sou · GTB3102d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Sam- bandet är inte helt perfekt, men bland de tretton skolorna särskilt utvalda för att de hade höga ambitioner för tids- och målstyrning, så hade också en genomsnittligt bättre kollektiv effekti- vitetsupplevelse än hela gruppen om 123 skolor. I vår slutrapport redogör vi för arbetet på de fyra skolor som kommit längst i effek- tivt arbete och i elevresultat. Här uppmärksammar vi en av dem – Björkskolan (fiktivt namn) för elever i de tidiga åldrarna (F-6). Den har ägnats en särskild rapport (, 2005). De skolor, som nått bäst resultat i våra undersökningar, har alla , och en del även tidigare, investerat kraftig i sina organisationer. En mobilisering i organisationens funktionssätt Självreglering lönar sig – till en viss del har i hög grad varit nödvändig för att man kunnat sätta sin tekno- logi i verket. Med teknologi menar vi rutiner och redskap som används i mål- och tidshanteringen. Hit hör mentorer och utveck- lingssamtal samt olika former av instrument för målplanering, uppföljning och dokumentation. Det finns teoretiska argument för att teknologi och organisation behöver följas åt i komplexitet. Utan att behöva ta ställning till om den teknologi vi observerat i längden är den bästa, så kan vi ändå konstatera att teknologin för mål- och tidsstyrning ökar den kom- plexitet som eleverna ges möjlighet att visa fram i skolarbetet. Det är därför organisationen måste hänga med i komplexitetsgrad om man skall komma framåt. Komplexitet betyder här inte krångligt, om någon trodde det, det betyder bättre strukturerad verksamhet, som förmår reagera mera nyanserat på olika utmaningar. Skolorna med bättre resultat har alla en drivande ledning. De har goda relationer mellan ledning och lärare. Satsningar på både lärar- lag och lagöverskridande samarbetsformer för lärarna har varit vik- tiga. Detta gäller även vårt exempel Björkskolan. Björkskolan tog sig under sin försökstid systematiskt an två parallella uppgifter: (1) utvecklingen av målstegar, uppgiftsbanker knutna till dem, men- torssamtal, individuella utvecklingsplaner m.m; (2) hur man gemensamt kunde komma överens om och föra utvecklingen framåt. Vi kan säga att Björkskolans teknologi betonar disciplinering och standardisering av elevens arbete. Genom målen i planerings- boken och mentorssamtalen disciplineras eleverna till ett mera systematiskt arbete. De lär sig att ständigt ha relativt kortsiktiga mål för ögonen (en ) och att ständigt verifiera hur långt de nått jämfört med målen. Lärarnas arbete disciplineras också till att planera och följa upp varje elev på ett betydligt mera ingående sätt än förut. Standardiseringen har ökat kraftigt genom de stegvisa målen och till dem knutna kriterierna samt dokumenta- tionen av uppnådda steg. Uppgiftsbankerna innebär också en stan- dardisering, alla använder dem, eftersom de nedbrutna målen och elevens styrning av arbetet kräver tillgängligt material av olika slag och det är så gott som omöjligt att klara detta helt själv. Det är viktigt att observera att standardiseringen inte innebär lika arbete, utan tvärtom syftar till individualiserat arbete och att upp- giftsrikedomen möjliggör det. Även Björkskolans organisation för lärararbetet innebär en disciplinering av personalen. Arbetslagen sattes under försöksperi- Självreglering lönar sig – till en viss del oden i effektivt skick och en tidig fokusering på konsekventa mötesrutiner innebar en självdisciplinering av lärarkåren, som de flesta ser positivt på. Man tog upp också självdisciplineringen genom en gemensam diskussion om hur det pedagogiska ledarska- pet i klassen fungerar. Även betoningen av pedagogiska konferen- ser och utvecklingsgrupper hör hit, men man kan även se deras roll för standardiseringen av arbetssätten och teknologin. Det är ju genom dessa redskap som både införandet och revideringen av tek- nologin skett. Utvärderingen har systematiserats på ett sätt som innebär en ökad standardisering. Både satsningen på arbetslaget och det pedagogiska utvecklingsarbetet innebär att ledningen gjort sig tillgänglig för lärarna som den påtagligt kunnat influ- era riktningen på förändringen i skolarbetets uppläggning. Lagen och utvecklingsgrupperna har mobiliserat lärarna till gemensamma insatser och därmed även legitimerat förändringsprocessen. Vi säger disciplinering och standardisering därför att termerna hör till organisationsteorins användbara begrepp. De kan ges olika innebörd. Man kan välja att ta fasta på - och varna för - en ström- linjeformning av attityder som kan följa. Men man kan också välja att peka på de potentiella effektivitetsvinster som ligger i att de allra flesta satsar på, och bygger vidare, en gemensam teknologi och organisation. Det som Björkskolan lyckats med är just detta att många vandrat samma väg tillsammans, det är inte fråga om mindre grupper som gått vidare och lämnat andra efter sig. Ytterligare ett skäl till att använda begreppen disciplinering och standardisering är att de används inom den s.k. kvalitetsrörelsen, vars metoder ofta inspireras av industrin. Det finns stora likheter mellan Björkskolans modell och det gemensamma i olika beskriv- ningar av - men på två viktiga punkter avviker skolan: Många i personalen sätter en gräns för rektors befälsrätt, t.ex. uttryckt genom medarbetarsamtal. Kommunen har långt drivna ambitioner för att ledarskapet skall gå djupt i påverkan av de individuella utvecklingsplanerna för lärarna, men här säger flera lärare stopp. En annan skillnad är det språkbruk om kunder och kundtillfredsställelse som TQM står för och som kommunen också driver. Men lärarna på Björkskolan använder inte detta. Vi menar att Björkskolan, och de andra framgångsrika skolorna vi identifierat, är värda stor uppmärksamhet. Man kan se på dem som ett slags idealtyper för vad en utveckling i linje med timplane- försöket kan innebära. Gör man dem tydliga så blir det lättare för andra att bedöma vad de står för och därmed får de lättare att själva Självreglering lönar sig – till en viss del ta ställning till värdet av vad de ser: komplikationerna och vins- terna. En viktig sak att uppmärksamma är att skolorna har betalat en kostnad för den mobilisering av teknologi och organisation i samspel vi nu ser. Det har kostat personalen mycket arbete. Skolor som inte nått lika långt, men har ambitioner av samma slag, måste planera för det. Eftersom en minoritet av lärarna i vårt urval () tyckte sig arbeta i effektiva skolor, så bör vi förstå att det ligger en stor uppgift framför skolor om alla skall vandra denna vägen. Det är också en sak för huvudmännen att ta hänsyn till. Självreglering lönar sig – till en viss del , (2004). Struktur och målmedvetenhet. Konse- kvenser för elever i svårigheter när den nationella timplanen tas bort – intervjuer med ansvariga lärare på tretton skolor. , (2005): Björkskolans utveckling av instrument och organisation inom timplaneförsöket. Institu- tionen för pedagogik och didaktik, . , , (2005): Effekter i försök med timplanen på . gogik och didaktik, . Estetiskt lärande i timplanelös skola Projektet har tagit utgångspunkt i de estetiska ämnenas betydelse, identitet och utvecklingsmöjligheter i en skola utan timplan. Pro- jektet har bestått av två huvuddelar – utveckling respektive forsk- ning. Utvecklingsarbetet har inneburit en gradvis påverkan på orga- niseringen av undervisningen inom arbetslagens ram med hänsyn till de villkor som utgör ramar för det enskilda arbetslagets verk- samhet. I forskningsdelens första delrapport (delrapport 1) identifieras uppfattningar kring estetisk och musikalisk verksamhet i tre arbets- lag från tre timplanelösa 6–9 skolor i tre olika kommuner. En central fråga för denna delstudie har varit om de estetiska ämnena riskerar att förlora sin identitet i en skola utan nationell timplan. I forskningsdelens andra rapport (slutrapport) studeras hur lärare och skolledare skapar legitimitet kring skolans estetiska verk- samhet, samt vilka konsekvenser detta kan få för en avreglerad skola. Tre rektorer och 25 lärare från tre 0–6 skolor och en 6–9 skola har ingått i denna delstudie. och (2003). Tiden och skolans musikaliska och estetiska verksamhet, Delrapport 1. Musikhögsko- lan, . och (2005. Skolans musikaliska och estetiska verksamhet i en avreglerad skola, Slutrapport. Musik- högskolan, . Elevernas, lärarnas och skolledarnas lärande samt planering. I en delstudie har belysts dels vad en skola utan timplan betyder för elevers lärmiljöer och för elevinflytandet, dels vilka konsekvenser en skola utan timplan får för det dagliga arbetet mellan de vuxna på skolan, för lärarnas lärande om elevaktivt arbetssätt samt för deras inflytande över sin arbetssituation. Studien har baserats på inter- vjuer med lärare från åtta skolor i en kommun. Samtliga skolår har ingått i urvalet. En annan delstudie med mer av en utvecklingskaraktär har belysts skolledarnas lärande under försöket. Bland annat har stude- rats vilken betydelse skolledarskapet har för hur man på skolan tar tillvara de möjligheter som en skola utan timplan ger samt vad skolledare har lärt om hur man kan bidra till skolutveckling utifrån försöket. Nio rektorer från fem grundskolor har ingått i delstudien som har fokus på skolor med elever i senare år. , och (2003). Utbildning utan nationell timplan i . Individu- alisering eller privatisering av lärprocessen. (2005). Utbildning utan nationell timplan i – skolledares samtal om skolarbetet och dess problem. (2005). Utbildning utan timplan i – slutintervjuer med skolledare om skolarbetet och dess villkor. Insti- tutionen för utbildningsvetenskap, . (2005). Utbildning utan nationell timplan i grund- skolan. Individualisering eller privatisering av lärprocessen. , universi- tet. Vad händer när timplanen slopas? Det övergripande syftet med projektet har varit att studera sam- spelet mellan mål- resultatstyrning, kvalitetsarbete och tidsstyr- ning. Inom projektet har använts induktiva insamlings- och analys- metoder (fokusgrupper, hermeneutisk uppsatsstudie, dokument- analys och intervju) vilket innebär att det empiriska materialets beskaffenhet och inriktning, samt informanternas upplevelser har fått stort utrymme. Urvalet av lärare, rektorer och skolor har gjorts i fyra kommuner där samtliga eller vissa skolor deltar i försöksverk- samheten utan timplan. Samtliga skolår i är represen- terade i samtliga delstudier. I en första studie (, 2003) beskrivs lärares och rektorers uppfattning om arbete utan timplan. I den andra (, 2003) ana- lyseras ca 325 scheman från ett stort antal skolor. Den tredje studien, som är hermeneutisk, handlar om år 6- och år 7-elevers upplevelser av när tiden har betydelse (, 2004). I ytterli- gare en studie (, 2005) har dessutom en begränsad upp- följning gjorts av den första delstudien arbete inom försöksverksamheten. , (2003). Gränslöst ansvar- inom vissa gränser. , (2003). Skolämnen och alternativen. , (2004). Läxberättelser- läxan som tid och uppgift. , (2005). Omöjligt att gå tillbaka. Dessutom har artiklar om projektet publicerats i tidskrifter och antologier, samt på vetenskapliga nationella och internationella konferenser. Timplanelösa skolors miljöer för lärande Projektet har varit inriktat på vad som händer med skolarbetets organisering, struktur och innehåll samt vilka konsekvenser det får för lärarnas arbete och elevernas bildningsgång att arbeta utan tim- plan. I en delstudie om konsekvenser för lärarnas arbete har pro- cessen i arbetslagen fokuserats. Forskarna har frågat sig bl.a. vad som kommer att styra när timplanen inte styr samt vilken betydelse styrdokumenten och särskilt kurspla- nerna får i arbetslaget. Vad använder lärarna timplanelösheten till – vad är lättare att åstadkomma i en timplanelös skola? I en andra delstudie som bygger på klassrumsobservationer och elevintervjuer har studerats den undervisning eleverna möter. Detta för att kunna säga något om vilket lärande som möjliggörs relaterat till frågor om likvärdighet och allsidighet. Arbetet har genomförts som fallstudier där fem arbetslag från fyra skolor i tre kommuner har ingått. Fokus har varit grundsko- lans senare år. , och , (2003). Att arbeta för godkänt. LHS: (preliminär . , , & , (2004). Att arbeta för godkänt - timplanens roll i ett förändrat uppdrag. Del- rapport 1. av skolans kunskapsinnehåll. Rap- port 2/2004. : HLS förlag. , och (2005). Varierande undervisningspraktiker i timplanelösa skolor – likvärdiga förutsättningar för elevers lärande? av skolans kunskapsinnehåll. Rapport 4/2005. : HLS förlag. , & , (2004). Skola utan timplan – om lärares tolkning av uppdraget i en mål- och resultatstyrd skola. Edu- cational Policy and Educational Philosophy: 2004:1. . Skola utan nationell timplan (SKUT) Projektet har syftat till att beskriva, kritiskt analysera och pröva olika förklaringsmodeller för hur den lokala timplanen formas och förverkligas i försöksskolor och jämförelseskolor. Undersökningen har fokuserat vilka motiv och drivkrafter skolor och kommuner har för att medverka respektive inte medverka i försöket, vilka frågor och problem som uppstår när friheten att använda tiden ökar samt hur processen ser ut på skolnivå, vilka som involveras, konflikter liksom elevernas möjlighet att påverka. Vidare har fokuserats vilken omfördelning som sker av tiden i förhållande till ämnen och ämnes- innehåll samt hur förändringarna påverkar lärarna. Frågorna har studerats i ett urval skolor och kommuner inom ramen för fyra delstudier. Skolor och kommuner som deltar i för- söket har jämförts med sådana som valt att stå utanför. 32 skol- chefer har intervjuats om varför deras kommuner ansökte eller inte ansökte om att få delta i försöksverksamheten utan timplan. Vidare har en enkät riktats till 400 slumpmässigt valda rektorer som arbe- tar i skolor med elever i senare år. Denna enkätun- dersökning har också legat till grund för urvalet av tre skolor av olika karaktär för mer ingående fallstudier. Studierna har i huvud- sak fokus . Slutligen har lärarfackliga företrädare i 16 deltagande kommuner intervjuats om process och resultat av försöksverksamheten i den egna kommunen. och (2002). Att hantera tiden. Skolchefer om att delta respektive inte delta i timplaneförsöket. Skrift- serie nr 5 2002.: , specialpedagogik och vägledning, . , och (2003). Skolans frihet och ansvar att styra sin tid. Delrapport från SKUT- projektet till Timplanedelegationen. , specialpedagogik och vägledning, Uni- versitet. ; (2004). En styrning i tiden. Studies in Educational Policy and Educational Phi- losophy, 2004:1. /docs/Doc200.pdf. (2004). Local Time Gover- nance in Comprehensive Schools. I Frånberg, G-M & Ladson- , G (eds). Teacher Education and International Collabora- tion; its strength and challenges. Monographs on search in Teacher Education, 145–162. , och (2004). A Matter of Timing. Time use, freedom and influence in school from a pupil perspective. 2004, 3 (4), 743 758. , och (2005). Timmarna i skolan. Sammanfattande slutrapport från projektet utan nationell timplan (SKUT). , specialpedagogik och vägledning, Uni- versitet. Time to learn, time to develop? Change processes in three schools with weak national time regulation (antagen f publ i Pedagogy, Culture and Society) The Swedish Experiment with Localized Control of Time Schedules: Policy Problem Representations. (antagen för publ. I projektet har studerats timplanen som statligt styrinstrument samt hur styrning och kontroll samspelar med sociala, kulturella och politiska förändringar. Vidare har studerats vilka konsekven- serna blir på lokal nivå, dvs. vad som händer i de enskilda skolorna och klassrummen samt hur förändringarna möts av skolans aktörer om timplanen avskaffas. Projektet har också frågat sig vilka kon- sekvenser omstruktureringen av undervisningen får för de didak- tiska frågorna och relationer mellan olika grupper i skolan samt vad alltmer flexibla undervisningsformer innebär för olika lärargrupper och för lärar- och elevroller. Vidare har belysts elevernas inflytande och om elevers möjlighet att göra egna val ges reella innebörder. Projektet har omfattat totalt 40 försöksskolor med alla åldrar i fyra kommuner. Av dessa har fyra skolor, s.k. fallskolor, valts för mer longitudinella djupstudier under försöket. En särskild enkät- undersökning har genomförts med rektorer som arbetar vid sko- lorna. (2003). Delrapport från kring refor- men Utan timplan – med oförändrat uppdrag. (2003). Rektor i skolans frirum. (2004). Rektors ledarskap i kampen om tiden i skolan. och (2005). En reform i tiden. Den grundläggande frågan för utvärderingen har varit om elever och lärare vunnit något i självkänsla genom försöket. Självkänslan gäller kapaciteten för en mera intensiv tids- och målstyrning i skol- arbetet. Lärarna har fått frågor om hur man gemensamt i perso- nalen klarar mål- och tidsstyrning. Utvärderingen baseras på flera enkätundersökningar: till rektorer på samtliga skolor i försöket, två enkäter till lärarna på drygt 100 skolor i försöket och 19 referensskolor samt enkäter till drygt 1 200 elever 5/6 och 8/9 på tretton skolor med höga ambitioner vad gäller försöket. De senare skolorna har också undersökts genom intervjuer och observationer. I särskilda rapporter har en skola, som kommit särskilt långt i försöket, porträtterats, och specialpedagoger och speciallärare på alla tretton skolorna har fått uttala sig om timplanens betydelse för elever i svå- righeter. , (2004). Struktur och målmedvetenhet. Konsekven- ser för elever i svårigheter när den nationella timplanen tas bort – intervjuer med ansvariga lärare på tretton skolor. , (2005). Björkskolans utveckling av instrument och organisation inom timplaneförsöket. , , (2005). Effekter i försök med tim- planen på . Slutrapport till Timplanedelegationen. Arbetsrapport från didaktik, universitet. Arbetet med bedömningen av resultat och måluppfyllelse Utvärderingen har studerat skolornas kvalitetsarbete i förhållande till de nationella målen. Resultaten bygger på två skilda datainsam- lingar. I den ena har ingått elva grundskolor med cirka 3 400 elever, 1 till 9, och drygt 200 lärare. Av de elva skolorna deltar åtta i för- söksverksamheten, medan tre har tjänat som referensskolor. omfattar dokument, enkäter, skriftliga berättelser samt elev- och lärardiskussioner från dessa skolor. Den andra datainsamlingen leddes av inom ramen för den nationella utvärderingen (NU 03). Genom denna har data kunnat studeras från 6 788 elever, deras föräldrar, lärare och rektorer. Jämförelser har kunnat göras mellan försöks- och refe- rensskolornas resultat med avseende på kunskaper, attityder och individuella stödstrukturer. , , , och (2003). Tid för fostran. , , och (2004). Tid för kunskap. , , och 2005. Tid för målstyrning. Tidsplanering, tidsanvändning, tidsdisciplin, bedömning och likvärdighet Utvärderingen har fokuserat yttre ramar för tidsplanering och tids- användning, tidsanvändningens inre dynamik samt försöksverk- samhetens resultat i ett likvärdighetsperspektiv. Elever i behov av särskilt stöd framhölls också särskilt i projektplanen. Projektet hat följt fyra försöksskolor och två referensskolor i en kommun. samtliga skolår har varit representerade i urvalet. Utvärderarna har inhämtat synpunkter från politiker, för- valtningschef, distriktschefer och utvecklingsledare samt skolled- ningar, lärare och elever. , , , och (2003). Tidsanvändningen i skolan. , , och (2003). Are timetable free schools possible? Pedagogiska institutio- nen, . (2003). Man söker med ljus och lykta. Pedago- giska institutionen, . , , , och (2005). Tid som frihet – tid som tvång. Pedago- giska institutionen, . Arbete med mål, beslutsfattande och utvärdering samt konse- kvenser för resursfördelning mellan kärnämnen och estetiska ämnen Utvärderingen Har studerat arbete med mål, beslutsfattande och utvärdering i skolor med försök utan timplan, samt konsekvenser för resursfördelning mellan olika ämnen. Utvärderingen baseras bl.a. på enkäter besvarade av lärare, elever och föräldrar från sju 7–9 skolor (fem försöksskolor och två referensskolor) i fem kommu- ner. I en delstudie fokuseras rektors pedagogiska ledningsansvar. In- tervjuer har genomförts med rektorer från skolor som deltar res- pektive inte deltar i försöksverksamheten. med assistens av (2003). Utan tim- plan – ur lärares och elevers synvinklar. (2003). Att leda och samordna utbildning utan tim- plan på högstadiet. , uni- versitet. (2005). Steg mot målstyrning. (2005). Elever, mål och makt. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet.