sou · GTB363 · 2006-01-01 00:00:00 — Konkursboet kunde sålunda hålla i gång företaget med medel från lönegarantin, även om driften gick med under- skott. 2002/03:49 s. 83 f. Vad händer vid en konkurs? vissa allmänna rättsgrundsatser att falla tillbaka på.10 Som en huvud- regel kan sägas gälla att avtal mellan konkursgäldenären och dennes motpart fortsätter att gälla. Konkurssituationen kan dock ge upp- hov till olika grunder för någon av parterna, speciellt den solventa parten, att häva avtalet. Konkursen kan t.ex. medföra att betal- ningsoförmåga eller risk för att sådan oförmåga uppstår är att be- döma som ett hävningsgrundande kontraktsbrott. För vissa avtalstyper förekommer det dock lagbestämmelser som dels föreskriver att avtal upphör med omedelbar verkan11, dels före- skriver en ovillkorlig hävningsrätt för konkursgäldenärens motpart12, dels ger konkursboet en rätt att avvärja hävning genom att boet åtar sig att svara för konkursgäldenärens förpliktelser – dvs. träder in i avtalet – eller ställer säkerhet för dessa. I fråga om avtal på hyresrättens område finns vissa lagregler av betydelse för avtalet. upphör inte genom konkurs- beslutet men om en lokalhyresgäst går i konkurs får konkursboet säga upp ett gällande hyresavtal. Lokalhyresgästens konkursbo har inte någon generell inträdesrätt i avtalet men väl en tvingande rätt att inom efter anfordran hindra hyresvärdens hävning av hyresavtalet genom att ställa säkerhet för hyran eller träda in i hyresgästens – dvs. konkursgäldenärens – avtal med hyresvärden eller, om det går, överlåta hyresrätten i enlighet med avtalet.13 Inträdet är totalt vilket innebär att konkursboet även måste svara för konkursgäldenärens obetalda hyror för att avtalet skall bestå.14 På köprättens område gäller avtalsfrihet eftersom köplagen (1990:931) är dispositiv till sin karaktär. Någon reglering som på- verkar avtalets bestånd vid en konkurs förekommer här inte. Om parterna inte avtalat om avtalets bestånd vid en sådan situation gäller som huvudregel att avtalet löper vidare men att ett konkursbo inte är skyldigt att fullfölja gäldenärens avtal med undantag för förplik- telser för vilka medkontrahenten har sakrättligt skydd.15 Om ett av- tal mellan två parter gäller köp av lös egendom finns det i stället vissa allmänna regler i köplagen som ger en parts konkursbo en möjlighet 10 Welamson, och , , Konkurs, 10:e uppl., , 2003, s. 152 f. 11Se t.ex. 47 § lagen (1914:45) om kommission, 27 § lagen (1991:351) om handelsagentur och 26 § lagen (1927:77) om försäkringsavtal. 12Se 9 kap. 30 § första meningen jordabalken (1970:994). Jfr 2 kap. 27 § och 4 kap. 7 § lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag. 1312 kap. 31 § jordabalken. 14Se NJA 1989 s. 206. 15Se Welamson m.fl., s. 152 f; , Gäldenärens avtal vid insolvens- förfaranden, SOU 2001:80, s. 185 f. Vad händer vid en konkurs? att träda in i ett befintligt avtal mellan parterna.16 Reglerna i köp- lagen innebär alltså att det finns en generell inträdesrätt för kon- kursboet inom köplagens tillämpningsområde. Rätten gäller vid så- väl säljarens som köparens konkurs. Huruvida denna rätt är tving- ande är omstritt. För det fall att konkursboet inträder i gäldenärens avtal övertar boet fullt ut gäldenärens rättigheter eller skyldigheter enligt avtalet.17 Konkursboet har då att fullgöra konkursgäldenä- rens prestation enligt avtalet eller ställa säkerhet för den.18 Även på arbetsrättens område gäller att anställningsavtalet inte upphör genom konkursbeslutet. Säger inte konkursboet upp an- ställningsavtalet finns en risk att den som är anställd kan hävda att konkursboet inträtt i avtalet. Av detta skäl samt för att begränsa de anställdas krav i konkurs är det snarare regel än undantag att kon- kursförvaltare säger upp anställningsavtalet på grund av konkurs. Uppsägningarna grundas i konkursfallen ofta på en arbetsbristsitua- tion som utgör saklig grund för uppsägning. De anställda är arbets- skyldiga och det är konkursboet som skall se till att lön betalas ut antingen från den statliga lönegarantin eller från konkursboet beroende på vem som skall vara att betrakta som arbetsgivare, konkursgäldenären eller konkursboet. Vill konkurs- boet således anlita personal utöver uppsägningstiden har konkurs- boet att träffa överenskommelser om detta och stå för lönekost- naderna som massakostnader i boet. Inte sällan förekommer det leasingavtal i en bedriven rörelse. Hur dessa skall behandlas är, i avsaknad av reglering i avtalet om hur konkursen inverkar på detsamma, i viss mån osäkert.19 Den meningen har förfäktats att leasetagarens konkursbo borde ha in- trädesrätt vid leasing av maskiner och dylikt eftersom det föreligger en generell inträdesrätt vid avbetalningsköp20 och en inträdesrätt under vissa förutsättningar vid lokalhyra21. Det torde vara så att en leasetagare har en inträdesrätt mot att denne betalar alla obetalda avgifter.22 16Se 63 § köplagen. 17Ramberg, , Köplagen, 1995, s. 606. 18Se Welamson och , a.a., s. 152 . 19Se SOU 2001:80, s. 86 f. 2063 § köplagen. 2112 kap. 31 § jordabalken. 22Se NJA 1989 s. 206 och SOU 2001:80 s. 87. Vad händer vid en konkurs? 2.4Konkursförvaltarens drift av den konkursförsatta verksamheten När konkursförvaltaren bildat sig en uppfattning om utfallet av en fortsatt drift och beslutat sig för att fortsätta driften, har förval- taren att omsätta kalkylen till verkliga förhållanden. Som ovan konstaterats har konkursboet inte någon generell rätt att partiellt träda in i löpande långvariga avtal, t.ex. leveransavtal, hyresavtal, leasingavtal, m.fl. Det är ju i stället så att ett inträde i ett befintligt sådant avtal innebär ett fullständigt inträde i konkurs- gäldenärens avtalsförhållande till en motpart under den återstående avtalstiden. Eftersom konkursförvaltaren endast har att bedriva den konkursförsatta rörelsen vidare kan det saknas ekonomiska möjligheter för konkursboet att binda sig för eller ett avtalsvärde för det fall konkursboet måste svara för kostnader eller andra åtaganden som skulle kunna leda till ett massaansvar utöver vad boet genom avtalsinträdet kan erhålla i intäkter.23 Sådana massaskulder skall betalas före de priori- terade fordringarna och kan påverka prioriterade borgenärers utdel- ningsmöjligheter i konkursen. Konkursboet kan därför tvingas att avstå från att träda in i befintliga avtal och måste då, för att kunna fortsätta att driva den konkursförsatta verksamheten vidare, vara berett att teckna korttidsavtal med viktiga leverantörer och andra avtalsparter som är knutna till rörelsen, t.ex. anställda. Det är viktigt att en konkursförvaltare tar huvudansvar för en verksamhet med fortsatt drift så att inte en konkursgäldenär eller konkursgäldenärs ställföreträdare fortsätter verksamheten utan förvaltarens kontroll.24 Det är, som ovan angetts, konkursförvaltarens huvuduppgift att avveckla konkursboet. I uppgiften ingår huvudsakligen att sälja ut den egendom som ingår i konkursboet och slutligen fördela de pengar som flyter in via försäljningarna mellan borgenärerna i enlighet med den prioriteringsordning som följer av förmånsrätts- lagen. Den fortsatta driften av rörelsen för konkursboets räkning 23För lokalhyra gäller dock andra regler som möjliggör för konkursboet att under en be- gränsad tid, en månad från anmaning, få utnyttja en lokal utan att konkursboet drabbas av ett massaansvar för hyreskostnaderna . Se 12 kap. 4, 6 och 31 §§ jordabalken. 1986/87:90 s. 284. Vad händer vid en konkurs? som förvaltaren får låta ske syftar också till att få en för borge- närerna förmånligare utdelning genom att sälja hela den fungerande och verksamma rörelsen. Konkursförvaltare har att, efter avstämning med i konkursen berörda borgenärer och eventuellt efter samråd med tillsynsmyn- digheten, avgöra hur tillgångarna skall säljas på lämpligaste sätt. Om konkursgäldenärens rörelse säljs som en enhet är det fråga om en försäljning av pågående arbeten, inneliggande lager, inventarier, immateriella rättigheter, m.m. Utanför vad som ingår i överlåtelsen faller i allmänhet likvida medel och kundfordringar. För att skulder eller andra förpliktelser, t.ex. leasingavtal, skall ingå i överlåtelsen och övertas av ny ägare krävs normalt särskild överenskommelse och ofta godkännande av konkursgäldenärens motpart.25 Det är inte ovanligt att den tidigare ägaren till en i konkurs för- satt gäldenär köper tillbaka denna från konkursboet. Oavsett till vem en försäljning sker tar köparen inte över några skulder. Genom en överlåtelse har gäldenärens skuldbörda således reducerats genom att olika skulder, t.ex. till leverantörer, inte övertas av den nye äga- ren. En köpare av verksamheten tar inte heller över oförmånliga av- tal som bundit konkursgäldenären. Det innebär att en köpare har förhandlingsmöjlighet när det gäller att ta över eller förhandla om avtal som kan vara mer marknadsmässiga. Beträffande avtal med kunder kan en köpare också förhandla men då är fråga om kunder vill ingå avtal på andra villkor än som gällt med konkursgäldenären. Det senare är en fråga om hur marknaden ser ut beträffande alter- nativ. För att undvika iögonfallande situationer där en och samma ägare kan antas använda sanera sitt företag har vissa regler om försäljning till närstående, dvs. till bl.a. make, släkting, styrelse, verkställande direktör, koncernbolag och närstå- ende till närstående, ställts upp i konkurslagen. Om egendom säljs till konkursgäldenären eller någon till denne närstående person, skall försäljningen ha föregåtts av ett offentligt anbudsförfarande. Från denna regel görs dock ett undantag för det fall att särskilda skäl gör det obehövligt med ett offentligt anbudsförfarande. Så kan vara fallet om den egendom som skall säljas saknar större värde i förhållande till konkursboets omfattning eller att försäljningen av något skäl brådskar. Ett offentligt anbudsförfarande anordnas som regel genom ett annonsförfarande i dagspressen. 25 Jfr 12 kap. 38 § jordabalken. 3Fjärrvärmeföretag har gått i konkurs Fjärrvärmeområdet har fram till varit förskonat från konkurser bland de på området verksamma företagen. De konkur- ser som inträffat berör företag som alla ingår i en och samma koncern, den s.k. EnergiSystemgruppen. Koncernen bedriver fjärr- värmeverksamhet, huvudsakligen baserad på förnybar energi, med moderbolaget i i centrum. EnergiSystemkoncernen ägs i dess helhet av , som är ett helägt dotterbolag till . Lantbruks- kredit AB förvärvade samtliga aktier i i för att skydda sina fordringar på Energisystemgruppen. De fjärrvärmeföretag som har försatts i konkurs – , , och , – är alla dotterbolag till i . De fyra förstnämnda bolagen ägs av i medan sist- nämnda ägs direkt av moderbolaget. Verksamheterna bygger enligt de uppgifter utredningen har tillgång till på konceptet närvärme, dvs. mer lokalt producerad fjärrvärme. Därmed följer att verksam- heterna är relativt små. Det förtjänar att påpekas att antalet kunder inte avgör om ett system är litet eller stort. En kund kan vara ett kommunalt fastighetsbolag med hundratals hyresgäster och ett stort fastighetsbestånd som förbrukar stora mängder fjärrvärme. Ett fjärrvärmesystem med ett hundratal kunder kan alltså försörja tusentals personer med värme. Detta är viktigt att komma ihåg. Fjärrvärmeföretag har gått i konkurs hade cirka 115 fjärrvärmekunder i sitt ny- byggda fjärrvärmesystem där produktionen skedde med oförädlade biobränslen, t.ex. flis.1 Distributionssystemet var . Såvitt framgått ägde konkursgäldenären en biobränsleeldad ångpanna om 2,5 MW, en biobränsleeldad hetvattenpanna med rök- gaskondensor om 3 respektive 1 MW samt en mobil oljepanna med en antagen effekt om 5,8 MW. bedrev fjärrvärmeverksamhet med cirka 140 kunder i två nybyggda fjärrvärmesystem.2 I fanns cirka hälften av kunderna och distributionssystemet där var cirka tio kilo- meter långt. Värmeproduktionen skedde med eldning av oförädlade biobränslen i två ångpannor om vardera 3 MW och en rökgaskonden- sor om 1 MW. Det fanns även en mobil oljepanna med en antagen effekt om 5,8 MW. Verksamheten i hade cirka 70 kun- der i det distributionssystemet. Även vid anläggningen i fanns en mobil oljepanna med en antagen effekt om 5,8 MW. Därutöver fanns en leasad biobränsleeldad het- vattenpanna om 1,5 MW och en mindre solvärmeanläggning om 250 kW.3 Genom Närvärme AB:s verksamhet försörjdes cirka 120 kunder med värme från det och nybyggda fjärrvärmesystemet.4 Värmeproduktionen bedrevs med egenägda två biobränsleeldade hetvattenpannor om vardera 4 MW, en gemen- sam rökgaskondensor om 1 MW och en mobil oljepanna med en antagen effekt om 5,8 MW. Produktionen skedde enligt uppgift med oförädlade biobränslen. hade endast ett femtiotal kunder i sitt distributionssystem i Alsike, kommun. Detta system såldes till . Systemet försörjdes med värme från två leasade oljepannor i contain- rar. Pannorna hade en effekt om cirka 2,8 MW. Bolaget distribuera- de även fjärrvärme till ett stort antal kommunala fastigheter i 1Enligt konkursbouppteckningen fanns det cirka 115 abonnenter men 158 värmeväxlare. Enligt moderbolagets hemsida, , fanns det 155 kunder. 2Enligt konkursbouppteckningen fanns det cirka 140 abonnenter. Enligt moderbolagets hemsida, , fanns det 157 kunder. 3Enligt moderbolagets hemsida, , uppgick anläggningens effekt till 22,1 MW. 4Enligt konkursbouppteckningen fanns det cirka 120 abonnenter men 168 värmeväxlare. En- ligt moderbolagets hemsida, , fanns det cirka 180 kunder. Fjärrvärmeföretag har gått i konkurs För den verksamheten utnyttjades en leasad pelletspanna med en effekt om cirka 1,5 MW. hade enligt uppgift cirka 127 kunder.5 Det numera utbyggda fjärrvärmesystemet var elva kilometer långt och försörjdes med värme genom produktion i ångbaserade anlägg- ningar för oförädlade biobränslen. Anläggningens effekt är beräk- nad till 20,7 MW. Av utredningen i konkurserna framgår att de konkursförsatta före- tagen i princip saknade anställd personal. Merparten av koncernens personal var anställd i moderbolaget i . 3.1.2Varför har fjärrvärmeföretagen gått i konkurs? Såvitt kunnat utrönas har orsaken till den ekonomiska krisen i de konkursförsatta verksamheterna huvudsakligen varit att avtal teck- nats med kunder till fast pris . Enligt uppgift var kundavtalen inte anpassade efter den kostnad det innebär att driva respektive anläggning. Fjärrvärmebolagens försök att omförhandla avtalen fick föga respons från kundkollektivet och ledde således inte till något lyckat resultat. Härigenom har det slutligen saknats medel att bedriva verksamheten vidare för. Till de rent finansiella problemen tillkommer att de nybyggda fjärrvärmesystem som använts i de konkursförsatta fem företagen inte lär vara optimalt utformade i tekniskt hänseende. Detta har lett fram till svårigheter att utnyttja anläggningarna på avsett sätt. Dessa uppgifter har utredningen dock inte fått bekräftade. 3.2Konkursförvaltaren har fortsatt driften av konkursrörelserna Sedan de fem aktuella fjärrvärmeföretagen med verksamhet inom , , , , och kom- muner försattes i konkurs har konkursförvaltaren omhändertagit de olika konkursbona och försökt utreda vilka tillgångar och skulder som finns i respektive konkurs. I syfte att kunna säkerställa att fjärrvärme levereras även fort- sättningsvis och därigenom bibehålla värdena i de olika konkurs- bolagen har förvaltaren beslutat att fortsätta driften i de fem konkurs- 5 Enligt moderbolagets hemsida, . Fjärrvärmeföretag har gått i konkurs Konkursförvaltarens problem har varit att det inte finns några pengar i konkursboet som kan finansiera en fortsatt drift. För att möjliggöra en sådan drift har konkursförvaltaren tagit upp en kredit från Lantbrukskredit, dvs. ägaren till den delvis kon- kursdrabbade EnergiSystemkoncernen och den ojämförligt största fordringsägaren i konkurserna, med möjlighet att låna ytterligare kapital. Vidare har konkursförvaltningen, i anledning av att de före- liggande kundavtalen inte ansågs affärsmässiga, försökt träffa avtal med kunderna om nya priser för att på så sätt öka möjligheterna till en framgångsrik överlåtelse av rörelsen till gagn för borgenärerna. Konkursförvaltaren har skrivit till kunderna i några av de berörda fjärrvärmesystemen och informerat om att de föreliggande avtalen med respektive konkursbolag inte längre gäller. Fjärrvärmekunder- na har ställts inför ultimatumet att teckna ett avtal med konkursboet till ett betydligt högre pris än det som gällde mellan kunden och konkursbolaget. I stor utsträckning har abonnenter med lägre fjärrvärmedebitering accepterat förvaltarens avtalsför- slag. Däremot har många av de kommunala verksamheter som be- rörts vägrat att acceptera avtalsförslagen. Med anledning av att nya avtal inte kunnat träffas med ett antal kommunala verksamheter har förvaltaren aviserat och försökt att stänga av fjärrvärmeleveranserna till dessa kunder, dock utan att lyckas. Avstängningen har förhindrats av att kunderna vägrat släppa in förvaltaren för att vidta nödvändiga avstängningsåtgärder. Fortsatta leveranser har dock skett, varför konkursförvaltaren anser att ett realavtal, dvs. ett avtal vid vilket avtalsbundenhet i princip uppstår först genom att avtalsföremålet överlämnas, har träffats mellan konkursboet och kunderna. Konkursförvaltaren har hitintills av- stått från att begära särskild handräckning från Kronofogdemyn- digheten för att kunna stänga av fjärrvärmeleveranserna. I stället har förvaltaren förlitat sig på att en ordning med fakturering och indrivning av fjärrvärmeräkningar med det högre priset enligt in- gånget realavtal är ett bättre och framkomligt alternativ. De aktuella konkursbolagen saknade egna anställda. Konkurs- boet har alltså inte tagit över ansvaret för några anställda. För att bedriva verksamheten vidare har konkursförvaltaren hyrt in perso- nal från konkursbolagens moderbolag i . Fjärrvärmeföretag har gått i konkurs Av handlingarna i konkursärendena framgår att konkursförvaltaren har haft för avsikt att sälja de i konkurs försatta verksamheterna och därför har fortsatt driften i dessa. Efter ett anbudsförfarande enligt konkurslagen har EnergiSystem i per återköpt konkursverksamheterna och anläggningarna i , och kommuner. Enligt uppgift kommer i att fortsätta produktionen och distributionen av fjärrvärme genom nya dotterbolag på dessa orter, EnergiSystem i , EnergiSystem i och EnergiSystem i . I samband med årsbokslutet gjordes stora förändringar i EnergiSystemkoncernens kapitalstruktur bl.a. genom att ägarna gav aktieägartillskott på närmare 134 mil- joner kr. Åtgärden medför sammantaget med att nya marknads- mässiga kundavtal tecknas och ett effektiviseringsarbete utförs, att EnergiSystemkoncernen – med de ovan angivna tre fjärrvärme- bolagen samt bolagen i och – kan bedriva en för koncernen ekonomiskt mer hållbar värmeverksamhet. Det är EnergiSystem i Sverige AB:s strävan att även återköpa verksam- heten i . Ett nytt bolag med firma i har bildats för att överta verk- samheten i . , ägare till EnergiSystem i , har deklarerat att de har för avsikt att finna annan långsiktig ägare till verksamheterna eftersom det inte ligger i linje med ett kreditinsti- tuts normala verksamhet att vara ägare till denna typ av verksam- heter. 3.4Vad innebär konkurserna för kunderna? För berörda fjärrvärmekunder har de inträffade fjärrvärmeföretags- konkurserna skapat en helt ny situation. för kon- kurserna hade kunderna ofta ett fast avtal med lång löptid och en därmed sammanhängande möjlighet att relativt långsiktigt kunna överblicka sina värmekostnader och främja en planering av sin eko- nomi och, för fastighetsbolag, den egna näringsverksamheten. När konkursboet övertog fjärrvärmeverksamheten utan att träda in i befintliga leveransavtal kom kunderna i praktiken att stå utan Fjärrvärmeföretag har gått i konkurs avtal om fortsatta fjärrvärmeleveranser mitt . I denna ut- satta situation erbjöds kunderna att träffa leveransavtal med kon- kursboet till villkor som hade tydliga likheter med de avtalsförslag som de i konkurs försatta bolagen utan framgång hade försökt få kunderna att acceptera vid tidigare omförhandlingar. Erbjudandet innebar således stora prishöjningar i förhållande till vad som tidi- gare hade gällt. Konkurserna medförde att kunderna fick incitament att se över sin situation i syfte att undersöka tänkbara alternativa lösningar till att ha fjärrvärme som uppvärmningsform. Vissa kunder – enligt uppgift ofta kunder med lägre förbrukning av värmeenergi – accep- terade därefter prishöjningarna medan andra, särskilt kommunan- knutna kunder, vägrade teckna avtal med det aktuella innehållet. Trots att avtal inte tecknats med de kunder som vägrat detta har fortsatta leveranser skett. För dessa avser konkursförvaltaren eller ny fjärrvärmeaktör att hävda avtal genom konkludent handlande, ett s.k. realavtal, till det pris förvaltaren har begärt. Konkurssituationen innebar alltså för kundernas del att den be- gärda prishöjning, som man inte kunde acceptera vid omförhand- lingarna, ändå kan komma att gälla. Detta kan tas till intäkt för att många av kunderna kan ha tvingats in i en försämrad situation till följd av bristen på realistiska uppvärmningsalternativ. För övriga kunder har konkurserna inneburit en mer eller mindre ofrivillig övergång till annan uppvärmningsform. 3.5Vad innebär konkurserna för de aktuella fjärrvärmesystemen? Ett fjärrvärmesystem är, i egenskap av den kapitalintensiva verk- samhet som den utgör, beroende av att ha hög anslutning av kun- der att fördela kostnaderna i systemet på för att vara konkurrens- kraftig i förhållande till andra uppvärmningsformer. Genom att det enda fjärrvärmeföretaget i ett fjärrvärmesystem försätts i konkurs uppkommer en naturlig reaktion hos kunderna att vilja skapa en ökad trygghet och kontroll över sina uppvärmningsförhållanden. När det inte finns något annat fjärrvärmeföretag att vända sig till har kunder- na att acceptera konkursboets avtalsförslag eller gå över till annan uppvärmningsform. För alla kunder är ett byte av uppvärmningsform inte ett realis- tiskt alternativ. De kostnader som uppkommer med en sådan över- Fjärrvärmeföretag har gått i konkurs gång kan göra den ekonomiskt omöjlig eller i vart fall svårgenom- förbar. Å andra sidan kan konkurser i fjärrvärmeföretag leda till att kunder som har möjlighet att gå över till annan uppvärmningsform, t.ex. när deras individuella uppvärmningssystem är uttjänt, tar ste- get och lämnar fjärrvärmen. Ett sådant steg innebär ofta större in- vesteringar som gör dem förlorade för fjärrvärmen . Ju större kunden är desto mer kännbart blir det för de kvar- varande kunderna i kostnadshänseende. Det kan rent av bli så att kunder väljer annan dyrare uppvärmning för att kunna känna ökad trygghet och flexibilitet mot olika kostnadspåverkande omständig- heter. kan sådana bortfall undergräva alla möjligheter att bedriva en sund och bärkraftig fjärrvärmeverksamhet. 3.6Kan det bli vanligt förekommande med konkurser? Som tidigare konstaterats har fjärrvärmeområdet varit förskonat från konkurs fram till de nu aktuella fem konkurserna i . När nu konkurser i fjärvärmeföretag väl har inträffat upp- kommer farhågor om och tankar kring den framtida konkursut- vecklingen på fjärrvärmeområdet. Inledningsvis bör det konstateras att fjärrvärmeverksamhets- utövarna generellt är tämligen finansiellt stabila. Enligt uppgift från branschorganisationen uppgår medianvärdet på fjärrvärmeföretagens betalningsförmåga på lång sikt, dvs. soliditet, till beräknat utifrån bokförda värden. Det innebär att fjärrvärmeverksamhetsutövarna har tillgångar som är outnyttjade och kan tas fram för att omsättas i pengar vid behov, t.ex. genom belåning, försäljning m.m. Därmed har de generellt sett en stor finansiell uthållighet. Medianvärdet för avkastningen på totalt kapi- tal visar dessutom på en ökad årlig uppbyggnad av värdena i fjärr- värmeföretagen. Enligt uppgift från Svensk Fjärrvärme uppgår avkastningen på totalt kapital till . Detta värde stämmer väl överens med den skattade totala avkastningen för all svensk fjärrvärme.