarbid. Bolaget har höga kostnader för sin Skattebefrielse för branschspecifikt avfall deponering men det innebär inte att skatten skulle sakna styrande effekt. Utredningen finner därför att koks- och kalkdammet inte bör skattebefrias. 10.8.2Avfall från framställning av (mikrosfärer) Expancel mikrosfärer är en sfär i mikrometerstorlek uppbyggd av ett skal av polymer med drivgas inuti. Vid uppvärmning expanderar denna lilla sfär mer än 40 gånger sin storlek. Expancel finns både som expanderad och oexpanderad vara och användningsområdena för produkten är många. Den expanderade används bl.a. som fyllnadsmaterial för viktminskning i olika applikationer så som tryckfärg, papper, textilier och PVC-plaster. Tillverkningen sker i satsvis polymerisation med efterföljande steg, avvattning, torkning och expansion. Vid de olika tillverkningsstegen uppkommer olika restprodukter som deponeras. är det företag som framställer . Produktionsanläggningen är belägen i utanför . Bolaget har haft som mål att minska mängden avfall per ton producerad vara jämfört med föregående år. Detta har lyckats väl genom olika processförändringar, men anser bolaget att det saknas möjlighet att minska mängden ytterligare genom realistiska processförändringar. Bolaget ser dock över möjligheten att avvattna slammet från avloppsreningsverket mer, vilket skulle kunna resultera i ett torrare slam, en torrsubstans halt om till skillnad mot dagens , vilket skulle resultera i en mindre mängd slam att deponera. genomfördes avfallsutredning på alla avfall från Expanceltillverkningen. Utredningen genomfördes av en extern konsult. I utredningen undersöktes lämpliga framtida avfallsbe- handlingsmetoder. Den enda metod som bedömdes lämplig för avfallen från expanceltillverkningen var förbränning. Avfallen har ett högt effektivt värmevärde, men innehåller höga halter klor och kväve. Klor anses vara ett stort problem vid förbränning, dels på grund av korrosionsrisker i pannan, dels på grund av bildning av dioxiner och saltsyra i rökgaserna. Den höga andelen kväve i avfallet kommer också att ställa krav på god NOx-reningsteknik, vilket innebär hög kemikalieförbrukning. Skattebefrielse för branschspecifikt avfall det röra sig om 100–procentig ammoniak per ton expancelavfall. Bolaget har varit i kontakt med förbränningsanläggningar, men har inte någon varit villig att ta emot avfallet. Förbränning anses därför inte som ett alternativ till deponering. Tabell 10.10 Vissa avfallsmängder vid framställning av Mängd (ton/år) vid Utredningens förslag: Slam från avloppsvattenrening, expancelspill, stoft från dammsugarlådor och mikrosfäravfall skall inte medges skattebefrielse. I förarbetena till LSA anför regeringen att skälen för skattefrihet skall analyseras för varje enskilt uppkommet avfallsslag för sig (prop. 1998/99:84 s.45 f.) samt att det inte är realistiskt att i lagen göra en så detaljerad bedömning att i princip varje slag av avfall vid enskilda tillverkningsprocesser blir föremål för skattebefrielse om de angivna kriterierna är uppfyllda. Mot den bakgrunden ansåg regeringen att det var rimligt att skattebefrielse inte kommer i fråga för avfallsslag, vars årsvolym uppgår till ringa mängder. Expancelspill, stoft från dammsugarlådor och mikrosfäravfall från expanceltillverkningen uppfyller till viss del, såvitt framgår av bolagets inlaga, visserligen de förutsättningar som krävs för att ett branschspecifikt avfallsslag skall medges skattefrihet. Det rör sig dock i samtliga fall om ringa mängder avfall. Som ovan anförts är en allmän utgångspunkt för beviljande av skattefrihet att avfallsslag vars årsvolym uppgår till ringa mängder inte bör komma i fråga för skattefrihet. Inte i något av dessa fall överstiger den årliga avfallsmängden , även vid full tillståndsgiven Skattebefrielse för branschspecifikt avfall produktion får det för varje enskilt avfallsslag anses vara fråga om ringa mängder. Bolaget har anfört att mängderna bör läggas ihop och skattefrihet erhållas för Avfall från mikrosfärtillverkningen. Det vore dock inte förenligt med LSA:s art och funktion som är att analysera varje enskilt uppkommet avfallsslag för sig (se ovan). Denna systematik bygger på att LSA är en miljölag med syfte att styra avfall och för att erhålla skattebefrielse måste det kunna visas att någon styreffekt inte kan uppnås, vilket inte låter sig göras om alla avfallsslag från en viss process skattebefrias i klump. Mot denna bakgrund finner utredningen att dessa avfallsslag inte bör skattebefrias vare sig var för sig eller ihop. Skatten på avfall som deponeras har till syfte att styra mot minskad deponering enligt förarbetena till LSA (prop. 1998/99:84, s. 45). Detta kan ske genom att avfall återanvänds, återvinns för materialutnyttjande eller för energiändamål. En alternativ möjlighet, som nämns i förarbetena, är att minska mängden avfall som går till deponering t.ex. genom avvattning av slam. Skattefrihet kan komma i fråga när skattens styreffekt skulle vara mycket liten. Bolaget håller på, enligt egna uppgifter, att se över möjligheten att avvattna slammet från avloppsvattenreningen, vilket skulle minska mängderna som deponeras. Det finns således en möjlighet att minska mängden av detta avfallsslag varför en skatt inte skulle sakna styreffekt. Skattefrihet bör således inte heller beviljas för bolagets avloppsslam.