sou · GTB354 · 2006-01-01 00:00:00 — Vid mötet skall fokuseras på vilka insatser som visat sig mest positiva, den dömdes egen uppfattning om övervakningen samt över- vakarens del i förändringsarbetet. Vid behov bör handläggaren förmedla kontakt med andra myndigheter och informera den dömde och övervakaren om möjligheter att förordna kontaktperson. Frivården skall under anstaltsvistelsen, i samråd med anstalten, förbereda och så långt möjligt upprätta en plan för övervaknings- tiden. Planen skall utgå från den planering som fastställts för verkställigheten i anstalt. En förnyad bedömning av risken för återfall i brott, behovet av insatser för att reducera denna risk samt den dömdes personliga förutsättningar skall dock göras i anslutning till att den dömde villkorligt friges. I planeringen ingår att fastställa frekvens och innehåll i kontakten med övervakaren och handläggaren hos frivården. När det gäller information, verkställighetsplanering samt kontakter med övervakare och frivårdsmyndigheten gäller i huvudsak samma rekommendationer för villkorligt frigivna som ovan redovisats beträffande skyddstillsynsdömda (se avsnitt 3.3.2). När det gäller deltagande i brotts- och missbruksrelaterad programverksamhet skall det även beträffande de villkorligt frigivna som övervakas göras en individuell bedömning av behovet av sådana insatser för att motverka brott eller missbruk. Även inriktning, nivå och omfattning på insatserna bör så långt möjligt anpassas efter individens behov. För fängelsedömda bör dock behovet av programverksamhet så långt möjligt ha tillgodosetts . Övervaknings- tiden skall i första hand inriktas mot att följa upp och komplettera redan gjorda insatser. I 26 kap. 15 § regleras när särskilda föreskrifter får meddelas . När det finns skäl att anta att den frigivne för sin anpassning i samhället behöver stöd av en särskild föreskrift om vad han skall iaktta får en sådan föreskrift meddelas eller tills vidare. En särskild föreskrift får avse 1.vistelseort eller bostad , högst åt gången, 2.arbetsanställning, annan förvärvsverksamhet eller utbildning, 3.läkarvård, nykterhetsvård eller annan vård eller behandling i eller utanför sjukhus eller annan dylik inrättning. Om den frigivne skall genomgå vård eller behandling får det, enligt bestämmelsens andra stycke, föreskrivas att han skall vara skyldig att lämna blod-, urin- eller utandningsprov för kontroll av att han inte är påverkad av beroendeframkallande medel. Om den frigivne har förpliktats att ersätta genom brottet uppkommen skada får, enligt tredje stycket, föreskrifter meddelas om tid och sätt för skadeståndsskyldighetens fullgörande i den utsträckning föreskrifterna inte med hänsyn till den frigivnes ekonomiska situation och övriga omständigheter kan antas motverka hans anpassning i samhället. Om den frigivne står under övervakning får, enligt fjärde stycket, särskild föreskrift meddelas om vad som skall gälla för övervakningen. I en sådan föreskrift får anges på vilket sätt och i vilken omfattning den frigivne skall hålla kontakt med övervakaren eller den lokala . Vidare får föreskrivas skyldighet för den frigivne att lämna underrättelse till övervakaren eller myndigheten om han uteblivit från en arbetsplats, skola eller annan i föreskriften angiven verksamhet eller inrättning. Enligt 26 kap. 16 § får föreskrifter, enligt ovan- nämnda bestämmelse, meddelas av övervakningsnämnd. För tiden intill nämnden har beslutat i frågan får den lokala kriminalvårds- myndigheten meddela sådana föreskrifter. får ändra eller upphäva meddelad föreskrift om den frigivnes utveckling eller personliga förhållanden i övrigt föranleder det. Övervakaren får enligt 26 kap. 17 § meddela anvisningar i fråga om verkställighet av en föreskrift enligt 26 kap. 15 § samt medge tillfällig lättnad och vidta erforderlig jämkning. Åtgärder vid misskötsamhet efter villkorlig frigivning Om den frigivne inte iakttar vad som åligger honom får övervak- ningsnämnden utöver ovan angivna åtgärder besluta att meddela den frigivne en varning. kan också besluta om övervakning. Sådant beslut kan gälla även för tid efter det att av prövotiden gått, dock längst till prövotidens utgång (26 kap. 18 §). Om den frigivne allvarligt har åsidosatt sina åligganden och det kan antas att han inte kommer att låta rätta sig genom någon annan åtgärd som övervakningsnämnden kan vidta får nämnden enligt 26 kap. 19 § förklara den villkorligt medgivna friheten förverkad till av varje gång. Enligt 26 kap. 20 § får åtgärd som avses i 26 kap. 18 § inte beslutas efter prövotidens utgång. Beslut om åtgärd som avses i 26 kap. 19 § får meddelas även efter prövotidens utgång om frågan upptagits av övervakningsnämnden . Om den som dömts till fängelse har begått annat brott skall rätten som huvudregel förverka den villkorliga medgivna friheten, helt eller delvis, om den frigivne har begått det nya brottet . I bestämmelsen räknas upp några omständigheter som rätten kan beakta som särskilda skäl för att inte förverka eller för att förverka endast en del av den villkorligt medgivna friheten. Att den nya brottsligheten är av lindrigare beskaffenhet än den tidigare är en sådan omständighet. Andra omständigheter är om det har gått mellan brotten eller ett förverkande annars skulle framstå som oskäligt. Om rätten inte beslutar om förverkande kan den i stället förlänga prövotiden eller besluta om en åtgärd enligt 26 kap. 18 § . har i vissa fall möjlighet att omhänderta den som är villkorligt frigiven. Om det uppkommer fråga om att förklara villkorligt medgiven frihet förverkad eller om att vidta åtgärd som avses i 26 kap. 18 § eller åtgärd för att den frigivne skall underkasta sig vård eller behandling eller har den frigivne undandragit sig övervakningen får övervakningsnämnden enligt 26 kap. 22 § förordna att den frigivne på lämpligt sätt skall omhändertas i avvaktan på vidare förordnande. Ett sådant beslut skall omprövas ofta som det behövs. Enligt andra stycket i sistnämnda bestämmelse får den som omhändertagits inte kvarhållas längre än . Föreligger synnerliga skäl får det dock genom ett nytt beslut förordnas att han skall kvarhållas ytterligare högst . Efter prövotidens utgång får den omhändertagne inte kvarhållas. I 26 kap. 23 § anges att om villkorligt medgiven frihet förklaras helt eller delvis förverkad skall med avseende på frågan om ny villkorlig frigivning vad som förverkats anses som straff genom ny dom. Enligt 26 kap. 24 § skall, om villkorligt medgiven frihet kan förklaras förverkad, straffet anses vara tillfullo verkställt vid prövotidens utgång. 3.6Verkställighet av fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll I detta avsnitt behandlas bestämmelserna om verkställighet av fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll dvs. den verkställighetsform som normalt brukar kallas elektronisk fotboja eller elboja. Elbojan kan användas dels vid kortare fängelsestraff , dels i slutet av ett längre fängelsestraff, , som ett led i den dömdes utslussning. 3.6.2Verkställighet av kortare fängelsestraff genom elektronisk övervakning Bakgrunden till lagstiftningen kan sägas vara arbetet med att hitta trovärdiga alternativ till fängelsestraff. inleddes i detta syfte en tvåårig försöksverksamhet i sex frivårdsdistrikt. Försöksperioden förlängdes till utgången av och utvidgades från till att gälla i hela landet. Försöks- verksamheten ersattes med permanent lagstiftning som trädde i kraft . Verkställighetsformen har inneburit en stor förändring för kriminalvården vad gäller verkställighet av korta fängelsestraff. Enligt Brottsförebyggande rådets (BRÅ) rapport 1999:4 som avsåg försöksverksamheten verkställdes nästan hälften (40–) av samtliga fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Anstalts- klientelet domineras därför inte längre av dem som avtjänar mycket korta strafftider. Verkställighetsreglerna avseende intensivövervakning med elek- tronisk kontroll återfinns i IövL och förordningen om intensiv- övervakning med elektronisk kontroll. KVS har även utfärdat föreskrifter och allmänna råd om intensivövervakning med elektronisk kontroll. Lagen är enligt 1 § tillämplig när den dömde skall undergå fängelse . Flera fängelsedomar kan verkställas på detta sätt och förverkande av villkorligt medgiven frihet genom dom omfattas också av lagen. Det avgörande är den sammanlagda strafftiden som skall verkställas. Fängelsestraff som ådömts i förening med skyddstillsyn enligt 28 kap. 3 § är dock undantagna. Även förvandlingsstraff för böter och förverkande av villkorligt medgiven frihet som beslutats av övervakningsnämnd är uteslutna från lagens tillämpningsområde. Verkställighetsformen förutsätter en ansökan av den dömde. Det är således inte möjligt att tvinga någon att verkställa fängelse- straffet på detta sätt. Huvudregeln är att en ansökan om verkställighet genom intensivövervakning med elektronisk kontroll skall bifallas om förutsättningarna enligt 1 § är uppfyllda. Intensivövervakningen är emellertid i första hand avsedd för dem som är på fri fot. En ansökan får enligt 2 § inte bifallas, om den dömde är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt av någon annan anledning än för verkställighet av det straff som ansökan avser. En ansökan får inte heller bifallas om särskilda skäl annars talar mot verkställighet utanför anstalt. Verkställigheten förutsätter av praktiska skäl att den dömde har tillgång till en godtagbar, permanent bostad. Ett annat krav är att den dömde har tillgång till en fungerande telefon med tillhörande abonnemang i bostaden. Utan telefon saknas tekniska förutsättningar för den elektroniska övervakningen. Av samma skäl krävs att bostaden har elektricitet. Ett annat skäl mot intensivövervakning kan vara att verkställig- hetsformen medför nackdelar för någon annan än den dömde själv. Om den som den dömde sammanbor med inte godtar att verkställigheten sker i deras bostad talar detta regelmässigt mot intensivövervakning. Även det förhållandet att brottet har riktat sig mot någon som den dömde sammanbor med talar mot intensiv- övervakning och det gäller även om denne godtar verkställigheten. Särskild restriktivitet bör iakttas vid brott som riktat sig mot den sammanboendes personliga integritet. Ett ytterligare krav för intensivövervakningen är att den dömde har en ordnad sysselsättning, t.ex. arbete eller utbildning. Intensivövervakningen är inte avsedd att vara en renodlad husarrest. Verkställigheten skall normalt förenas med deltagande i programverksamhet som är inriktad på att få den dömde att avhålla sig från fortsatt brottslighet. Andra särskilda skäl mot verkställighet genom intensivövervakning kan vara att den dömde skall avvisas eller utvisas från . Enbart risk för missköt- samhet från den dömdes sida skall normalt inte vara tillräckligt för avslag. Ett kvalificerat, pågående missbruk som gör att det framstår som helt orealistiskt att den dömde skulle kunna hantera intensivövervakningen kan dock utgöra skäl för avslag. Har den dömde tidigare undergått verkställighet utanför anstalt i form av intensivövervakning, får en ansökan bifallas endast om det därefter gått . Under den tiden får den dömde inte ha begått något brott som har föranlett strängare påföljd än böter. Tidpunkten för beräkningen utgår från när verkställigheten upphör, även om det sker på grund av villkorlig frigivning. Verkställigheten bedrivs under ledning av den lokala kriminal- vårdsmyndighet inom vars verksamhetsområde den dömde har sin bostad. Lagen innehåller vidare regler om formerna för verkställigheten. Enligt 3 § sker verkställigheten utanför anstalt i form av intensiv- övervakning i förening med ett förbud för den dömde att vistas utanför bostaden annat än på särskilt angivna tider och för bestämda ändamål såsom förvärvsarbete, utbildning, vård, nöd- vändiga inköp och liknande. Efterlevnaden av förbudet skall kontrolleras med elektroniska hjälpmedel som utgörs av en s.k. elektronisk fotboja (elboja). Det innebär att den dömde har en sändare fäst vid fotleden. Sändaren står i kontakt med en mottagare som placeras i bostaden. Mottagaren har en räckvidd om cirka 25 – . Om den dömde avlägsnar sig utanför den räckvidd avbryts kontakten och ett larm går till en centraldator. I 4 § finns en allmän regel om vad den dömde har att rätta sig efter under verkställigheten. Den dömde skall iaktta skötsamhet, efter förmåga söka försörja sig samt i övrigt rätta sig efter vad som åligger honom enligt lagen och enligt föreskrift som meddelats med stöd av den. Han skall också avhålla sig från alkohol och andra beroende- framkallande medel, t.ex. narkotika. Kravet på nykterhet skall upprätthållas strikt. Den dömde är skyldig att under verkställig- heten på anmaning lämna blod-, urin- eller utandningsprov för kontroll av att han inte är påverkad. Elektroniska hjälpmedel får an- vändas för att kontrollera att den dömde avhåller sig från alkohol. Enligt en bestämmelse i 5 § skall den dömde betala en avgift, om det är motiverat med hänsyn till hans möjligheter att erhålla inkomst under verkställigheten utanför anstalt. Avgiften uppgår till per dag som verkställigheten pågår, dock högst till totalt . Avgiften skall betalas i förskott och tillföras Brottsofferfonden. skall den lokala kriminalvårds- myndigheten enligt 6 § utöva noggrann tillsyn över den dömde och fortlöpande hålla sig underrättad om hans förhållanden. Myndig- heten skall också verka för att den dömde inte återfaller i brott och för att hans anpassning i samhället främjas även i övrigt. betydelse är att hjälpa den dömde att komma till rätta med eventuella missbruksproblem. I 7 § anges att den dömde skall hålla den lokala kriminalvårds- myndigheten underrättad om förhållanden som har betydelse för verkställigheten. Han skall inställa sig hos myndigheten på kallelse och också i övrigt enligt myndighetens anvisningar hålla sig i förbindelse med den. Verkställigheten skall vara förenad med noggranna föreskrifter. Det är viktigt inte bara för att den dömde skall veta vad han har att iaktta utan också för kontrollen av honom eller henne. Kravet på skötsamhet skall vara stort och genom föreskrifterna preciseras vilka krav som ställs på den dömde. Vissa föreskrifter är enligt 8 § obligatoriska. Detta gäller först och främst vilken bostad den dömde skall ha under verkställighets- tiden liksom vad som skall gälla i fråga om arbetsanställning, annan förvärvsverksamhet, utbildning eller annan sådan sysselsättning för den dömde. En annan obligatorisk föreskrift gäller vilka tider och för vilka ändamål den dömde skall tillåtas att vistas utanför bostaden. Genom denna föreskrift bestäms ett schema för de tider som den dömde skall uppehålla sig i bostaden. Utöver nödvändig tid för att upprätthålla förvärvsarbete, delta i vård, behandling eller program- verksamhet får medges för nödvändiga inköp och liknande samt för rekreation. Denna tid bör dock vara mycket begränsad eftersom det, enligt förarbetena, är viktigt att slå vakt om verkställighetsformens trovärdighet. Även kontaktföreskrifter är obligatoriska. Genom dessa föreskrivs på vilket sätt den dömde skall hålla kontakt med den lokala och omfattningen av kontakt- skyldigheten. Slutligen är föreskrifter om det avgiftsbelopp som den dömde skall betala och när den betalningen skall ske obligatoriska. Vid sidan av de obligatoriska föreskrifterna får särskilda föreskrifter också avse läkarvård, nykterhetsvård eller annan vård eller behandling eller deltagande i särskilt anordnade program eller verksamheter som med hänsyn till den dömdes förhållanden framstår som lämpliga. Eftersom det är fråga om en verkställighetsform fattas besluten om lagens tillämpning inom kriminalvården. Enligt 9 § är det KVS, som på skriftlig ansökan av den dömde, prövar frågan om denne skall få undergå verkställighet av dom på fängelse genom Styrelsen får föreskriva att frågan i stället skall prövas av en lokal kriminalvårdsmyndighet. Har ett beslut fattats av en lokal kriminalvårdsmyndighet får det ändras av styrelsen. Den som beslutet angår får påkalla styrelsens prövning, om beslutet gått honom eller henne emot. KVS beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Enligt 10 § skall den lokala verka för att dömda som avses i 1 § informeras om innehållet i lagen och genomföra den utredning som behövs för prövningen av en ansökan. Har den dömde ansökt om verkställighet genom intensiv- övervakning får han enligt 11 § inte tas in i en påbörja verkställigheten innan ansökan slutligt prövats och det föreligger ett lagakraftvunnet beslut. Det finns dock vissa undantag. Den dömde får tas in i en kriminal- av straffet, bl.a. om det är uppenbart att ansökan inte gäller ett fall som avses i 1 § eller om han är häktad. Strafftiden skall räknas verkställigheten påbörjas i bostaden. Enligt 13 § är det den lokala som beslutar om föreskrifter enligt 8 §. Det är också den myndigheten som tar emot och redovisar avgiften som den dömde skall betala. Myndigheten får vidare ändra en obligatorisk föreskrift enligt 8 § första stycket eller ändra, upphäva eller meddela en ny särskild föreskrift enligt 8 § andra stycket om den dömdes personliga förhållanden ger anledning till det. Besluten gäller om inte annat förordnas. Beslutet om verkställighet genom intensivövervakning skall enligt 14 § upphävas, om den elektroniska kontrollen annat än tillfälligt blir omöjlig att upprätthålla. Den elektroniska kontrollen utgör ju en grundläggande förutsättning för verkställighetsformen. Måste den dömde vistas på sjukhus eller liknande skall detta dock inte medföra att beslutet upphävs. Det bör då vara fråga om vård som inte lika gärna kan genomföras efter det att verkställigheten har upphört. Vidare skall ett beslut om verkställighet genom intensiv- övervakning upphävas om den dömde åsidosätter sina åligganden enligt lagen eller enligt en föreskrift som meddelats med stöd av den och det som ligger honom till last inte är av mindre betydelse. Som tidigare nämnts ställs kravet på skötsamhet högt. Brott mot uppställda föreskrifter skall regelmässigt leda till att verkställig- heten upphävs och att den dömde intas i anstalt. Om det genom dom eller erkännande blir klarlagt att den dömde har begått nya brott bör beslutet upphävas. Om brottet har begåtts före verkställigheten bör det dock inte få grunda ett upphävande. Även i fall då den dömde inte i rätt tid fullgör sin betalningsskyldighet avseende avgiften bör beslutet om verkställighetsformen upphävas. Ett beslut om intensivövervakning skall också upphävas på den dömdes egen begäran. Detsamma gäller om han inte följer föreläggandet att påbörja verkställigheten eller, när verkställigheten skall påbörjas, är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt av någon annan anledning än för verkställighet av det straff som beslutet avser. Slutligen anges i 14 § att beslutet skall upphävas om den dömde, innan verkställigheten har påbörjats, antingen döms på nytt till fängelse eller får villkorligt medgiven frihet förverkad enligt 26 kap. 19 § eller 34 kap. 4 § att han skall undergå fängelse . Frågan om upphävande av beslutet prövas av övervaknings- nämnden enligt 15 §. Normalt initieras frågan genom en anmälan av den lokala . Nämnden får också självmant ta upp frågan till prövning. Om beslutet upphävs skall den dömde överföras till där avtjäna resterande delen av straffet. Nämnden skall därför fastställa hur många dagar av fängelsestraffet som verkställts utanför anstalt. Den tid sådan verkställighet har pågått skall i dessa fall räknas som verkställd tid, om inte särskilda skäl talar mot det. Om det finns synnerliga skäl, får nämnden besluta om återbetalning av avgift enligt 5 § som belöper på tid efter det att verkställigheten utanför anstalt upphört. I praktiken torde detta vara aktuellt endast om verkställigheten upphör utan den dömdes egen förskyllan. Ett beslut om att fängelsestraffet skall verkställas genom elek- tronisk övervakning får inte upphävas efter den fastställda dagen för strafftidens slut. Den lokala kriminalvårdsmyndighet som leder verkställigheten får enligt 16 § bestämma att beslutet om verkställighet genom intensivövervakning tills vidare inte skall gälla. Det beslutet gäller . skall senast den första arbets- dagen efter den dag då ett sådant beslut meddelades pröva om det skall bestå. Fastställer inte nämnden beslutet inom , upphör det att gälla. I fall då beslut om verkställighet genom intensivövervakning tills vidare inte skall gälla skall övervakningsnämnden skyndsamt ta upp frågan om upphävande av beslutet till slutlig prövning. I 17 § anges att om övervakningsnämnden bestämmer att beslutet om verkställighet genom intensivövervakning skall upphävas eller om det bestäms att beslutet tills vidare inte skall gälla, skall den dömde, om verkställigheten har påbörjats, föras till en verkställighet av fängelse- straffet. Det är polismyndigheten i den ort där den dömde vistas som skall förpassa honom till en sådan anstalt. Om det bedöms kunna ske utan fara för att den dömde avviker, får polis- myndigheten förelägga honom att inställa sig vid kriminalvårds- anstalten i stället för att förpassa honom dit. Det gäller skilda överklaganderegler för olika beslut enligt lagen. Beslut om intensivövervakning och om strafftid kan prövas av KVS och därefter överklagas till förvaltningsdomstol. Beslut om föreskrifter får överklagas hos den övervakningsnämnd inom vars verksamhetsområde den lokala är verksam. Frågor om upphävande av beslut om verkställighet utanför anstalt och om interimistiskt förordnande om upphävande prövas av den övervakningsnämnd inom vars verksamhetsområde den lokala kriminalvårdsmyndighet, som leder verkställigheten, är verksam. Om det finns särskilda skäl, får även en annan övervakningsnämnd pröva sådana frågor. beslut gäller , om inte annat förordnas. Den dömde får hos överklaga ett beslut som fattats av en övervakningsnämnd. Kriminalvårds- nämndens beslut får i sin tur inte överklagas. 3.6.3Verkställighet genom elektronisk övervakning i slutet av längre fängelsestraff pågår en försöksverksamhet med verkställighet utanför anstalt genom elektronisk övervakning i slutet av längre fängelsestraff. Den som avtjänar fängelsestraff kan före villkorlig frigivning få verkställa fängelsestraffet utanför anstalt. Är strafftiden lägre, men och , kan högst få verkställas utanför anstalt. Syftet med bestämmelserna är att främja den dömdes anpassning i samhället. Intensivövervakningen skall vara ett led i frigivningsförberedelserna och det intensifierade arbetet för en strukturerad övergång från anstalt till frihet. Reglerna om intensivövervakning i slutet av ett längre fängelsestraff finns i KvaL. Genom en hänvisning i 33 b § den lagen gäller även vissa av reglerna i IövL. Även för dessa fall har KVS:s utfärdat föreskrifter och allmänna råd. När det gäller strafftiden finns det inget krav på att det skall vara fråga om ett enda straff som verkställs utan det kan också vara fråga om flera straff som har lagts samman. För att intensivövervakningen skall komma till stånd krävs i likhet med vad som gäller enligt lagen om intensivövervakning med elektronisk kontroll att den dömde har tillgång till bostad, telefon, elektricitet och ordnad sysselsättning. Vid bedömningen av om verkställighet genom intensivövervakning skall medges i det enskilda fallet är de riktlinjer som gäller för den verkställighets- formen när det gäller korta fängelsestraff vägledande (se ovan). Denna form av utslussning kan kombineras med andra utslussningsmöjligheter, som frigång och s.k. § 34-placering (se avsnitten 3.4.4). Det kan alltså vara möjligt att först ha en s.k. § 34- placering och därefter avsluta verkställigheten med intensiv- övervakning. Det torde dock inte vara aktuellt att inleda utslussningen med sådan övervakning och därefter avsluta med frigång eller § 34-placering. I 33 a § andra stycket KvaL anges de omständigheter som utgör hinder mot att medge verkställighet genom intensivövervakning.