sou · GTB3101 · 2006-01-01 00:00:00 — Tabell 5.2 Andel elever med fullständiga betyg av de elever som avslutat år 9 – i övriga skolor Elever med utländsk bakgrund Elever med svensk bakgrund För skolorna i timplaneförsöket har utveck- lingen av andelen elever med fullständiga betyg varit positiv för alla elevgrupper utom för flickor. Särskilt positiv har den varit för grup- pen elever med utländsk bakgrund. För flickor i försöket försäm- rades först resultaten, liksom för flera andra elevgrupper, för att sedan förbättras. För övriga skolor har andelen elever med fullstän- diga betyg minskat . Det gäller för samtliga elevgrupper utom för pojkar vars andel ökat något, dock mindre än för pojkar i försöksskolorna. Särskilt stor har minskningen i övriga skolor varit för elever med utländsk bakgrund, samma elevgrupp vars andel uppvisat den kraftigaste ökningen i försöksskolorna. Betygsresultat i de behörighetsgivande ämnena För att en elev ska vara behörig att söka till gymnasieskolans nationella och specialutformade program krävs lägst betyget G i ämnena engelska, matematik och svenska/svenska som andraspråk. Andelen elever som nått målen i dessa ämnen, dvs. fått minst betyget G, har varit relativt stabil under försökets första , både i försöksskolorna och i övriga skolor. Innan försöket startade var andelen något lägre i försöksskolorna än i övriga skolor medan den vid utgången av perioden låg på i stort sett samma nivå som i övriga skolor (se tabell 5.3). En svag försämring har skett i perioden, i något högre grad för skolor i försöket än för övriga skolor. Tabell 5.3 Andel elever som har uppnått målen för betyg i de behörighetsgivande ämnena, av de elever som av- slutat år 9 – i övriga skolor Elever som saknar betyg i alla ämnen ingår inte (cirka 1 500 elever). För det behörighetsgivande ämnet svenska som andraspråk har förändringarna varit större . Andelen som nått målen för minst betyget G i svenska som andraspråk har minskat under försökets första , i försöksskolorna och i övriga skolor. Variationen har varit särskilt påfallande för försöksskolorna, vilket sannolikt kan förklaras av att elevgruppen är liten och att variationerna i samman- sättningen av gruppen elever med utländsk bakgrund är jämförelse- vis stor . Det kan vara värt att observera att andelen föll kraftigt , vilket förklarar den totalt sett negativa utvecklingen. Inte heller vid en mer detaljerad analys av betygsresultaten för olika elevgrupper framträder några dramatiska skillnader i utveck- lingen när det gäller de behörighetsgivande ämnena mellan försöksskolorna och övriga skolor. Mest iögonfallande är att andel- en pojkar med utländsk bakgrund i försöket som nått målen för de högre betygen VG och MVG i engelska har ökat mer än för pojkar med utländsk bakgrund i övriga skolor. Betygsresultat i övriga ämnen och ämnesgrupper Andelen elever som nått målen för minst betyget G i samtliga av de övriga teoretiska ämnena eller ämnesgrupperna – moderna språk, modersmål, naturorienterande ämnen (biologi, fysik, kemi), samhälls- orienterande ämnen (geografi, historia, religion, samhällskunskap), teckenspråk och teknik – har ökat något i försöksskolorna, medan den är oförändrad för övriga skolor (se tabell 5.4). I försöket försämrades resultaten först för denna grupp ämnen för att sedan successivt för- bättras. Övriga skolor har hållit en stabilare nivå. Tabell 5.4 Andel elever som uppnått målen för betyget G i samtliga ämnen i ämnesgrupperna övriga teoretiska ämnen och praktiskt/estetiska ämnen, av de elever som avslutat år 9 Anm. Övriga teoretiska avser ämnena moderna språk, modersmål, naturorien- terade ämnen (biologi, fysik, kemi), samhällsorienterade ämnen (geografi, historia, religion, samhällskunskap), teckenspråk och teknik. Praktisk/estetiska avser ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, musik, idrott och hälsa samt slöjd. Elever som saknar betyg i alla ämnen ingår inte (cirka 1 500 elever). Även för de praktiskt/estetiska ämnena – bild, hem- och konsu- mentkunskap, musik, idrott och hälsa och slöjd – har andelen elever som uppnått målen för minst betyget Godkänd i samtliga ämnen ökat för försöksskolorna, medan den är i stort sett oförändrad för övriga skolor. Försöksskolorna, som i utgångsläget hade en högre andel elever som inte nådde målen i dessa ämnen än övriga skolor, har en jämförbar nivå med övriga skolor. Vid en mer detaljerad analys av betygsstatistiken framstår inte något eller några ämnen som någon tydlig vinnare eller för- lorare. Timplaneförsökets skolor hade i utgångsläget /00 en något lägre andel elever som var behöriga till gymnasieskolan än övriga skolor (se tabell 5.5). Detta gällde för både flickor och poj- kar samt för såväl elever med utländsk som svensk bakgrund. Tabell 5.5 Andel elever som var behöriga till gymnasieskolans nationella program av de elever som avslutat år 9 – i övriga skolor Elever med utländsk bakgrund Elever med svensk bakgrund Under försöket har andelen behöriga elever ökat i försöks- skolorna medan den har minskat något i övriga skolor. Andelen behöriga elever var i stort sett densamma för skolor i och utanför försöket vid utgången av /04. För försöksskolorna har andelen behöriga till gymnasieskolan ökat mellan /00 och 2003/04 för alla elevgrupper. Kraf- tigast förbättring uppvisar gruppen elever med utländsk bakgrund och pojkar. För övriga skolor har andelen minskat eller varit i stort sett oförändrad för de olika elevgrupperna. Statistisk analys av betygsresultaten För att ge underlag för att bedöma betygsutvecklingen har delega- tionen låtit göra statistiska analyser av betygsresul- taten1. har i sin analys använt två statistiska metoder för att utreda timplaneförsökets effekter, regressionsanalys och fler- nivåanalys. Sammantaget pekar analysen på att mycket av skillnaden i utveckling mellan försöksskolorna och övriga skolor kan förklaras av skillnader i utvecklingen av bakomliggande faktorer såsom för- äldrarnas utbildningsbakgrund. konstaterar att skill- naderna i betygsresultat och behörighet genomgående är så små mellan skolor i och utanför försöket att det inte går att statistiskt säkerställa om försöksverksamheten med utbildning utan timplan lett till ökad måluppfyllelse. 5.2.2Resultat på de nationella ämnesproven 9 har på delegationens uppdrag genomfört en särskild analys av resultaten från de nationella ämnesproven 9 som genomfördes . I stort sett alla elever deltar i proven som är obligatoriska och genomförs i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik. var bortfallet i alla ämnen förutom svenska som andraspråk där bortfallet var . Redovisningen av provresultaten kräver ett stort antal tabeller med många data. Vi har därför valt att här endast lyfta fram de 1 Dnr 70-2005:747, , 2005. huvudsakliga resultaten och de mer påtagliga skillnader som kan iakttas mellan skolor i försöket och övriga skolor. Skillnaderna mellan skolor i försöket och övriga skolor när det gäller elevernas provresultat 9 är i de flesta fall små. I de fall det finns mer påtagliga skillnader gäller de språken och är med något undantag till försökets fördel. statistiska analyser pekar inte på att det finns några märkbara effekter på provresultaten av försöksverksamheten. I de fall effekterna är signifikanta är de så små att de kan betraktas som försumbara. De flesta elever 9 uppnådde goda resultat på ämnesprovet i engelska. Provet består av tre delprov som mäter olika förmågor – muntlig förmåga, receptiv förmåga och skriftlig förmåga. Generellt lyckades eleverna bäst på det muntliga delprovet och flickor hade bättre resultat än pojkar. Skillnaderna i provresultat i engelska var små mellan elever i försöksskolorna och elever i övriga skolor. Andelen elever som nådde målen var dock större i försökets skolor än i övriga skolor. Störst var skillnaden för elever med utländsk bakgrund. Försöks- skolornas elever hade dessutom i större utsträckning betyget MVG än eleverna i övriga skolor. av eleverna nådde inte målen i ämnesprovet i matematik medan presterade re- sultat som motsvarar kriterierna för betygen VG eller MVG. Det förekom generellt sett inga stora skillnader mellan pojkars och flickors provbetyg, däremot mellan elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund. Fördelningen på olika provbetyg i matematik var ungefär den- samma för skolor i försöksverksamheten och övriga skolor. En något lägre andel av eleverna med utländsk bakgrund nådde målen i försöksskolorna än i övriga skolor. Omvänt gäller att en marginellt högre andel av eleverna med svensk bakgrund nådde målen i försöksskolorna än i övriga skolor. Ämnesprovet i svenska visade på skillnader mellan olika elevgrupper. Flickornas resultat var generellt bättre än pojkar- nas och resultaten för elever med svensk bakgrund var bättre än resultaten för elever med utländsk bakgrund. Provet består av tre delprov som mäter olika förmågor – läsförståelse, muntlig förmåga och skriftlig förmåga. Andelen elever som nådde målen i svenska var något högre i försöksskolorna än i övriga skolor när det gäller den skriftliga för- mågan. När det gäller den muntliga förmågan och den skriftliga förmågan var andelen elever som nådde målen för MVG något högre i försöksskolorna än i övriga skolor. En marginellt lägre andel av eleverna med utländsk bakgrund nådde målen i läsförståelse i försöket än i övriga skolor och en något lägre andel nådde målen för betyget MVG. Omvänt var andelen elever med utländsk bakgrund som nådde målen i muntlig förmåga och skriftlig förmåga något högre i försöksskolorna än i övriga skolor. Resultaten på ämnesproven i svenska som andraspråk visar att en stor andel av eleverna inte nådde målen. För läsförståelse handlar det om av eleverna. Flickornas resultat var generellt sett bättre än pojkarnas. Resultaten i svenska som andraspråk bör tolkas med särskilt stor försiktighet eftersom populationen är mindre och bortfallet är större än vad som gäller för de övriga ämnesproven. Det gäller särskilt när underlaget bryts ned i under- grupper. Skillnaderna i provresultat var med några undantag små mellan elever i försöksskolorna och elever i övriga skolor. Andelen som nådde målen var något högre för elever i försöksskolorna än i övriga skolor vad gäller läsförståelse och muntlig förmåga. Vad gäller den skriftliga förmågan var skillnaden större, även här till försöks- skolornas fördel och särskilt för pojkar. Andelen pojkar som nådde målen i detta delprov var påtagligt högre i försöksskolorna. 5.3Forskarnas iakttagelser och resultat Redan i delbetänkandet redovisades bedömningar av studie- resultaten från två av delegationens forsknings- och utvärderings- projekt. I en sammanfattande rapport konstaterar m.fl.2 nu att försöket inte som helhet har haft någon mätbar effekt på elevernas kunskaper. Utvärderarna pekar emellertid på att bedöm- ningen av måluppfyllelsen i de olika ämnena varierar och att grup- per som ofta visat sig ha sämre förutsättningar i skolan har gynnats av försöksverksamheten. 2 E. Elmeroth m.fl. Tid för målstyrning, 2005. Elmeroth m.fl. understryker att det är svårt att bedöma målupp- fyllelsen när det gäller kunskaper. Jämförelser med utgångspunkt i betyg riskerar att bli missvisande eftersom de lokala betygskri- terierna och tolkningen av dessa varierar från skola till skola. De objektiva kunskapsmätningar som funnits tillgängliga, och som analyserats av projektet, utgår från nationella utvärde- ring (NU03). Den mycket översiktliga information som den nationella utvär- deringen ger med avseende på kunskaper, självskattning och under- visning 5 kan, enligt rapporten, inte ge en heltäckande bild av situationen på skolorna. Resultaten pekar inte på några skillnader mellan försöks- och referensskolor för år 5. De enstaka skillnader som uppmätts är små och går i olika riktningar. Elmeroth m.fl. menar att avsaknaden av skillnader 5 sannolikt kan förklaras av att försöket inte inneburit så stora förändringar för de tidiga åren i . Många skolor har haft en organisation och tradition som underlättat målstyrning. 9 har Elmeroth m.fl studerat ämnena engelska, matematik, svenska, naturorienterande ämnen och samhällorienterande ämnen. Författarna konstaterar att de skillnader som finns mellan försöks- skolorna och övriga skolor är mycket små. Försöksskolornas elever uppvisar något bättre resultat i engelska och matematik, men något sämre i svenska och fysik. Slutsatsen av analysen är att försöket inte har påverkat elevernas kunskaper vare sig i positiv eller negativ riktning. och har sökt svar på om de skolor som deltagit i försöket har vunnit något i självkänsla inför utmaningen med att arbeta utan en nationell timplan. Bakom detta ligger teorier som visar att en egen skattning av den kollektiva effektiviteten är ett väl så bra mått på den verkliga effektiviteten som externa bedömares. Självkänslan har, enligt utvärderarna, visat sig ge en anmärknings- värt god prediktion på faktisk förmåga. Studien baserar sig både på bredare enkäter och på fördjupade studier av tretton skolor med hög ambitionsnivå i sitt förändringsarbete. Utvärderarna har använt en kraftig form av regressionsanalys samt till den flernivåanalys. och har bl.a. valt att mäta elevernas kapaci- tetsupplevelse (självkänsla) för tids- och målhantering. Detta mot bakgrund av att flertalet skolor i försöket har haft ambitionen att 3 M. och R. , Effekter i försök med timplanen på , Slutrapport, 2005. öka elevernas självreglering av arbetet. Elever på tretton skolor har fått ta ställning till påståenden om hur de lyckas planera sin tid, om de är bra på att sätta upp mål så att de lär sig tillräckligt och om de anser att de själva klarar att se vad de lyckats med i sitt arbete. Utvärderarna har mätt motsvarande förmåga genom frågor till ett stort antal lärare på 123 skolor. Aktiviteten för mål- och resultat- styrningen har mätts genom att lärare har fått svara på hur aktiv skolan har varit på detta område , om ledningen engagerat sig för detta och om det funnits tillräckligt med tid och resurser för utvecklingsarbetet. Skolans insatser för mål- och tidsstyrning är betydelsefulla för den förmåga till självreglering som lärarna anser att eleverna har. Denna förmåga ger i sin tur utslag i form av systematiska skillnader i betygsnivå mellan skolor. Analysen har skett med föräldrarnas utbildningsnivå under kontroll. Denna har annars så stor betydelse för betygens nivå som insatser för mål- och resultat- styrning. Resultaten innebär ändå att insatserna för mål- och resultatstyrning är betydelsefulla för elevernas resultat. och understryker dock att det inte finns något direkt positivt samband mellan skillnaderna i skolornas försöksrelaterade aktivitet och skolskillnader i betygsnivån utan att aktiviteterna också måste ge resultat som bättre självreglering för att det skall bli bättre betyg. För elever 6 på de tretton skolorna påvisar och klart märkbara effekter av om lärarna arbetar mål- och resultatstyrt på hur eleverna uppfattar skolarbetet. (Det senare har mätts på samma sätt som i den större studien av betygen 9 ovan.) Klasserna skiljer sig systematiskt åt när det gäller i vilken mån de är med om övning i självreglering i skolarbetet. Detta får effekter både på hur bra klasserna uppfattar att den vanliga undervisningen är och på hur hög kapacitetsupplevelse för själv- reglering de får. Skolmotivationen (som redan var hög) påverkades dock endast i ringa grad. Effekten är här mätt som skillnaden mellan år 5 och 6 och med det s.k. kulturella kapitalet under kon- troll. Med det senare menas hur mycket föräldrarna diskuterar framtiden samt samhälls-, kultur-, och miljöfrågor med sina barn, vilket är känt som en viktig faktor bakom elevers skolprestationer. För elever 9 på de tretton skolorna kan utvärderarna inte avläsa några skillnader på skolklassnivå när det gäller kapacitets- upplevelsen för självreglering. Däremot finns skillnader på individ- nivån. Egendomligt nog är effekten större när aktivitetsnivån i tids- och målstyrning är medelhög, snarare än hög. och finner resultaten tankeväckande och formulerar hypotesen att övning i självreglering kan vara kontraproduktiv om inte elevernas känsla av att ha kapacitet utvecklas , kanske för att man inte hunnit med att integrera förändringarna i den reguljära under- visningen. Resultaten från lärarenkäten går att tolka på samma sätt. Först när lärarna märkte en bättre förmåga till självreglering kom effekten i form av högre betyg. och uppger att det är möjligt att de underskattar effekterna i sin analys. Detta dels för att jämförelsen görs inom tretton skolor som hade särskilt höga ambitioner för mål- och resultatstyrning, dels därför att det endast gått mellan mät- punkterna. De slår fast att effekter av tids- och målstyrning bör vara kumulativa, vilket kunnat ge ett bättre resultat om tidsspannet varit större. att ökningen i meritvärde är större för skolor i försöket än för övriga skolor, vilket gäller för både flickor och pojkar samt för såväl elever med utländsk som med svensk bakgrund, att ökningen i meritvärde i försöket inte endast beror på att fler elever har nått målen för betyget G, utan även att en högre andel har nått målen för betyget VG och MVG, att andelen elever med fullständiga betyg har ökat i försöks- skolorna medan den minskat något i övriga skolor, att ökningen i meritvärde och andelen elever med fullständiga betyg är kraftigast för elever med utländsk bakgrund i föröks- skolorna, att andelen elever som uppnått målen i de behörighetsgivande äm- nena har utvecklats mer positivt i försöksskolorna än i övriga skolor, med undantag för svenska som andraspråk (där för- söksskolorna redan från början låg på och fortfarande ligger på en högre nivå än i övriga skolor), att utvecklingen i övriga teoretiska ämnen och de praktiskt/este- tiska ämnena har varit mer positiv i försöksskolorna än i övriga skolor, samt att andelen elever med behörighet till gymnasieskolans nationella program har utvecklats mer positivt i försöksskolorna än i övriga skolor. Skillnaderna i resultat mellan skolor i försöket och övriga skolor är dock så små att det inte går att statistiskt säkerställa att försöks- verksamheten med utbildning utan timplan lett till ökad målupp- fyllelse. Den statistiska analysen pekar på att mycket av skillnaden i utveckling mellan försöksskolorna och övriga skolor kan förklaras av skillnader i utvecklingen av bakomliggande faktorer, såsom föräldrarnas utbildningsbakgrund. Analysen av resultaten på de nationella ämnesproven 9 pekar också på att skillnaderna i de flesta fall är små och inte statistiskt säkerställda. Försöksskolornas elever uppvisar något bättre resultat i engelska jämfört med eleverna i övriga skolor. För matematik och svenska framgår ingen tydlig bild. Resultaten i svenska som andra- språk är bättre i försöksskolorna än i övriga skolor, vilket kor- responderar med att en högre andel elever når målen för svenska som andraspråk i försökets skolor än i övriga skolor. För övriga behörighetsgivande ämnen finns någon sådan skillnad. Inledningsvis var däremot betygsresultaten i dessa ämnen sämre för försöksskolorna än för övriga skolor. Elmeroth m.fl. konstaterar att försöket inte som helhet har haft någon mätbar effekt på elevernas kunskaper men att måluppfyllel- sen i de olika ämnena varierar och att grupper som ofta visat sig ha sämre förutsättningar i skolan har gynnats av försöksverksamheten. och visar bl.a. att skolans insatser för mål- och tidsstyrning är betydelsefulla för resultaten. Det finns dock inte något direkt positivt samband mellan skillnaderna i skolornas för- söksrelaterade aktivitet och skolskillnader i betygsnivån. Aktivi- teterna måste också ge resultat som bättre självreglering för att det skall bli bättre betyg. och visar att det finns skillnader i betygsnivå mellan skolor med olika grad av försöksinsatser, medan inte har kunnat statistiskt belägga att det finns skillnader i betyg mellan försökets skolor och övriga skolor. Den viktigaste skillna- den mellan studierna är att saknar mått på försöks- aktiviteter och således endast kan skilja på dem som i formell mening deltagit i försöket respektive inte deltagit i försöket medan och utgår från i vilken mån aktiviteter för att förbättra mål- och resultatstyrningen pågått oberoende av om skolan varit med i försöket eller inte. I sin analys kopplar sedan och detta till försöksskolornas intentioner och till att försöksrelaterade aktiviteter har bidragit påtagligt till lärarnas upplevelse av kollektiv effektivitet i mål- och resultatstyrning. och finner att de bättre betygen framför allt uppstår på skolor vars lärare har en högre känsla av gemensam effektivitet i skolarbetet. I både och analyser har kontrollerats för föräldrarnas utbildningsnivå. 6 Bör timplanen avskaffas? Frågan om timplanens roll i en mål- och resultatstyrd skola har redan varit föremål för riksdagsbehandling vid två tillfällen.1 Enigheten har då varit stor om att det är ologiskt med en nationell timplan i ett mål- och resultatstyrt system, att timplanen kan leda till ett stelt schematänkande samt att den kan utgöra ett hinder för önskad skolutveckling och ha en alltför styrande effekt på orga- niseringen av undervisningen och lärarresurserna. har timplanen setts som ett verktyg för att värna likvärdighet och kvalitet. Oro har bl.a. funnits vad gäller effekterna för olika ämnen i skolan och att målen i kursplanerna skulle behöva göras mer detaljerade om timplanen tas bort. Fungerande utvär- derings- och kvalitetssäkringssystem har lyfts fram som nödvän- diga förutsättningar för att kunna ta bort timplanen. Delegationen gjorde redan i delbetänkandet bedömningen att tim- planen både kan och bör avskaffas. Vi ansåg emellertid att försöks- verksamheten borde avslutas innan en rekommendation om att av- skaffa timplanen lämnades till regeringen. Vi bedömde att forsknings- och utvärderingsprojektens slutliga rapporter och ytterligare uppfölj- ningsdata skulle ytterligare fördjupa och tydliggöra bilden av försöket. Delegationen ville också komplettera en rekommendation om att avveckla timplanen med förslag till åtgärder. Delegationen uppfattning är fortfarande att timplanen både kan och bör avskaffas. De skäl som redovisades i delbetänkandet består i sina huvuddrag och har stärkts i vissa avseenden. På andra områden är utvecklingen inte fullt lika entydig. Erfarenheterna av försöket visar att en avveckling av timplanen kan bidra till 1SOU 1997:121, prop. 1997/98:94, bet. 1997/98:UbU18 och Ds 1999:1, prop. 1998/99:110, bet. 1999/00:UbU5. Bör timplanen avskaffas? en ökad måluppfyllelse genom att stimulera utveckling i skolorna. De frågetecken kring skolornas utveckling som diskuterades i delbetänkandet har i flera fall försvagats under försökets senare del. Merparten av dessa frågetecken har inte heller med timplanens vara eller inte vara att göra, utan rör en generell skolutveckling som kan observeras i landets grundskolor. Enligt vår uppfattning skulle en avveckling av timplanen bidra positivt till skolans utveckling, men bör kompletteras med andra åtgärder och stödjas av en effektiv implementering. För att garantera eleverna rätten till en likvärdig utbildning och för att stärka utvecklingen i skolorna krävs vissa kompletterande åtgärder om timplanen avvecklas. Det finns exempelvis, oberoende av försöket, en osäkerhet om hur den garanterade undervisnings- tiden följs upp i , vilket kräver en tydligare reglering. Möjligheten att ytterligare tydliggöra kravet på balans i elevernas skoltid, skolår och skoldag bör också övervägas om timplanen avvecklas. Dessutom finns ett generellt behov av att tydliggöra målen och målstrukturen i läroplanen och i kursplanerna. Vidare krävs satsningar på att utveckla kompetensen hos lärare och skol- ledare främst vad gäller styrsystemet liksom att utveckla insatserna för stöd och stimulans till skolutveckling. Förslag till åtgärder med anledning av dessa och andra iakttagelser redovisas i kapitel 7.