sou · GTB31 · 2006-01-01 00:00:00 — De lägsta andelarna finns bland pensionärer () och lågutbildade (). I tabell 5.6 redovisas användningen av nätet. Andelen Internetanvändare 9–en genomsnittlig dag 1998–2003 Källa: Nordicom, Mediebarometer 2003. 36Hadenius & 2003, 2003. 37Hadenius & 2003, 2004. I Mediebarometern uppmättes en andel av befolkningen på som använde Internet en genomsnittlig dag. hade andelen ökat till 2003 hamna på . Dessa siffror avser den totala användningen av Internet, oavsett om den sker i hemmet och är av privat karaktär eller om den sker på arbetet eller i skolan. Ser man enbart till användning i hemmet användes Internet av av befolk- ningen . Internet är, åtminstone än så länge, inte i första hand en fråga om traditionell medieanvändning, utan om det som kan karakteriseras som interaktiv individanvändning. De vanligaste användnings- områdena för Internetanvändning i hemmet är elektronisk post (bland användare), fakta- och informationssökning () samt att uträtta ärenden (). Andelen som läst en dagstidning är och de som tagit del av nyheter via en nyhetstjänst 10 procent.38 Användningen av Internet skiljer sig också mycket åt mellan olika människor. Andelen användare är klart högre bland män än kvinnor, och högre bland yngre och medelålders än bland äldre: bland de äldsta är användare en genomsnittlig dag. Också utbildning är en kraftigt skiljande faktor; bland hög- utbildade är andelen användare nära så stor som bland lågutbildade. Radio via Internet har ibland betraktats som en nyhet som skulle utgöra en stark konkurrent till lyssnandet på traditionell radio. Men än så länge har inte radiolyssnande via Internet tagit några större lyssnarandelar. Av de som har använt Internet en genom- snittlig dag är det bara en procent som lyssnar på radio via nätet, bland de yngsta () är det två procent.39 En naturlig begräns- ning är också att radiolyssnande via Internet än så länge bara kan ske via fast uppkoppling. Trots relativt små förändringar i människors exponering för mass- medier så har naturligtvis flera saker hänt . Sam- tidigt som den totala tiden för medieanvändning har förblivit rela- tivt stabil har mediesystemet som helhet expanderat kraftigt. börden är att varje kanal i genomsnitt fått en mindre publik genom att radiolyssnandet och TV-tittandet har spridits på ett större antal kanaler från att tidigare i svensk mediehistoria varit förbehållet public service-radion och televisionen. Mediesystemet har på detta sätt kommit att fragmenteras. Av figur 5.4 framgår hur svenskarnas medietid fördelas på en mängd olika medier och kanaler. Medieanvändning fördelad på olika medier och kanaler1 i befolkningen 9–2003 (procent) 1 Figuren är en beräkning där Mediebarometerns bruttotid för radio och TV fördelats på grundval av uppgifter från räckviddsstudier för respektive medium . Forskningen har visat att när medieutbudet mångfaldigas och män- niskors valfrihet därmed ökar, så tenderar människor att välja efter traditionella mönster. Ju mer mångsidigt ett mediesystem blir desto tydligare tycks skillnaderna i människors medieval bli, skillnader som kan avläsas mot bakgrund av ålder, utbildningsnivå, inkomst- nivå, livsstil etc. En sådan differentiering av medieanvändningen tar sig också uttryck i skillnader i fråga om vilka programgenrer människor tar del av. Exempelvis är tittandet på kvällsnyheter inte längre en så stabil vana som det var för de flesta. Detta är närmare relaterat till t.ex. utbildningsnivå och politiskt intresse än det var på 1980-talet.40 Med introduktionen av privat kommersiell lokalradio 1993 kom allmänhetens radiolyssnande att påverkas. Andelen radiolyssnare och den samlade lyssnartiden är visserligen i stort sett desamma, men inom denna ram har publikförändringar ägt rum. Daglig räckvidd i åldrarna 9–för radio en genomsnittlig dag (procent) Anm: Lyssnandet på radio via Internet avser andelen lyssnare en genomsnittlig dag av de som besökt Internet en genomsnittlig dag (totalt ). Källa: och Mediebarometern 2003. av befolkningen lyssnar en genomsnittlig dag på någon eller några av SR:s kanaler, medan privat lokalradio lockar ungefär en tredjedel av publiken. SR:s andel av den samlade lyssnartiden är , vilket är bland de högsta andelarna för public service-företag i är den överlägset mest populära kanalen. Närradion har marginella lyssnarandelar. Närradion kan dock ha en viktig förankring i lokalsamhällen och stor betydelse för ideella organisationers möjligheter att göra radio i frågor som ligger dem nära. Före starten av privat lokalradio kunde vissa närradiostationer nå en relativt stor publik på lokala marknader, men efter den privata radions utbyggnad har närradion legat på en mycket begränsad nivå.42 SR tappade naturligt nog publikandelar efter introduktionen av privat radio. Förändringen i lyssnandet gick fort. Mellan och fördubblades andelen lyssnare på privat lokalradio, från till , sam- tidigt som det totala radiolyssnandet ökade högst marginellt. Tendensen är emellertid att fördel- ningen mellan SR och privat lokalradio är stabil kring de nivåer som satte sig . Lyssnarstrukturen ser dock mycket olika ut för SR:s olika kanaler. Konkurrensen om radiolyssnarna har framför allt kommit att gälla de unga lyssnarna. Ålder är den variabel som har störst bety- delse för valet av radiokanal.43 Detta är också internationellt ett typiskt mönster. Den viktigaste förklaringen till att yngre lyssnares vanor förändrats är att den privata radion i mycket stor utsträck- ning riktar in sig på just dessa målgrupper. Andelen dagliga lyssnare på olika typer av radio efter ålder 2003 (procent) 42Hadenius & 2003. 43Mediebarometer 2003, Strid 2004. Bland de allra yngsta (9–) är det som lyssnar privat lokalradio en genomsnittlig dag, men som lyssnar på public service-radion. I den äldsta gruppen (65– ) är fördelningen den omvända, lyssnar på kommersiell radio medan lyssnandet på SR:s kanaler är . Ett generellt mönster är också att lyssnandet på radio minskar bland ungdomar. minskade radio- lyssnandet dubbelt så mycket bland unga som bland allmänheten i stort. Dock tycks trenden ha vänt; RUAB rapporterar för ett ökat radiolyssnande med i gruppen 9–19 år.44 Samma rapport visar också att lyssnandet på åter ökar något bland yngre lyssnare. Medieforskningen har försökt klarlägga om dagens förändrade publikpreferenser bland unga speglar en generationsskillnad eller om det beror på att privat lokalradio har riktat in sig på just ungdomarna och att de kommer att följa mer traditionella lyssningsmönster när de blir äldre. Resultat från intervjuundersök- ningar tyder på att det finns två vattendelare i radiolyssnandet, en vid och en vid . För dem under dominerar privat musikradio, blandas SR:s kanaler och privata lokalradiokanaler, medan SR:s kanaler helt dominerar bland personer . Medievanor har dock visat sig ha starkt sam- band med position i livet, dvs. att de intressen och värderingar som påverkar kanal- och programval ofta förändras med stigande ålder.45 Också TV-tittandet har kommit att spridas på ett stort antal TV- kanaler. I tabell 5.9 redovisas tittandet på ett antal TV-kanaler till- gängliga för den svenska publiken –2003. Resultatet redovisas dels för samtliga TV-hushåll, dels för de hushåll som har tillgång till satellit-TV, antingen via egen parabol eller kabel-TV. 45Strid 2001, 2004. Andel av befolkningen 3–som tittar på olika TV- kanaler en genomsnittlig dag 1992–2003 (procent) Det totala TV-tittandet fördelas i mycket stor utsträckning på de fem största kanalerna. SVT och TV4 står till- sammans för mer än tre fjärdedelar av svenska folkets TV- tittande.46 Ett intressant resultat är att andelen som tittar på någon av de övriga kanalerna har ökat . 1992 var det av tittarna som en vanlig dag tittade på någon av övriga kanaler. hade andelen stigit till och år . Bakom rubriken övriga ryms ett hundratal satellitkanaler. Fler- talet av dessa ses av mycket få tittare. Endast några få kanaler över- stiger en procent av tittartiden – ZTV och Eurosport med 1,7 respektive 1,4 procent.47 Mönstren i tittandet på satellitkanaler är i stort sett likartade i andra länder. Andelen tittartid på utländska TV-kanaler har dock varit högre i än i i övrigt, något som sannolikt kan förklaras av skillnader i språkkunskaper.48 påverkas tittandet givetvis av hur kanalerna sänds, om de är gratis eller betal-TV-kanaler. I satellit-TV-hushållen är fördelningen i tittande mellan de stora kanalerna något annorlunda, men framför allt utmärks TV-tittandet i satellithushåll av en klart högre andel tittande på andra kanaler än de fem stora. I satellit-TV-hushåll tittar man också något mer på TV, mer per dag. Detta kan möjligen vara ett tecken på att det totala TV-tittandet i kommer att öka i takt med att digitaliseringen gör fler kanaler tillängliga för allt fler. 46Av de 20 mest sedda TV-programmen var 16 från SVT, tre från TV4 och ett från TV3 (MMS 2004). 48Hadenius & 2003. Tittande på olika TV-kanaler bland olika grupper i TV- befolkningen 9–en genomsnittlig dag 2003 (procent) Källa: Nordicom; Mediebarometer 2003. Liksom för radio så gäller att de kommersiella kanalerna har en allt mindre publik ju längre upp i åldrarna man kommer, med undantag för TV4, som har en mycket jämn åldersfördelning. SVT når de yngre i mindre utsträckning än de äldre. Men trots olikheter mellan generationer så söker ändå relativt stora andelar av publiken i alla åldrar upp SVT:s sändningar en genomsnittlig dag. Räckvidden för SVT har också minskat något . Störst är nedgången i åldrarna 25–samt bland barn i åldern 3–. Samma utveckling kan noteras också när det gäller SVT:s andelar av tittartiden. SVT själva pekar som en förklaring på att åldersgruppen 25–är attraktiv för reklamfinansierade kanaler och att dessa lägger sina tablåer för att attrahera just den publiken.49 Generellt gäller att den tid svenskarna använder för medie- konsumtion ökar med ålder. Bland barn mellan är den sammanlagda tiden en genomsnittlig dag, medan den bland ålderspensionärer är . 49 SVT:s public service-redovisning 2003. Den bruttotid som barn/ungdom ägnar åt massmedier fördelad på olika medier 2003 (procent) De allra yngstas medievanor kännetecknas bland annat av ett högre TV-tittande än genomsnittet. TV och radio är de största medierna också för unga, men videoanvändning är långt vanligare bland barn, användningen av video är lika stor som radio bland de unga. Bland personer är radiolyssnandet den aktivitet som ägnas mest tid, även om lyssnandet minskat något . Andra aktiviteter som ligger högre i dessa åldrar jämfört med genomsnittet är lyssnande på CD-skiva samt Internetanvänd- ning, även om en liten minskning kan noteras också för denna aktivitet.50 Dagstidningsläsning ägnas mindre tid än för genom- snittet både bland barn och ungdomar. De unga är snabbast att till sig det vi kallar nya medier. Video, CD-spelare, mobiltelefon och Internet är exempel på nya medier som unga har varit snabba att ta till sig.51 När det gäller Internet är tillgången som allra högst bland ungdomar, särskilt pojkar mellan (). Barn använder Internet till e-post, spel och till att delta i chattgrupper. Bland de något äldre ungdomarna är elektronisk post den absolut största aktiviteten, men också informationssökning och nedladdning av musik. 5.7.6Medieanvändning bland etniska grupper i Människor med icke-svensk etnisk bakgrund är ingen enhetlig grupp. Av naturliga skäl, eftersom de kommer från många olika länder, är de snarare långt mer heterogena än svenskar. Deras medievanor varierar och deras uppfattning om vad som är viktig information skiftar. Generella uttalanden om etniska grupper i innebär därför alltid generaliseringar. Informationen om hur medieanvändningen ser ut i olika grupper med invandrarbakgrund är relativt begränsad. har studier gjorts utifrån särskilda frågeställningar. En sådan var det material som redovisades av om brand- katastrofen i . Utredningen använde sig av ett material som bygger på enkätundersökningar. Ett problem är dock att svarsfrekvens och bortfall bland invandrare, bl.a. beroende på språksvårigheter är stort och resultaten måste därför tolkas med försiktighet.52 Vi har också tagit del av material från och Dagspresskollegiet som belyser medieanvändningen hos invandrare och språkliga minoriteter. fick ett uppdrag av regeringen att kartlägga och analysera situationen för medier som främst riktar sig till invandrare och nationella minoriteter i . Nämnden redovisade sin kartlägg- ning i september 2002.53 Bland resultaten från de undersökningar vi känner till kan nämnas att det för svenskar viktigaste lokala nyhetsmediet – den lokala morgontidningen – finns och läses i klart mindre utsträck- 50Carlsson m.fl. 2004. 51Carlsson & 2003. ning i invandrarhushåll. Detta gäller särskilt i hög grad bland personer som är uppväxta i ett annat land än . Generellt gäller att skillnaderna mellan svenskar och invandrare är störst när det gäller användningen av tryckta medier. När det gäller nyhetsanvändning inom radio och TV är skill- naderna mindre. Personer med utländsk bakgrund tar t.ex. del av TV-nyheterna i lika stor utsträckning som den svenska publiken. För nyheter i radio är dock lyssnandet mindre bland personer med invandrarbakgrund, särskilt bland dem som är uppväxta utanför Sverige.54 Tillgång till parabolantenn är särskilt hög i invandrar- hushåll. Många vill ha tillgång till satellitkanaler på det egna språket såväl för nyheter som för underhållning och förströelse. menar att det bland personer med invandrarbakgrund inte finns något som tyder på ett generellt ointresse för svenska nyhetsprogram eller nyheter om . Tvärtom uppmäts relativt höga publikandelar för TV-nyhets- program och för radions P4. Ett annat exempel på högt informa- tionsintresse är det stora genomslaget för gratistidningen bland invandrare både i och i . Att synas har blivit allt viktigare för medier i takt med att allt fler aktörer konkurrerar om publikens uppmärksamhet. Medieföretag vill liksom företag inom andra näringsgrenar bygga och underhålla sina varumärken i syfte att skapa en positiv image hos allmänheten. Ett mått, bland många, på olika mediers styrka hos allmänheten är graden av förtroende mediet åtnjuter.55 har det i gjorts regelbundna mätningar av människors förtroende för olika samhälls- institutioner, däribland medierna. Undersökningarna visar bl.a. att universitet och högskolor samt sjukvården och polisen är de sam- hällsinstitutioner som åtnjuter högst förtroende, tätt följda av radio och TV.56 Dagspressen ligger vanligtvis i mitten, medan storföretag och fackliga organisationer hamnar längst ned i förtroendelistan. I tabell 5.11 redovisas förtroendet för olika massmedier. 54Dagspresskollegiet, Wadbring 2002. 56Holmberg, & 2004. Förtroende för olika massmediers innehåll 2003 (procent) SR lokalt (P4) Anm: Balansmåttet är beräknat som differensen mellan svarsalternativen Mycket stort + Ganska stort och Ganska litet + Mycket litet. Källa: (Riks-SOM 2003). Av tabellen framgår att det finns klara skillnader i förtroende mellan medierna. Det höga förtroendet för radio och TV har, till skillnad från många andra samhällsinstitutioner, varit relativt stabilt . Public service-radion och televisionen åtnjuter ett klart högre förtroende än privat lokalradio och kom- mersiell TV. Inom kommersiell TV skiljer dock TV4 ut sig markant genom att ha förtroendesiffror som ligger nära SVT:s. En trend värd att uppmärksamma är att förtroendet för Internetnyheter har ökat. finns ett samband mellan förtro- ende för enskilda dagstidningar och förtroendet för deras nätupp- lagor. Dessutom påverkas sannolikt förtroendet positivt av att användarna generellt har fått ökad erfarenhet av nätet.57 5.8Utbudet i radio och TV Det finns få studier av det samlade programutbudet i svensk radio. Public service-radions utbud är väl dokumenterat, också , men information om den kommersiella lokalradions och närradions utbud, liksom jämförande studier av utbudet mellan olika typer av radio, är ovanligt. Den senaste svenska studien som jämför utbudet i public service-radion, den privata lokalradion och närradion genomfördes av och avser . Det är en studie av det lokala radioutbudet i , och . (Hur lokal är den lokala radion? Fördelning mellan olika sändningsformer i olika former av lokal radio, (procent) Undersökningen visar att programprofilerna i den kommersiella radion i huvudsak rymdes inom kategorin populärkultur, där presentation och spelning av musik dominerade. Redaktionell bevakning av lokala företeelser och händelser fanns huvudsakligen i P4 och närradion. Den kommersiella radion producerade få egna nyheter. De nyheter som sändes var i huvudsak nationella. Lokala inslag bestod till övervägande delen av reklam och sponsrings- meddelanden. Sedan denna studie gjordes har fler privata lokalradiostationer påbörjat nyhetssändningar.58 Ofta är det lokala dagstidningar som levererar nyhetsinslag till privata radiostationer som de har ägar- intressen i eller som de samverkar med. Det är också vanligt med nyhetsinslag från de stora kvällstidningarna. Exempelvis sänds på vardagar lokala nyheter och trafikinformation i såväl Rix-FM-kanalerna (från ) som i Mix Megapol-statio- nerna (från ). Inom sänds nyheter från TT.59 SR:s programprofil 1994–2003 Fördelningen mellan programgenrer i SR:s utbud har varit stabil . Också i SR:s utbud utgör musik en stor andel, . Inom SR sänds alla typer av musik, men skillnaderna mellan kanalerna är stora; i P2 är nästan allt utbud musik, medan musiken i P1 är mycket begränsad. (Se också kapitel 8) I närradion utgör religiösa samfund flest tillståndshavare () även om antalet har minskat betydligt . Knappt vart tionde tillstånd innehas av ett politiskt parti, mot nästan tre av 1985. Den typ av föreningar som ökat mest är invandrarföreningar, från år . I tabell 5.12 ovan är det närradion som uppvisar störst andel talade inslag, vilket visar närradions funktion som instrument för det lokala föreningslivet. Så sent som hade de svenska TV-hushållen tillgång till endast två TV-program. vänder sig ett stort antal kommer- siella programföretag till den svenska TV-publiken med ett utbud av både breda och specialiserade kanaler. likartad i övriga . ökade utbudet av TV-program i EU-området och utvecklingen har fortsatt sedan dess.60 Framväxten av digitala TV-sändningar i marknät, kabel och satellit har inneburit att allt fler TV-kanaler blivit tillgängliga för allt fler människor. Men det är fortfarande ett litet antal TV-kanaler som dominerar den svenska TV-marknaden. och TV har i uppdrag att studera radio- och TV-företagens programverksamhet. Nämnden har publicerat en studie av det svenska TV-utbudet, genomförd under ledning av professor vid listik och Masskommunikation (JMG) vid universitet.61 Studien, som är utformad för att möjliggöra jämförelser , utgår från programföretagens egna programtablåer och program- men har delats in utifrån ett klassificeringssystem för olika programtyper. Studien begränsar sig till åtta svenska TV-kanaler och därmed ingår inte information om det stora antal övriga kanaler som finns på marknaden. Därtill kommer det utbud som finns i över 100 lokala icke-kommersiella kabel-TV-kanaler (organisationer) runt om i landet. I tabell 5.14 redovisas programprofiler för åtta svenska TV-kanaler . Uppgifterna avser procentandelar för olika program- områden av den totala sändningstiden inom respektive kanal. I grova drag har denna bild sett likartad ut sedan mätningarna inled- des . 60KOM/1999/58406. 61Granskningsnämnden , Svenskt TV-utbud . TV-kanalernas programprofiler 2003 (procentandelar för olika programområden) SVT:s båda kanaler kan enligt studien karaktäriseras som breda allmänkanaler med stor mångfald av programgenrer. Tillsammans uppvisar SVT:s kanaler den största programbredden av alla TV- kanaler. SVT och TV4 är ojämförligt störst när det gäller nyheter i TV. När det gäller det faktainriktade utbudet intar SVT (särskilt SVT2) en särställning i både omfattning och variation. Nisch- kanalen VNA (Viasat Nature/Actions) har störst andel fakta, bero- ende på kanalens särskilda fokus på naturprogram. SVT har störst andel barnprogram i sitt utbud, medan TV4 har få barnprogram. I sändningstid hade dock TV3 ett större utbud än SVT. I TV3 och Kanal består utbudet av barnprogram till en helt dominerande del av amerikanska tecknade serier. Se också kapitel 9 om barn och unga där information från fler studier som belyser skillnader mellan TV-kanalerna presenteras. En annan viktig information från studie är att det finns mycket stora skillnader mellan svenska TV-kanaler med avseende på programmens ursprung, dvs. var de är produce- 62 Med Sit-com avses vanligen halvtimmeslånga program i komediseriegenren, t.ex. Vänner och . I SVT dominerar svenska program. Drygt tre fjärdedelar av SVT:s programutbud utgjordes av program produce- rade i . I TV4 är andelen ungefär hälften medan andelen svenska program i TV3 och Kanal är betydligt mindre, . ZTV:s stora andel beror på att musik- videor har klassificerats som ingående i svenska ramprogram. Bilden av hur produktionsursprunget i svenskt TV ser ut har i stort varit oförändrad . TV-utbudets produktionsursprung 2003 (procent) Anm: Uppgifterna summerar inte alltid till på grund av avrundning. Av det utländska programutbudet dominerar mycket kraftigt som produktionsland. TV3 och Kanal är lika amerikanska som SVT är svenskt. TV-program producerade i andra länder än , och de nordiska länderna förekommer i liten omfattning i alla kanaler. SVT har klart störst utbud av svensk fiktion och utbudet av svenska faktaprogram är så stort som i de tre största kommersiella kanalerna sammantaget. SVT ligger också i topp när det gäller svenska samhällsprogram, svenska kulturprogram, svensk långfilm, svenska TV-serier och svenska naturprogram. TV4 är klart störst när det gäller utbudet av svenska nöjes- och för- ströelseprogram, svenska såpor, svenska komediserier och svenska matlagningsprogram. TV3 är störst på svenska dokusåpor och svensk verklighetsunderhållning (s.k. realityshower). Generellt för svensk television gäller att faktaprogram och nöjesprogram till största delen är svenska, medan utbudet av fiktion (TV-serier, såpor, långfilmer) mycket oftare är utländskt. Skillnaderna mellan public service och de kommersiella konkur- renterna är dock stora. I SVT är ca en tredjedel av fiktionen svensk, medan den utgör i TV3 och Kanal 5.63 Mångfalden har studerats genom att bredden i programutbudet har undersökts. Något förenklat utgår man från att ju fler olika typer av program en TV-kanals utbud uppvisar, desto större bredd anses kanalen ha. I figur 5.6 redovisas TV-kanalernas programbredd i två dimensioner; fakta och informationsområdet respektive underhåll- ningsområdet. Bl.a. framgår att en kanal kan uppvisa en stor programbredd inom ett område och en liten bredd inom ett annat. TV-kanalernas programbredd 2003 (index) Inom det informationsinriktade utbudet uppvisar SVT:s båda kanaler, i enlighet med det generella mönstret, den största bredden, eller mångfalden. ZTV, VNA, Kanal och uppvisar minst bredd i utbudet medan TV4 och TV8 ligger ungefär i mittemellan. I fråga om underhållningsinriktat programutbud är skillnaderna något mindre mellan kanalerna. SVT:s båda kanaler utmärks av att de uppvisar stor mångfald både inom det informationsinriktade och det underhållnings- inriktade programutbudet. De är med andra ord både breda informationskanaler och breda underhållningskanaler, även om SVT1 och SVT2 skiljer sig avsevärt åt i fråga om underhållnings- inriktning. TV4 är en bredare underhållningskanal än SVT2 men uppvisar betydligt mindre mångfald eller bredd inom det fakta- och informationsinriktade programutbudet. Också TV3 och Kanal kan sägas vara relativt breda underhållningskanaler, dock med mindre mångfald i det utbudet än TV4. Spridningen av TV-kanalerna i ovanstående figur visar att det svenska TV-systemet präglas av en viss yttre mångfald, dvs.