sou · GTB340d2 · 2006-01-01 00:00:00 — /Södra Roslags tingsrätt konstaterar att det inte finns brist på kvalificerade tolkar (rättstolkar som auktoriserats av kam- markollegiet) i . anför at den föreslagna förändringen är möjlig att genomföra då bl.a. tingsrätten har en omfat- tande tolk- och översättningsverksamhet. Däremot skulle en för- ändring medföra att den administrativa hanteringen av målen och ärendena och förhandlingsverksamheten skulle bli mer tidskrä- vande. är målbalanderna betungande för tingsrätten och förslaget skulle bidra till att förvärra situationen. Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket Personal som behärskar finska finns i allmänhet endast i begrän- sad omfattning på tingsrätterna. uppger att det finns en eller två finskspråkiga anställda. I finns en vikarierande domare som behärskar finska. I finns en domstolsekreterare som talar finska. i finns en finskspråkig medarbetare på kansliet, men på skulle domstolen kunna rekrytera ytterligare finsksprå- kig personal.. uppger att domstolen har viss möjlig- het att lösa enstaka problem med hjälp av en finsktalande medar- betare. I finns en anställd med finska som mo- dersmål och domstolen kan därför redan nu hålla en mycket hög servicenivå i detta avseende. Handens och tingsrätter anför vidare att domstolarna läggs samman med tings- rätt . En sådan stor arbetsplats med många me- darbetare bedöms rimligtvis inte få några svårigheter att utan extra kostnad hålla den servicenivå som redan finns vid tings- rätt. uppger även att det redan finns ett fåtal anställda som behärskar finska, men att någon kartläggning av språkkunskaperna inte gjorts. Södra Roslags tingsrätt bedömer att man inte skulle klara av telefonsamtal med finsktalande som inte behärskar något annat språk. Domstolarna bedömer att extra kostnader skulle uppkomma, men att man inte kan ange hur stora dessa skulle bli, eftersom den framtida efterfrågans storlek inte går att bedöma . /Södra Roslags tingsrätt bedömer att nyanställning av en domstolssekreterare som behärskar finska kan behövas alternativt att en finsktalande får företräde vid tillsättning av en ny tjänst. Lö- nekostnaden för detta skulle uppgå till ca . Även bedömer att nyanställning av domstolssekreterare skulle komma att behövas. Merkostnaden beräknas bli ca . påpekar att domstolen inte haft möjlighet att kartlägga hur stor andel finsktalande som finns i domkretsen. Svå- righeterna med att ange antalet finsktalande i respektive kommun har beskrivits i avsnitt 8.2. de befolkningsstatistiska underlag som utredningen fått fram för respektive kommun i regionen redovisas i avsnitt 11. anför att behovet att tolka till finska språket har minskat och domstolen bedömer att kostnads- ökningen för utökad service på finska för domstolens del inte skulle överstiga . Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket merkostnaden för tolkning utöver den tolkning som sker skulle stanna vid ett par tusen . konstaterar att det geografiska området som skulle omfattas är stort och att det finska språket har större förankring i vissa delar medan motsatt förhållande råder i andra delar. Domstolen anser att finska språket inte har den naturliga förankring som minoritetsspråkskonventionen syftar till i och . ställer sig därför tveksam till om som geografiskt om- råde är ett lämpligt förvaltningsområde i detta avseende. Många olika språkgrupper finns inom området och att då ändra förutsätt- ningarna för ett språk kan vara olämpligt. anför att domstolen har inarbetade rutiner för an- litande av tolk och för översättning av handlingar. Dessa är väl fun- gerande och kan i flera avseenden användas även för att uppfylla de krav som åläggs hovrätten om ett förvaltningsområde införs i . Beredskapen för och möjligheten att över- sätta handlingar och ha tolkning vid förhandlingar är för närva- rande god. Hovrätten finner det svårt att bedöma i vilken omfatt- ning behovet av finsktalande tolkar skulle öka. På frågan hur mycket som kan lösas med tolk, anser hovrätten att översättning av inkomna handlingar på finska och tolkning vid förhandling helt kan lösas med nuvarande tolk- och översättnings- rutiner. Förutom att det kan komma att bli en ökad väntetid för de aktuella målen om behovet av finskspråkiga tolkar ökar, förväntas inga problem uppstå i detta avseende. Även rätten att få skriftliga handlingar i målet översatta kan rimligen tillgodoses med hjälp av tolk, t.ex. genom att en tolk kontaktar parten per telefon och redo- gör för handlingarnas innehåll. Det kan tänkas att en part på ett initiativ, genom telefonsamtal eller besök, kontaktar domstolen på finska. Sådana kontakter kommer att kunna hanteras med befintlig personal och tolk kommer inte att behövas. Det finns sju personer i olika befattningar som talar finska i varierande grad på domstolen. Kostnaderna för översättning och tolkning förväntas öka om för- valtningsområdet utvidgas. Hur stor kostnadsökningen kommer att bli beror på efterfrågan. Hovrätten uppger vidare att skyldighet att informera om rätten att använda minoritetsspråk inte kommer att medföra några ökade kostnader för domstolen. anför i sitt yttrande att domstolen inte har beredskap för att hantera en utvidgning. Skriftlig handläggning av mål och ärenden dominerar i domstolen. Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket handlingar och tolk förordnas vid muntliga sammanträden vid be- hov. Domstolen bedömer att de faktiska översättningsbehoven väl a av inom ramen för nuvarande system. Inom Högsta dom- stolen finns personal som talar finska språket. Vid nyanställningar beaktar domstolen vikten av etnisk mångfald. Några särskilda åt- gärder med hänsyn till den nationella minoritetspolitiken och mi- noritetsspråklagarnas ikraftträdande har inte vidtagits av domsto- len. Om domstolen skulle bli skyldig att tillhandahålla sådan ser- vice på finska som är avsedd, skulle det innebära merkostnader i storleksordningen 0,5–, avseende nyanställningar av per- sonal, däribland någon med juridisk kompetens. anför att domstolarna är vana att anlita tolkar och översättare. Troligen finns det dock ingen beredskap för att direkt bemöta parter eller ställföreträdare på finska, exempelvis vid tele- fonförfrågningar. En sådan beredskap förutsätter att man har möj- lighet att mycket snabbt få fram en tolk eller att man har anställd personal som behärskar finska. har i utbildnings- sammanhang fått synpunkter från domstolspersonal att det bl.a. finns behov av översättning av vissa blanketter till de vanligaste främmande språken samt information på främmande språk. I samband med att nuvarande lagstiftning om rätt att använda minoritetsspråk trädde i kraft tog fram informa- tionsblad om rätt att använda dessa språk i domstol. I arbetet med nuvarande lagstiftningens genomförande framställdes bl.a. önske- mål om översättningar på förhand av vissa vanliga utgående hand- lingar. Detta bedömdes, av olika skäl, inte vara genomförbart att göra sådana översättningar. Vidare framställdes önskemål om sam- manställningar av listor över tolkar och översättare på de aktuella språken, vilket även gjordes för samiska och meänkieli. För finska hänvisades till kammarkollegiets förteckning över auktoriserade tolkar. Vid en utvidgning av förvaltningsområdet för finska skulle in- formationsmaterialet behöva omarbetas enligt . Möjligen kan behovet av översättare och tolkar öka och det kan bli svårare att tillgodose detta behov. Eventuellt kan det behöva an- ställas finsktalande personal vid berörda domstolar. Kanske bör det även på nytt undersökas om det är möjligt att på förhand översätta Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket vissa vanliga skriftliga meddelanden till finska, t.ex. kallelser och förelägganden. Vilka åtgärder som skulle behöva vidtas beror bl.a. på i vilken utsträckning en möjlighet att använda sig av finska skulle utnyttjas. Om domstolarna skulle bli skyldiga att tillhandahålla service på finska, utöver den tolkning och översättning som sker , skulle det, enligt bedömning, med all säkerhet innebära en kostnadsökning, som skulle vara beroende av efterfrågan. Dom- stolsverket tillfördes för de beräknade ökade tolk- och översättningskostnaderna när nuvarande lagstiftning infördes. saknar underlag för att säga hur stor kostnadsök- ningen har blivit med anledning av nuvarande minoritetslagstift- ningen, men det synes inte ha inneburit någon markant förändring. I det aktuella området berörs dock fler domstolar och området är mer befolkat. Förutsättningar finns för att domstolarna skall kunna hantera en utvidgning av förvaltningsområdet för finska språket. På kort sikt kommer i stor utsträckning att behöva lösas genom anli- tande av tolkar. På kan mer finskspråkig personal re- kryteras och då kan kontakter med allmänheten skötas utan tol- kar i större utsträckning. Möjligheterna att inrätta en samordnad tolk/översättningssystem bör undersökas närmare. Erfarenheterna från Norrbottenskommunerna visar att enskildas önskemål om att använda minoritetsspråk i kontakter med dom- stolar har varit mycket begränsad. Visserligen bor det ett mycket större antal enskilda minoritetsmedborgare i / än i Norrbottenskommunerna, men det är inget som talar för att efterfrågan initialt skulle komma att öka markant. Handläggningstiden i enskilda ärenden kan tänkas bli något längre om tolk och översättare måste användas. Det finns dock inget som tyder på att efterfrågan på finskspråkig service skulle få så stor omfattning att domstolarnas handläggningstider i allmänhet skulle påverkas i någon större utsträckning eller att domstolarnas målbalanser skulle påverkas negativt på det sätt som nämner. Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket Utredningen bedömer att minoritetsspråkslagens krav initialt skulle behöva lösas genom anlitande av tolkar och översättare. Vissa av domstolarna, som har finskspråkig personal, kommer re- dan från början att klara av lagens krav. Behovet av tolkar förefaller vara tillgodosett i regionen, i vart fall finns det ingen brist på kompetenta tolkar och det går att få fram en sådan med kort varsel. Möjligheterna att anordna en gemensam tolk/översättnings tjänst för flera domstolar, såsom Länsrätten i föreslår, bör un- dersökas närmare eftersom det skulle kunna underlätta domstolar- nas arbete om i vart fall viss samordning gjordes. En sådan lösning skulle även kunna innebära relativt hög beredskap att lämna service på finska och kostnaderna skulle kunna hållas nere. skulle det även vara möjligt för en domstols växel att omgående hänvisa eller koppla samtal vidare till tolk/översättnings centralen, om det inte finns finskspråkig personal tillgänglig på domstolen. Några av domstolarna uppger att det inte har tillräcklig bemanning inom kansli o.dy. för att kunna besvara frågor per telefon. En hän- visning via växeln till en samordnad funktion för flera domstolar skulle då kunna vara en lösning, i vart fall på kort sikt. På bör det vara möjligt att beakta kunskaper i finska språket vid framtida rekryteringar och därmed bygga upp kompetens lokalt på de olika domstolarna. bör överväga om rekrytering av juridisk skolad personal med kompetens i finska språket aktivt borde prioriteras i den aktuella regionen. Kunskaper i finska språket har tidigare an- setts meriterande för placering vid domstol i . Finsk- språkig personal finns inom rättsväsendet och aktiv rekrytering till regionen vore därför önskvärd om förvaltningsområde för finska språket utvidgas till Stockholms- och . För en- skilda minoritetsmedborgare blir servicen bättre om man kan kommunicera direkt med dömande och handläggande personalen utan att behöva använda tolkar. Handläggningstiderna och kostna- der för tolkning torde också kunna begränsas om det även finns handläggande personal som kan kommunicera på finska. När det gäller kostnader för tolkning och översättning i nuva- rande förvaltningsområden kan inte uppge vad den faktiska kostnaden uppgått till. Den bedöms dock inte ha varit sär- skilt stor. De medel som avsattes vid införandet av nuvarande mi- noritetsspråkslagstiftning bör därför ha varit tillräckliga. Något överraskande uppger att myndigheten inte vidtagit några åtgärder med anledning av att minoritetsspråkla- Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket garna trädde i kraft , trots att domstolen redan haft en skyldighet att uppfylla minoritetsspråklagarnas krav. Domstolen uppger att det finns finskspråkig personal, dock inte hur många. Förutsättningarna att kunna rekrytera juridisk personal med kom- petens i finska språket till i samband med fram- tida ordinarie rekryteringar bör kunna vara goda. Utredningen delar inte tingsrätts bedömning att antalet sverigefinnar inte skulle vara tillräckligt högt för att moti- vera att även och tas med i ett för- valtningsområde. I bodde 45 842 första och andra generationens sverigefinländare, vilket motsvarar av befolkningen, . För uppgick an- talet sverigefinländare till 2207 personer, vilket motsvarar av befolkningen i kommunen. Som påpekats i avsnitt 8 framgår inte heller dessa sverigefinländares barn och barnbarn i SCB:s statistik, men det verkliga antalet sverigefinländare är betyd- ligt högre. Att undanta av denna anledning förefaller således inte motiverat på den angivna grunden. Utredningen har träffat samtliga landshövdingar i , , och län. Utredningen har begärt att få skriftliga yttranden från de fyra länsstyrelserna. De frågor som ställts har, bl.a. varit: Vilka möjligheter och vilken beredskap har för att hantera en sådan här förändring? Finns det personal inom som arbetar med myndighetsutövande verksamhet som talar finska? Har länssty- relsen tidigare gjort någon kartläggning av om det finns sådan personal? Har vidtagit några andra åtgärder med anledning av den nationella minoritetspolitiken? i anför bl.a. följande. Mot bakgrund av den finskspråkiga gruppens storlek i , ser länssty- relsen positivt på utredningens uppdrag att överväga ett förvalt- ningsområde. behärskar 8 medarbetare finska språ- Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket Dessa personer återfinns inom trafikenhet, sociala avdelning, ekonomiavdelning, miljö- och plane- ringsavdelning samt stab, dvs. i funktioner som i det fortlöpande verksamheten har breda kontaktytor gentemot allmänheten. All- mänheten har endast efterfrågat service på finska i enstaka fall och beredskapen har inte ansetts behövas höjas i nämnvärd omfattning. Detta förhållande kan antas bero på att den finskspråkiga befolk- ningsgruppen i länet inte uppvisar någon högre förväntan att be- mötas på det egna språket. I samband med extraordinära situationer har ansvar för den samordnande informationen till allmänheten. uppger att man omarbetat sina rutiner på så vis att man fortsättningsvis kommer att kunna lämna information även till finskspråkiga program så att även finskspråkiga lyssnare också kan nås utan onödigt dröjsmål. bedömer att merkostnader kommer att uppstå bl.a. med anledning av översättning och nyproduktion av myndig- hetens mallar, vilket torde ligga kring ca . Myndighetens utåtriktade verksamhet såsom växel, reception och informations- tjänst skulle behöva förstärkas, samt t.ex. specialistfunktioner så- som Förvaltningsavdelningens företagsenhet m.fl. I övrigt måste hänsyn till detta nya krav – på – komma att tas i sam- band med nyrekrytering av personal vid myndigheten. planerar att översätta och publicera viss information på finska språket på myndighetens hemsida till en kostnad av ca . i att det är nödvändigt att samordna det minoritetspolitiska arbetet över länsgränserna. finns det ingen personal som behärskar finska språket. Ett steg till förbättrad beredskap kan nås vartefter genom att läns- styrelsen vid nyrekrytering väger in kunskaper i finska språket som en merit. har haft handläggare med goda kunskaper i finska. Detta har alltid uppfattats som en tillgång vid myndighetsutövningen, eftersom situationer uppkommer där be- hovet är påtagligt – inte minst i körkortsärenden. Det finns en stark finsk närvaro i länet. Med hänsyn till det le- vande inslaget för finska språket inom länet måste intresset för statlig myndighetsutövning på finska stå näst på tur, enligt länssty- relsen. Bland åtgärder som vidtagits med anledning av den natio- nella minoritetspolitiken nämns att har verkat för och bidragit till att kunnat inrätta kurser i finska Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket kostnader kommer att vara beroende av den roll får i det kommande förvaltningsområdet. Om roll begränsas till deltagande län i förvaltningsområ- det torde kostnaden utgöra en halv årsarbetskraft . i län har ingen beredskap för att hantera finska som förvaltningsspråk i regionen. Myndigheten har en anställd som behärskar finska i viss utsträckning. Efterfrågan på finskspråkig service är försumbar. Med undantag för vissa körkortsärenden är skrivelser på finska relativt sällsynta. Sådana skrivelser översätts regelmässigt. överväger att ge viss information på de vanligaste minoritetsspråken, bl.a. finska, på sin hemsida. Några aktiviteter därutöver överväger inte . bedömer att skyldighet att tillhanda- hålla service på finska skulle motsvara minst två årsarbetskrafter. Därtill tillkommer kostnad för översättning av information. Kost- nad för detta går inte att uppskatta . bedömer att det, med rådande budgetläge och ständigt försämrade tilldelning av resurser, vore omöjligt att tillhandahålla den föreslagna servicen på finska utan resurstillskott. i har ingen stor beredskap för att hantera en förändring av det här slaget, eftersom frågan tidigare inte varit aktuellt. Ett par personer i personalen be- härskar finska språket. har endast vid mycket få tillfällen mött önskemål om språklig service på finska i samband med myndighetsutövning. Den åtgärd som vidtagits av Länsstyrel- sen med anledning av minoritetspolitiken är att man har varit med och medfinansierar Finskt språk- och kulturcentrum vid Mälarda- lens högskola med . Införande av ett förvaltningsområde skulle sannolikt innebära ökade kostnader för nyrekrytering av finskspråkig personal (motsvarande en tjänst). Merkostnader skulle även kunna uppstå för översättning av informationsmaterial och för ny information på finska på hemsidan. Förutsättningar för att länsstyrelserna skall kunna hantera en utvidgning av förvaltningsområdet för finska finns . Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket Samtliga landshövdingar har ställt sig positiva till inrättandet av ett förvaltningsområde för finska språket i regionen. De har även ställt sig positiva till att en länsstyrelse skulle ges nationellt ansvar för minoritetsfrågorna. Som beskrivits i avsnitt 6.5 anser jag att en av länsstyrelserna skall ges nationellt ansvar för att säkerställa den föreslagna lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. De övriga länssty- relserna i förvaltningsområdena bör ges ansvar för att genomföra lagstiftningen på den egna myndigheten samt bistå med nationellt ansvar i dess uppdrag. Det nationella ansvaret bör, enligt min mening, läggas på i , vilket jag motiverat närmare i avsnitt 6.5. Förutsättningarna för detta na- uppdrag bedöms vara mycket goda. Uppdraget för Länsstyrelserna i , och blir således begränsat. På kort sikt bedöms ytterligare förstärkning på språksidan behövas i någon mån för att klara de krav en utvidgning skulle ställa. På bör kunskaper i finska språket kunna beaktas vid framtida nyrekryteringar. Möjlig- heterna att samverka mellan länsstyrelserna i olika frågor och sak- områden bör också undersökas närmare. Som exempel där samord- ning skulle bli aktuellt är information till allmänheten samt framta- gande av olika typer av myndigheternas mallar etc. Samordning och samutnyttjande av befintligt material är givetvis aktuellt även med i där förvaltningsområdena redan finns. 10.6Övriga statliga myndigheters beredskap Utredningen har begärt yttranden från ett antal statliga verk. Föl- jande frågor har ställts: Vilka möjligheter och vilken beredskap har myndigheten för att hantera en sådan här förändring? Finns det personal inom myndigheten som arbetar med myndighetsutövande verksamhet som talar finska? Har det gjorts någon kartläggning av om det finns sådan personal? Har myndigheten mött intresse eller önskemål om språklig ser- vice på finska i samband med myndighetsutövning? I så fall på vilket sätt? Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket Har myndigheten vidtagit åtgärder med anledning av nuvarande lagstiftning rörande minoriteter? Skulle det krävas ytterligare åtgärder om förvaltningsområdet utvidgas? Om myndigheten skulle bli skyldig att tillhandahålla sådan ser- vice på finska som ges i nuvarande förvaltningsområde, bedömer ni att det skulle innebära ytterligare kostnader för myndigheten? Om svaret är ja, uppskatta hur stora kostnads- ökningar det skulle kunna bli frågan om. Nedan redovisas de synpunkter som inkommit till utredningen från respektive myndighet och synpunkterna kommenteras kort- fattat efter respektive myndighet. , , ser positivt på en utvidgning av rätten att använda det finska språket i ärenden som avser myndig- hetsutövning och beredskapen för att hantera en sådan förändring, i termer av personal som behärskar finska, är god. till bered- skapen inom , avseende län inom den aktu- ella regionen, bedöms likaledes beredskapen som god. På många av Arbetsförmedlingarna i respektive län finns arbetsförmedlare som behärskar finska, i sådan omfattning att eventuella behov av infor- mation och stöd i specifika arbetsförmedlingssituationer kunnat bemötas i tillfredställande omfattning. Om rätten till språklig ser- vice formaliseras kan behovet komma att öka. Arbetsmarknadssty- relsen bedömer emellertid inte att en sådan ökning kommer att påverka kompetensbehov och rekrytering till länen eller AMS. En utvidgning av möjligheten att kunna kommunicera med Arbetsförmedlingen på finska kan emellertid, för Arbets- marknadsverkets del, inte begränsas till en diskussion om resurser och möjligheter i det aktuella länen. Krav kommer också att ställas på arbetsförmedlare som ger service per telefon på AMS Kund- tjänst. Tvåspråkighet kan, för ett antal arbetsförmedlare, komma att bli ett krav vid den framtida rekryteringen. i har möjligheter och be- redskap att hantera en utvidgas lagstiftning om rätt att använda finska. Finskspråkig personal som arbetar med myndighetsutöv- ning finns . Det finns önskemål om språklig service i länets arbetsförmedlingar. Ytterligare åtgärder skulle inte krävas vid en Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för finska språket utvidgning och det skulle inte innebära ytterligare kostnad för myndigheten. i kan med dagens resurser, i begränsad omfattning, gemensamt tillhandahålla myndighetsut- övande verksamhet på finska i länet. Det saknas dock kapacitet för att tillhandahålla service i varje arbetsmarknadsområde och hos myndigheten. I praktiken innebär detta att arbetssökande kan tvingas att resa till en annan ort och/eller vänta någon arbetsdag för att ta del av service på finska. Det påtalade be- hovet hos arbetsförmedlingarna i har varit mycket litet. bedömer att ett ökat intresse skulle kunna kräva en omfördelning av resur- ser. i bedömer att det finns beredskap i länet i form av personlig service på finska främst på , Arbetsförmedlingen och i viss mån Arbetsförmedlingen /. Finsktalande handläg- gare finns på ett antal kontor. Förmedlingsservice på finska är en normal del av förmedlingens arbete i . Förmedlingsser- vice på nätet, som utgör en viktig del av verkets förmedlings- service, är i stort sett enbart på svenska. Om förmedlingsservice på nätet skulle krävas på finska, skulle det innebära mycket höga kost- nader, som är svåra att uppskatta. och Länsarbetsnämndernas beredskap att hantera föreslagen förändring är således goda . Förmedlingsservice på nätet vore givetvis även positivt för en- skilda.