sou · GTB311 · 2006-01-01 00:00:00 — Däremot distribueras alltjämt HKF:s egen tidskrift , som utkommer med fyra nummer , gratis till svenska fartyg. HKF:s distribution av TV-program och video innebär i korthet följande: På videokassetter skickas inspelade TV-program till ca 150 fartyg. HKF gör ett urval som skall spegla aktuell svensk produktion från , med en blandning av aktualiteter, repor- tage, debatter, TV-teater, svenska serier och nöjesprogram. Tjänsten var tidigare avgiftsfri för svenskregistrerade fartyg, men tar HKF ut en avgift på 1 500 kro- nor och fartyg. Fartyg som kan se dagliga satellitsändningar kan använda denna form istället – HKF står då för bl.a. abonnemangsavgiften. Tjänsten med inspelade TV- program kan även, mot en avgift på , utnyttjas Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän av utlandsflaggade fartyg och även av landbaserade svenskar som bor och arbetar utomlands. hade HKF ca 40 sådana kunder. Tjänsten är också inkluderad i avgiften för utlandsflaggade fartyg som tecknat serviceavtal med HKF. Mot avgift distribuerar HKF långfilmer, vilka skall allsidigt spegla den aktuella svenska biorepertoaren, till abonne- rande handels- och fiskefartyg (totalt ca 225 fartyg). distribuerar HKF sex stycken filmer till fartyget via rederiet. Filmerna levereras på videokassetter/DVD som inte behöver returneras. Filmerna får behållas ombord var- efter de makuleras/spelas över. Fartyget får alltså 72 titlar och har ständigt ett filmotek med titlar ombord. Vidare kan HKF bistå den enskilda som önskar köpa en specifik film från den svenska köpfilmsmarknaden. Denna verksamhet är dock av mindre omfattning. Hyr- och köpfilms- verksamheten skall ge fullständig kostnadstäckning. var intäkten sammantaget för hyrfilm och köpfilm ca och kostnaden (inklusive overhead) ca . Verksamheten ger alltså ett överskott. HKF:s distribution av böcker innebär i korthet följande: Sjömansbiblioteket, som finns i , betjänar fartygen (f.n. ca 250 stycken) med böcker. Bokbeståndet (ca 120 000 vo- lymer, fördelat på ca 35 000 titlar) har i huvudsak samma inrikt- ning som ett vanligt folkbibliotek, men med visst fokus på sjö- relaterad litteratur. Böcker kan lånas vid besök på . Men framför allt sker utlåningen genom s.k. boklådor, dvs. paket om några tiotal böcker som fungerar som temporära bib- liotek ombord på fartyget. Det finns inga begränsningar i låne- tider för böcker, och heller inga begränsningar i hur många böcker ett fartyg får låna. Liksom på vanliga folkbibliotek är ut- låningen gratis. utlånades totalt ca 62 000 böcker. Byte av boklådor sker genom ett system av bytesstationer inom och utanför (totalt finns 20 fasta bokbytesstationer, varav åtta i ). Utöver HKF:s egna stationer fungerar t.ex. i några fall lokala representanter för eller för som bokbytesstationer på uppdrag av HKF. Själva bytet av boklådorna sker i samband med att perso- nal från HKF eller rådets samarbetspartners besöker fartyget Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän Samarbetspartnern får ersättning för sina tjänster, t.ex. får i utlandet per utbytt boklåda. Sedan ett tiotal år tillbaka lånar Sjömansbiblioteket också ut ljudböcker (ca 4 000 exemplar utlånades ). Denna ut- låning sker styckevis, de ingår alltså inte i boklådorna. HKF bedriver en omfattande motions- och idrottsverksamhet, för att sjöfolket i allmänt hälsofrämjande syfte skall beredas förutsätt- ningar för fysiska aktiviteter, både ombord och i land. Verksam- heten har sin tyngdpunkt riktad mot motion och rekreation, men skall också aktivt inspirera och stimulera till deltagande i årliga internationellt samordnade arrangemang i tävlingsform samt till deltagande i nationella motions- och idrottsarrangemang av olika slag. Tävlingsverksamhet för sjömän anordnas såväl nationellt som internationellt, t.ex. i fotboll, basketboll, bordtennis, friidrott och simning. HKF:s fältverksamhet fullgörs genom att rådet är verksamt i de hamnar i och utomlands som man bedömer har störst be- hov av rådets service. Som framgått av avsnitten 3.2.2 och 3.2.3 är hamnservice HKF:s klart största verksamhet. Sålunda arbetar mer än hälften av HKF:s anställda i hamnservice och verksamheten ian- språktog ungefär hälften av rådets totala kostnader , dvs. in- klusive overheadkostnader ca av ca . Den svenska delen av verksamheten stod för ca 80 av kostnaderna. HKF har egen representation i fyra svenska hamnar (, , och ), sedan stationen i lagts ned . Vidare har HKF två utlands- stationer (och ). En väsentlig skillnad mellan de svenska och de utländska stationerna är att de svenska har alla anlöpande fartyg som målgrupp, medan HKF:s utländska stationer endast riktar sig till svenskflaggade fartyg samt sådana utlands- flaggade som tecknat serviceavtal med HKF. 20 Observera att de kvantitativa uppgifterna i detta avsnitt avser , och alltså inkluderar den nu nedlagda Helsingborgsstationen. Verksamheten vid denna hade dock minst omfatt- ning av HKF:s stationer. Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän Utöver på de platser där rådet har egen representation erbjuder HKF Hamnservice även service i vissa icke-HKF-hamnar, genom samarbete med företrädesvis nordiska sjömanskyrkor samt nor- diska och övriga utländska välfärdsorganisationer inom sjöfarts- området. Bland annat har HKF tecknat avtal med olika organisa- tioner som på ombudsbasis och mot ersättning bedriver verksam- het åt rådet i , och samt, efter ned- läggningen av HKF:s station, även i . Verksamheten inom hamnservice består grovt sett av följande aktiviteter: HKF:s platsombud gör personliga ombordbesök på anlöpande fartyg. Därvid lämnar man information om HKF:s verksamhet och om staden, delar eventuellt ut tid- ningar, byter boklådor på svenska fartyg, m.m. I svenska ham- nar gjordes 5 914 fartygsbesök , varav 5 406 av HKF- personal och resten av samarbetspartner på HKF:s uppdrag. Av besöken var 2 048 på svenska fartyg. I utländska hamnar gjor- des 1 980 fartygsbesök , varav 1 301 av HKF-personal. För att sjömän från anlöpande fartyg snabbt och enkelt skall kunna ta sig från fartyget till HKF:s sjömans- klubbar och åter, erbjuder HKF gratis transporter med rådets fordon. Om HKF:s personal har tid kan transporter även ord- nas till och från staden samt olika aktiviteter som sjöfolket önskar åka till. transporterades 14 505 sjömän. Den totala körsträckan uppgick . Arrangemang, utflykter m.m. Arrangemangen handlar främst om anordnande av idrottsturneringar, o.d. Sjömansklubbar finns vid HKF:s samtliga svenska stationer. Genom klubbverksamheten erbjuds sjöfolket ett stort utbud av tjänster, såsom kafé, data- och telefonservice, möjligheter att läsa böcker och tidningar, se på TV och motio- Klubbverksamheten utgör den största delen av HKF:s hamnservice – uppskattningsvis står den för ca 40 av de totala kostnaderna för hamnservice.21 Omfattningen på verksamheten varierar dock mellan de olika klubbarna. Sjö- mansklubben i (Rosenhill) är med nio anställda klart störst, och har också det mest omfattande tjänsteutbudet. Som framgått av avsnitt 3.2.4 är HKF:s klubbverksamhet öppen för 21 Att döma av en uppskattning i PricewaterhouseCoopers rapport hamnservice i – Förutsättningar för entreprenad- och samarbetslösningar (). Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän ombordmönstrade och hemmavarande sjömän, och därutöver även för sjömanspensionärer och sjömäns anhöriga, studerande vid maritima utbildningar, samt anställda vid rederier, sjöfarts- organisationer och hamnverksamhet, vilka har kontakt med rå- dets verksamhet. Även externa hyrkunder kan förekomma. gjordes totalt 61 538 besök vid HKF-anläggningarna. Av det totala antalet besökare var 35 347 sjöfolk, vilket utöver ak- tivt arbetande sjömän även inkluderar pensionerade sjömän och studerande vid sjömansskola eller sjöbefälsskola. Antalet övriga besökare, hänförliga till kategorierna anhöriga till sjöfolk, an- ställda vid rederier, sjöfartsorganisationer och hamnverksam- het, var 17 278. Externa hyrkunder stod för 8 913 besök. HKF för inte särskild statistik över hur många utländska sjömän som besöker klubbarna, men att döma av samtal som utredningen haft med tjänstemän vid rådet handlar det uppskattningsvis om ca 20 av det totala antalet besökare. För aktiva sjömän är de tjänster som erbjuds genom hamnservice i allmänhet gratis, utom för sådana tjänster som man normalt betalar för i andra liknande sammanhang, exempelvis telefonitjänster, kon- ditori- och kioskvaror, etc. Däremot uttas avgifter av t.ex. anställda vid rederier m.fl. och externa hyrkunder som utnyttjar klubbarna. gav detta HKF intäkter på . 3.2.6Den nya IT-teknikens betydelse för HKF:s tjänster I anslutning till beskrivningen av HKF:s tjänster finns skäl att också nämna något om hur den nya IT-tekniken, och i synnerhet Internets utveckling, påverkar förutsättningarna för verksamheten. I avsnitt 3.2.5 beskrevs HKF:s tjänster under rubrikerna Medie- distribution till fartyg till sjöss, Motion och idrott samt Hamn- service. Den nya IT-tekniken påverkar förutsättningarna i alla dessa tre delar. För Motion och idrott och Hamnservice torde det dock främst handla om att – som i de flesta typer av verksamheter – de verksamhetsstödjande IT-verktygen visserligen blir allt bättre, men att verksamhetens grundförutsättningar däremot inte påverkas (t.ex. kan varken motion och idrott eller transportservice bedrivas virtuellt). För Mediedistribution till fartyg till sjöss torde där- emot IT-teknikens utveckling komma att i grunden förändra förut- sättningarna för verksamheten – när utredningen i detta avsnitt Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän diskuterar den nya IT-teknikens betydelse för HKF:s tjänster är fokus därför på denna del. har mediedistribution till fartyg till sjöss främst handlat om fysisk distribution av böcker, filmer, tidningar m.m. Som fram- gått av avsnitt 3.2.5 utnyttjar dock HKF även elektronisk post, i första hand för överföringen av dagliga nyhetssammanfattningar. Elektronisk post och andra Internettjänster kan fartyg till sjöss utnyttja via satellit. I den utredning om inriktning, organisation och finansiering av HKF:s verksamhet som konsultföretaget genomförde på uppdrag av regeringen22, gjordes bedömningen att HKF:s distribution av filmer, TV-program, böcker och tidningar om 3 (dvs. ) helt skulle kunna hanteras med bl.a. Internet och satellit-TV. Såvitt kan bedöma har dock inte ut- vecklingen gått fullt så fort som bedömde . Således visar de samtal utredningen haft med olika intressenter att de svenskflaggade fartyg som HKF betjänar visserligen i allmänhet har möjlighet att via satellit koppla upp sig på Internet, men att uppkopplingskostnaden är för hög för att den utveckling som förutspådde ännu skall ha realiserats. Den bild utredningen har fått överensstämmer med vad som framkommit i en undersökning av hur Internet och webbtjänster används i den svenska handelsflottan, som HKF genomförde hösten 2003.23 Undersökningen visar att fartyg inom den svenska handelssjöfarten i allmänhet har möjlighet att ta emot e-post via satellit.24 Däremot anses det för dyrt att vara uppkopplad mot Internet , varför fartygen vanligen inte ut- nyttjar mer avancerade webbtjänster. För sjömännen innebär det bl.a. att de oftast inte har tillgång till Internet för privat bruk ombord, mer än vad gäller oformaterade textmeddelanden i e-post- format, utan bifogade filer. Att döma av HKF:s undersökning är det också långtifrån alla av de fartyg som har möjlighet att koppla upp sig mot Internet som har sådan kraftfull överföring att det 22Handelsflottans kultur- och fritidsråd – Huvudmannaskap, inriktning och finansiering (1999- 10-08). 23HKF:s undersökning redovisades i promemorian Utredning beträffande klarläggande av förutsättningar för Internetbaserad distribution av HKF:s tjänster (). Undersök- ningen genomfördes genom bl.a. en enkät riktad till ett stort antal fartyg. 24Enligt HKF:s promemoria är det endast ett fåtal små äldre fartyg i den svenska handels- flottan som inte har tillgång till e-post. Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän skulle vara meningsfullt att söka att distribuera t.ex. filmer på elek- tronisk väg. Enligt mening får det förutsättas att IT-tekniken kommer att bli både billigare och kraftfullare, och att därigenom möjligheterna att ta emot större datamängder kommer att bli mer allmänt förekommande bland svenskregistrerade fartyg. Därmed kommer den typ av mediedistri- bution till fartyg till sjöss, som HKF bedriver, att kunna effektiviseras och delvis helt ersättas med elektroniska alternativ – t.ex. torde det inte finnas behov av fysisk tidningsdistribution om man på alla fartyg kan läsa tidningar via Internet. Däremot är det enligt utredningens mening knappast realistiskt att tro att all mediedistribution som sker till fartyg till sjöss inom över- skådlig tid skulle kunna ersättas med elektroniska alternativ. Framför allt har utredningen svårt att tro att bokdistribution till fartygen helt skulle kunna ske i form av elektroniska böcker – låt vara att tekniken med s.k. e-böcker kontinuerligt utvecklas och att HKF har en viss, marginell distribution av sådana.25 Sammanfattningsvis bedömer utredningen att den nya IT-tekni- ken inte kommer att medföra några dramatiska förändringar av den verksamhet som HKF bedriver, förutsatt att det totala tjänste- utbudet skall ha samma inriktning som . Således påverkar de nya, IT-baserade distributionsformerna, som är på väg att etableras, inte mer än marginellt verksamheten inom Motion och idrott respektive Hamnservice.26 Som sagts ovan finns vidare skäl att tro att inte alla delar av mediedistributionen till fartyg till sjöss kan er- sättas med elektroniska alternativ (framför allt inte bokdistribu- tionen). Sammantaget innebär detta att det torde vara högst ca 15 av HKF:s totala kostnadsmassa som härrör från verksamhet som på ett mer betydande sätt kan påverkas genom införandet av de nya, IT-baserade distributionsformerna – och den potentiella besparingen blir givetvis långt mindre än så. Till saken hör också att en betydande del av dessa 15 avser HKF:s hyrvideoverksamhet, vars intäkter är större än dess kostnader. 25År 2003 förmedlade Sjömansbiblioteket 108 e-boklån, att jämföra med ca 62 000 utlånade vanliga böcker. 26Givetvis minskar behovet av att utnyttja fältpersonalen inom hamnservice som en länk i mediedistributionskedjan, men det är kostnadsmässigt sett en mindre del av verksamheten inom hamnservice. Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän 3.3Välfärdsverksamhet av andra svenska aktörer Utöver HKF finns även andra svenska organisationer som bedriver välfärdsverksamhet riktad till sjömän. I första hand handlar det om sjömanskyrkorna inom landet (deras verksamhet beskrivs i av- snitt 3.3.1) och i utlandet utomlands (3.3.2). I avsnitt 3.3.3 nämns kortfattat andra aktörer. Välfärdsverksamhet för sjömän i bedrivs, utöver av HKF, i huvudsak av sjömanskyrkorna. Dessa finns på nio orter i landet: , , , , , , , och . Några av sjömanskyrkorna arbetar också i andra än dessa orter, t.ex. är i aktiv även i andra hamnar längs syd- och östkust, och sjö- manskyrkan i aktiv även i några andra hamnar i . Sjömanskyrkorna är från varandra fristående organisationer27, men är också sammanknutna genom en övergripande samarbets- organisation, i . Verksamheten bedrivs i all- mänhet i stiftelse- eller föreningsform. Sjömanskyrkorna bedriver sedvanlig kyrklig verksamhet (guds- tjänster, vigslar, dop, etc.), med i första hand sjöfolk som mål- grupp. De har dock även en omfattande social verksamhet – med bl.a. sjukbesök, kaféverksamhet, olika typer av gruppaktiviteter, m.m. – som inte minst riktar sig till pensionerade sjömän. Utöver servering kan många av sjömanskyrkorna också erbjuda andra tjänster till gästande – såväl aktiva som pensionerade – sjö- män. Det kan t.ex. handla om möjligheter att se på internationell TV, att ringa, eller att läsa svenska och utländska tidningar, tid- skrifter och böcker. Därutöver erbjuder flera sjömanskyrkor även andra fritidsaktiviteter, såsom t.ex. , bordtennis, styrke- träning, innebandy och bastu. Sjömanskyrkorna gör också besök på fartyg som anlöper de hamnar man är verksam i. I något fall är fokus på svenska fartyg, i andra fall kan det handla om såväl svenska som utländska. En genomgång av sjömanskyrkornas verksamhetsberättelser för 27 Stiftelsen i omfattar dock, utöver Göteborgs sjömans- kyrka, även sjömanskyrkorna i och . Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän visar att besöksverksamheten är av betydande omfattning – samman- taget gjorde sjömanskyrkorna således detta år ungefär lika många fartygsbesök i som HKF. Direkta jämförelser med HKF kan dock vara vanskliga, eftersom det av sjömanskyrkornas verksamhetsberättelser inte framgår exakt vilka typer av fartyg som besökts och heller inte exakt vilka aktiviteter som genomförts vid besöken. Att döma av de samtal utredningen haft med företrädare för ett par av sjömanskyrkorna erbjuder de dock vid sina fartygs- besök en möjlighet till samtal för besättningen, men kan också t.ex. lämna tidningar, byta böcker, m.m. I vissa fall har besöken också delvis som syfte att utföra tjänster på uppdrag av HKF, bl.a. byte av boklådor. Som framgått av avsnitt 3.2.5 gjordes knappt 10 pro- cent av HKF:s fartygsbesök av samarbetspartners på rådets uppdrag. Enligt vad utredningen inhämtat från HKF handlade det i dessa fall främst om sjömanskyrkorna. De sjömanskyrkor som finns på platser där HKF inte har egen representation fungerar också – med undantag för – som bokbytesstationer på uppdrag av HKF. HKF och sjömanskyrkorna samarbetar även på andra sätt. T.ex. finns i ett utvecklat samarbete mellan HKF:s sjöfarts- klubb Kaknäs, , och den till Stiftelsen knutna (se avsnitt 3.3.3). Ett annat exempel är de tidigare nämnda planerna på att i inrymma HKF:s sjömansklubb och i gemensamma lokaler. 3.3.2Svenska kyrkan i utlandet Svensk kyrklig verksamhet i utlandet har förekommit mycket . Verksamhet riktad särskilt till sjömän har kyrkan bedrivit i utlandet . Den sjömanskyrkliga verksamheten be- drevs länge i en egen organisation, men är all utlandsverksamhet samlad i en organisation, i ut- landet (SKUT). SKUT har totalt ca 120 personer utsända i världen och finns på ett fyrtiotal platser runt om i världen. På dessa platser är uppgifterna desamma som för en församling i , dvs. guds- tjänster och andra församlingssammankomster, vigslar, dop, m.m. Men utlandskyrkan fungerar också rent allmänt som en mötesplats och kontaktpunkt till för svenskar i utlandet. Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän Sjöfolk har alltid varit en särskild målgrupp för SKUT. utgör dock verksamheten riktad till sjömän en begränsad del av SKUT:s totala verksamhet. Kontakt med sjömän har SKUT på ca 15 av de platser man finns representerad på. Verksamheten riktar sig till svenska sjömän, oavsett var deras fartyg är registrerade. De tjänster SKUT erbjuder sjömännen är i första hand sedvanligt kyrkligt utbud. Eftersom fartygen numera ligger så pass i hamn är det dock mindre vanligt att sjömännen går i land för att besöka . I praktiken handlar det istället mest om att SKUT:s representanter gör besök ombord på fartygen, varvid man bl.a. erbjuder besättningen möjlighet till samtal, byter böcker, leve- rerar tidningar, m.m. SKUT:s verksamhet med fartygsbesök är totalt sett av betydande omfattning.28 Bokbyten sker på uppdrag av HKF. Utöver detta samarbetar de två organisationerna även på andra sätt på de platser där HKF har utlandsstationer (och ), där också SKUT har representation. Ett exempel på samarbetet är att HKF i har sitt kontor i . Den bild utredningen fått är att det utöver HKF, sjömanskyrkorna och SKUT finns få svenska, fristående organisationer som bedriver välfärdsverksamhet för sjömän. Däremot förekommer det att rede- rier, i personalvårdande syfte, själva står för service som påminner om delar av den verksamhet HKF och kyrkorna bedriver. Detta framgår t.ex. av den rapport konsultföretaget houseCoopers framtog på uppdrag av regeringen år 199929, i vilken framhölls att det på många av de större svenska fartygen finns bibliotek, motionsutrustning, etc. HKF gjorde en inventering av rådande för- hållanden inom välfärdsområdet för sjöfolk i samtliga svenska ham- nar med handelssjöfart av någon betydelse, dvs. ett femtiotal.30 Rapporten visade att det utöver de svenska hamnar som täcks av HKF och sjömanskyrkorna (se avsnitten 3.2.2 och 3.3.1) fanns 28Enligt statistik redovisad på SKUT:s hemsida () gjorde SKUT:s representanter totalt drygt 5 000 fartygsbesök. Av statistiken framgår dock inte exakt vilka typer av fartyg som besökts och heller inte exakt vilka aktiviteter som genomförts vid besöken. 29Handelsflottans kultur- och fritidsråd – Huvudmannaskap, inriktning och finansiering (1999- 10-08). 30Välfärdsutbud för sjöfolk i svenska hamnar. Rapport från Handelsflottans kultur- och fri- tidsråd (1992). Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän välfärdsverksamhet av någon mer påtaglig omfattning i ytterligare ca 6 7 hamnar. bild är att denna verk- samhet har avtagit. Det finns dock enstaka exempel på välfärdsverksamhet i svenska hamnar, som bedrivs av andra än HKF och sjömanskyrkorna. Mest framträdande torde vara i , som drivs av Stiftelsen . För sjöfolk erbjuder bl.a. kafé, bibliotek, , gym, TV- och IT-möjligheter, m.m. Klubben genomför också fartygsbesök och utflykter. 3.4HKF-relaterad verksamhet i andra länder31 I detta avsnitt beskrivs hur välfärdsverksamhet av det slag HKF bedriver organiserats i ett urval andra länder. Först behandlas dock de i sammanhanget väsentliga internationella organisationerna och Seafarers Trust (3.4.1). Därefter beskrivs förhållandena i övriga (3.4.2) samt, mer översiktligt, några andra länder (3.4.3). 3.4.1International och Seafarers Trust () är en fri- villig, icke vinstdrivande samarbetsorganisation för frågor om sjö- mäns välfärd. ICSW arbetar med att på internationell basis främja sjömäns välfärd på olika sätt. En viktig utgångspunkt för ICSW är att genom rådgivning m.m. söka bidra till att konvention nr 163, med tillhörande rekommendation nr 173, implementeras på ett bra sätt. Till exempel har ICSW givit ut en särskild skrift om hur konventionen och rekommendationen kan tolkas.32 ICSW bildades och fungerade till att börja med främst som ett samtalsforum. Ett möte hölls , och stod för sekretariat. Verksamhet av någon mer betydande omfattning har ICSW bedrivit , sedan organisationen 31Avsnittet bygger främst på en promemoria som HKF framtagit åt utredningen (HKF-rela- terad verksamhet i andra länder, ) samt erfarenheter och material som inhämtats vid utredningens studiebesök i , och samt vid International Com- mittee on Seafarers Welfare (ICSW) i . 163 (1987) Seafarers Welfare Re- commendation No. 173 (1987). Svensk sjöfart och välfärdsverksamhet för sjömän kunnat bilda ett eget, fristående sekretariat 1995 ha beviljats ett finansiellt bidrag från ITF Seafarers Trust. finansieras ICSW i första hand genom medlemsavgifter. Organisationen har ca 30 medlemmar. Bland dessa finns internationella samarbetsorganisationer för såväl arbets- givare (, ISF) som anställda (Internationella transportarbetarefederationen, ITF), och därtill ett antal organisationer som arbetar med välfärdsfrågor, bl.a. HKF och dess danska, finska och norska systerorganisationer. Därtill deltar bl.a. i arbetet som observatör, men är inte medlem. Verksamheten leds av en styrelse (presidiet) med företrädare för medlemmarna. ICSW har också ett litet permanent sekretariat i med två anställda. Kommittén möts normalt en gång . Därtill anordnar ICSW regelbundet seminarier och konferenser om frågor kring sjömäns välfärd, och organiserar även idrottsaktiviteter för sjömän genom sin permanenta underkommitté . ICSW driver också fyra regionala utvecklingsprogram avseende olika aspekter på arbete med sjömäns välfärd, bl.a. ett program rik- tat till de f.d. . Dessa program drivs i samarbete med ITF Seafarers Trust, som bl.a. är den huvudsakliga finansiären.