sou · GTB390d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 7 Metoder för abort I detta kapitel beskrivs metoder som används vid abort i samt förväntad utveckling av abortmetoder och preventivmetoder. Den svenska abortlagen tillåter abort fram till den tidpunkt då fostret anses kunna leva utanför livmodern. Gränsen för livsduglig- het är 22 fulla graviditetsveckor, + räknat från sista menstruationens första dag. Eftersom tidpunkten för sista menstruationen inte sällan är osäker och tidsperioden mellan sista menstruationen och befruktningstillfället kan variera, bekräftas graviditetens längd med en ultraljudsundersökning. Metoder för abort vid tidig graviditet kan användas till gravi- ditetsvecka 12–14. Vid abort under ett senare skede i graviditeten måste metoder användas som är mer påfrestande för kvinnan. Abort under tidig graviditet Vid tidig graviditet används antingen vakuumaspiration (kirurgisk abort) eller medicinsk abort. Den övre tidsgränsen för vakuum- aspiration är som regel graviditetsvecka 12 och för medicinsk abort vecka 9 (sista menstruationens första dag). Det är kvinnan som väljer vilken metod som skall användas om det inte finns medicinska hinder för någon av metoderna. användes båda metoderna lika ofta och praktiskt taget alla aborter, , utfördes i öppen vård, dvs. utan övernattning på sjuk- hus. Vakuumaspiration innebär att man först med ett metallstift vidgar livmodershalskanalen. Om graviditeten är kortare än fodras som regel ingen vidgning. Vanligen vidgar man vid graviditeter som är och vid graviditeter på . Ett plast- eller metallrör av samma diameter som utvidgningen införs i livmodern. Röret kopplas till en vakuumsug med vars hjälp man suger ut och moderkaka. Själva ingreppet tar och görs antingen i lokal- bedövning (paracervikalblockad) och med lugnande medel eller i kortvarig narkos. Kvinnan kan som regel lämna sjukhuset någon eller efter ingreppet. Kvinnor som inte varit gravida tidigare eller som är gravida i får ofta ett prostaglandin preparat (Cytotec® eller Cervagem®) före ingreppet för att mjuka upp livmoderstappen och underlätta vidgningen av livmodershals- kanalen. Med en sådan förbehandling kan man ofta använda vakuumaspiration upp till graviditetsvecka 14. Medicinsk abort är en relativt ny metod för att avbryta tidig graviditet. Metoden som är en svensk innovation introducerades för kliniskt bruk i . Behandlingen inleds med att kvin- nan får 3 tabletter () av ett antiprogesteron (Mifegyne®) på sjukhuset. Progesteron är kroppens graviditetsbevarande hormon som bildas i äggstockens gulkropp och i moderkakan. Behand- lingen med antiprogesteron bereder livmodern för ett värkarbete. Kvinnan återkommer till sjukhuset efter 36–för att få ett prostaglandinpreparat, antingen 2 tabletter Cytotec® () om graviditetslängden är eller ett vagitorium Cervagem® () om graviditeten är . Prosta- glandin är ett hormon som normalt bildas i livmodern vid ett spontant missfall och stimulerar till ett effektivt värkarbete. stannar kvinnan kvar på sjukhuset i . Det kliniska förloppet vid medicinsk abort blir detsamma som vid ett spontant missfall, dvs. behandlingen ger en blödning och värkar som leder till att och moderkaka stöts ut. av kvinnorna aborterar efter behandlingen med prostaglandin. I övriga fall sker aborten i hemmet under det första eller efter behandlingen. Värkarbetet är smärtsamt och det är därför nödvändigt att ge smärtlindring. Som regel räcker det dock att ge vanliga smärt- stillande medel. Enligt abortlagen (1974:595) skall abort utföras på allmänt sjukhus eller kliniker som har särskilt tillstånd av . Dock kan de kvinnor som så önskar få utföra behandlingen med Prostaglandin i hemmet enligt föreskrift SOSFS 2004:4 (M). En uppföljning ska ske för att säker- ställa att behandlingen varit framgångsrik. Jämförelse mellan vakuumaspiration (kirurgisk) och medicinsk abort Metoderna för medicinsk och kirurgisk abort är ungefär lika effektiva. Vid medicinsk abort räknar man med att 95 av kvinnorna aborterar komplett och vid kirurgisk 97 . För fortsätter graviditeten och för 1 blir aborten ofullständig. Om en medicinsk eller en kirurgisk abort misslyckas behandlas kvinnan igen med en vakuumaspiration. Blödningen vid en medicinsk abort varar som regel längre, i medeltal jämfört med vid vakuumaspiration, och är rikligare ungefär som vid en riklig menstruation. Däremot är risken för en infektion eller en riklig blödning som fodrar någon åtgärd densamma för båda metoderna. Fördelen med en medicinsk abort är att man undviker ett kirurgiskt ingrepp som kan medföra risker för främst en perfora- tion av livmodern. En perforation kan ske vid vidgningen av livmodershalskanalen eller med sugkyretten. Vid en medicinsk abort tar kvinnan ett större ansvar för abortens genomförande och den upplevs av många kvinnor som en mer naturlig process. De kvinnor som väljer vakuumaspiration ser som en fördel metodens snabbhet och att de inte behöver uppleva vad som händer under ingreppet. De flesta kvinnor är nöjda med sitt val av abortmetod när de tillfrågas efter aborten. Abort under sen graviditet Efter graviditetsvecka 12 14 är det svårare att vidga livmoders- halskanalen tillräckligt för att kunna utrymma graviditeten. Vid en sen abort använder man därför tvåstegsmetoder. Den vanligaste metoden innebär att man först ger antiprogesteron på samma sätt som vid en tidig medicinsk abort. tas kvinnan in på sjukhus och behandlas med prostaglandin. Även här används Cytotec® eller Cervagem® för att stimulera till ett effektivt värkarbete. Behandlingen upprepas med 3 6 timmars intervall tills patienten aborterar. Aborten brukar i genomsnitt ske efter första behandlingen med prostaglandin. Värkarbetet är smärtsamt och det är viktigt att kvinnan får effektiv smärtlindring och ett empatiskt omhändertagande. I vissa fall (15 ) avgår inte moder- kakan i samband med att fostret stöts ut och en skarpning behöver då göras (vakuum exceres). Denna sker i narkos och på operations- avdelningen. Om aborten är okomplicerad får kvinnan lämna sjukhuset efter aborten eller skrapningen. En annan abortmetod som används innebär att livmodershals- kanalen vidgas genom att ett stift förs in. Stiftet sväller i den fuk- tiga miljön och behandlas kvinnan med prosta- glandin. En abort kan också genomföras genom att kvinnan enbart får upprepade behandlingar med prostaglandin. Dessa metoder innebär dock att värkarbetet tar , i medeltal. I flera andra länder, t.ex. och , använder man kirur- giska abortmetoder även under en sen graviditet. Metoden D&E (Dilatation and Evacuation) innebär att man vidgar livmoderhals- kanalen med stift eller behandlar med prostaglandin på samma sätt som i . Förbehandlingen som kan ske utanför sjukhuset tar dock ofta , . Därefter sugs fostervattnet ut och fostret och moderkakan tas ut med aborttång och med en vakuumsug. Ingreppet sker i narkos eller i lokalbedövning efter förbehandling med lugnande och smärtstillande medel. Fördelen är att kvinnan slipper ett smärtsamt värkarbete, nackdelen att ingreppet fodrar stor erfarenhet för att undvika komplikationer. Eftersom vi i gör få sena aborter skulle det vara nödvändigt att koncentrera dessa till ett fåtal kliniker för att få medicinsk En sådan koncentration skulle dock innebära påtagliga praktiska nackdelar. Metoderna för abort har utvecklats påtagligt de senaste 30 40 åren. En tidig medicinsk abort har blivit en möjlighet för många kvinnor. Vakuumaspiration har ersatt skrapning och innebär mindre risker för komplikationer vid kirurgiska aborter. Vid sena aborter används nu medicinska behandlingar som är betydligt mer skonsamma för kvinnan än de tidigare använda kirurgiska aborterna (hysterotomi, ett kirurgiskt ingrepp motsvarande ett kejsarsnitt) och de så kallade koksaltsaborterna (koksalt sprutades in i livmodern och kvinnan aborterade ). Att medicinska metoder i allt större omfattning ersatt de kirurgiska metoderna har också inne- burit att läkare i ökande omfattning har kunnat delegera ansvaret till barnmorskor för information till kvinnan, övervakning under och uppföljning efter behandlingen. Det är inte troligt att det sker några mer genomgripande för- ändringar av abortmetoderna under de kommande 5 10 åren. De medicinska metoderna kommer dock att förbättras så att behand- lingen blir mindre påfrestande och mer praktisk för kvinnan. De preparat som används kommer att bli bättre anpassade för sitt ändamål. Fler kvinnor kommer sannolikt att utnyttja möjligheten att utföra tidiga aborter i hemmet. Man kan också förvänta sig att tidsperioden för en medicinsk abort kommer att förlängas från 9 . Möjligheter att planera sitt barnafödande är av central betydelse för människor1. Inte minst behövs tillgång till effektiva preventivmedel för att förhindra oönskade graviditeter som leder till abort. Efter- som preventivmedel används är det viktigt att riskerna för biverkningar och allvarliga komplikationer så långt möjligt elimineras. Reproduktiv hälsa i ett folkhälsoperspektiv. För män erbjuds tre alternativa preventivmetoder, användning av kondom, avbrutet samlag och sterilisering. Metoder för att hämma spermieproduktionen med hormonbehandling, manligt könshormon (testosteron) och gulkroppshormon (gestagener), har länge varit prioriterat inom forskningen och sådana metoder utvärderas i stora kliniska studier. Det är sannolikt att en kombination av nya testosteron- och gestagenderivat kommer att finnas tillgängliga för allmänt bruk inom en 5 period. Det vanligaste hormonella preventivmedlet är kombinerade p-piller, dvs. tabletter som innehåller en östrogen- och gestagenkomponent. Eftersom alla preparat som innehåller östrogener ökar risken för venös blodpropp utvecklas metoder som innehåller enbart delvis nya gestagener, t.ex. minipiller, långverkande injektionspreparat och stavar som sätts in under huden. Den viktigaste innovationen är hormonella medel som engångsdos efter ett oskyddat samlag, s.k. akut p-piller. Fortsatt forskning inom detta område ger hopp om introduktion av nya förbättrade preparat. Kopparspiralen, Cu-T 380 är det det mest använda intrauterina preventivmedlet. Spiralen har en säkerhet vid långtidsanvändning som är jämförbar med kirurgisk sterilisering av kvinnan. Nya intrauterina preventivmetoder som förhindrar att det befruktade ägget tar fäste i livmodern kommer sannolikt utvecklas under det närmaste decenniet. Antiprogesteron motverkar effekten av progesteron (det naturliga gulkroppshormonet) och hämmar därigenom ägglossningen eller att det befruktade ägget fäster i livmodern. Eftersom medlet används vid medicinsk abort försöker man utveckla preventivmedel med antiprogesteron som inte anses vara abortmedel. Ett vaccin som stimulerar immunförsvaret till att bilda anti- kroppar mot hCG (humant choriongonadotropin) och som där- med hindrar det befruktade ägget att fästa i livmodern kan vara en verklighet inom om forskningen är fortsatt framgångsrik. Skydd mot sexuellt överförda infektioner Sexuellt överförda infektioner (STI, Sexual Transmitted Infections) som t.ex. hiv är ett av vår tids största folkhälsoproblem. Använd- ning av kondom är den enda preventivmetod som skyddar mot STI. Den internationellt använda ABC-slogan (Abstinens, Be faithful, Condoms) som uppmanar till avhållsamhet, trohet i äktenskapet samt användning av kondomer ger inte tillräckligt skydd för kvinnor mot STI. Forskning sker därför om preparat som kan appliceras i slidan för att förhindra smitta. Om utvecklingen av preparaten blir framgångsrika får kvinnan ökade möjligheter att skydda sig både mot graviditet och STI genom att kombinera t.ex. p-piller med ett preparat som skyddar mot infektion. 8 Antal aborter i Lagstiftning om abort styr var och under vilka medicinska former kvinnor får abort utförd. När lagen liberaliseras får man en över- gång från illegala till legala aborter men det totala antalet påverkas i mindre grad. Så skedde även i Sverige1. De illegala aborterna har upphört liksom dödsfall som beror på aborter. har endast ett dödsfall skett som berodde på en abort. 1983 inträffade tre dödsfall2. Frekvensen aborter har i stora drag varit i sedan abortlagen trädde i kraft med en variation i intervallet 18 21 aborter per 1 000 kvinnor 15 . 2004 genomfördes 34 500 aborter vilket motsvarar 20 aborter per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 . I detta kapitel beskrivs abortverksamheten i enligt den officiella statistiken. Officiell statistik över aborter Enligt förordning (1996:570) med instruktion för skall följa utvecklingen av och utvärdera verksam- heterna för vilka styrelsen är central förvaltningsmyndighet, bl.a. hälso- och sjukvård. I uppdraget ingår att ansvara för officiell statistik, 2 § 8. förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Abortstatistiken ingår som en del i uppdrag att ge ut statistik om hälso- och sjukvård. samlar in och bearbetar uppgifter om abortverk- samheten och ger ut årliga rapporter om aborter i . Under- laget för statistiken är uppgifter från samtliga kliniker och/eller öppenvårdsenheter där aborter utförs. Uppgifterna avser bl.a. kvin- nans ålder och hemkommun, tidigare förlossningar och aborter, 1SOU 1983:31 Familjeplanering och abort, erfarenheter av ny lagstiftning. Statistik Hälsa och sjukdomar 2005:3. graviditetens längd vid aborten, använd abortmetod samt vid vilken enhet aborten utförts. Ett av de viktigaste syftena med statistiken är att mäta föränd- ringar över tiden av abortverksamheten. Den officiella statistiken redovisar antalet legalt verkställda aborter ända och , när abortlagen trädde i kraft, finns uppgifter om frekvensen aborter i olika åldrar. 1985 började kvinnans hem- kommun registreras och från detta år går det att följa utvecklingen av aborter kommunvis. Abortstatistiken är inte individbaserad, dvs. personnummer anges inte och någon samköring med andra individ- baserade register kan inte göras. Hur många aborter som avser utländska kvinnor som inte är bosatta eller asylsökande i redovisas inte i statistiken. För att få uppgifter om detta har utredningen låtit bearbeta utländska kvinnors ansökningar om abort hos rättsliga råd 2003. Utveckling av antal aborter Antalet legala aborter började öka redan innan den liberalare abortlagen var i kraft. 1970 genomfördes 10 legala aborter per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 och 1972 genomfördes 15. Skälet till att antalet legala aborter började öka var främst att praxis att bevilja aborter med s.k. tvåläkarintyg enligt lag ändrades och blev betydligt mer generös. under 1950 och 1960-talet genomfördes endast 3 4 legala aborter per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 . Antal aborter och födslar har samvarierat till viss del, dvs. ökat och minskat under samma tidsperioder. Variationen är dock större för födslar än för aborter. har antalet levande födda barn varierat i intervallet 54–65 per 1 000 kvinnor 15–och antalet aborter varierat mellan 18–21. Andelen aborter av kända graviditeter har varit relativt . Se tabell 8.1. SOU 2005:90 Antal aborter i Antal levande födda barn och legala aborter i 2004 Källa: , Statistik hälsa och sjukdomar, Aborter 2004. En hög frekvens aborter i förhållande till övriga nordiska länder Sedan abortlagarna infördes har frekvensen aborter minskat betydligt i och . Även i har frekvensen sjunkit medan förändringarna varit små i . I samtliga nordiska länder har relativt små förändringar skett . genomfördes totalt 74 000 aborter i de nordiska länder- na , , , och Sverige3. Flest aborter genomfördes i , 34 000 där även frekvensen aborter är högst, 17,2 per 1 000 kvinnor i åldrarna 15–. I med den lägsta frekvensen, 9,0 aborter genomfördes 11 000 aborter, i 16 000, i 14 000 samt i drygt 900. Frekvensen aborter i , och var ca 13. Se tabell 8.2. 3 Stakes, 2005. Statistikmeddelande 32/2004. Antal aborter i SOU 2005:90 Antal aborter per 1000 kvinnor i åldrarna 15–i Källa: Nordisk abortstatistik, Statistikmeddelande 32/2004 Stakes, . Aborter i olika åldrar Frekvensen aborter är högst bland de yngre kvinnorna. 2004 genomfördes 31 aborter per 1 000 kvinnor 20 och 24 aborter per 1 000 kvinnor 15 respektive 25 . Abortfrekvensen var 8 per 1 000 kvinnor 40 . Detta mönster har varit relativt oförändrat . Se tabell 8.3. Utveckling av antal aborter per 1 000 kvinnor i olika åldersgrupper Källa: , statistik hälsa och sjukvård, Aborter 2004. Antalet tonårsaborter steg kraftigt första hälft i takt med att det blev lättare att få en abort beviljad som födelsetalen för tonåringar minskade4. Det fanns då en stor oro för att abortlagen skulle medföra ytterligare ökningar av tonårsaborter- Reproduktiv hälsa i ett folkhälsoperspektiv. na men både födelsetal och aborter minskade. har fre- kvensen tonårsaborter samvarierat med de generella födelsetalen i . De ökade och sjönk igen under lågkonjunkturen för att åter öka . Andelen tonåringar som har valt att föda har allt fortsatt att minska. 2004 fullföljde i åldersgruppen 15 graviditeten jämfört 1995. I ålders- gruppen 18 var andelen 2004 respektive 42 pro- cent 1995. Det övervägande antalet aborter, 2004 genomfördes före graviditetsvecka 12 och mindre än en procent, 274 aborter efter vecka 18. Flertalet genomfördes i öppen vård utan inläggning på sjukhus, 2004. Andelen tidiga aborter har ökat , se tabell 8.4. Tabell 8.4 Procentuell fördelning av aborterna efter graviditetens längd Källa: , statistik hälsa och sjukvård, aborter 2004. Efter graviditetsvecka 18 måste enligt abortlagen bevilja tillstånd till abort och det ska finnas särskilda medicinska eller sociala skäl. Efter vecka 22 beviljas abort endast om fostret är så svårt skadat att det inte kan anses vara livsdugligt utanför livmodern. Om moderns liv och hälsa är i fara i ett sent skede av graviditeten kan medicinskt ansvarig läkare besluta om att avbryta havandeskapet med syftet att rädda både moder och barn. Om man måste välja väger moderns liv tyngst. Det har skett små förändringar av antalet kvinnor som ansökt om att få en abort efter graviditetsvecka 18 . Det visar en jämförelse mellan de två åren av ansökningarna till rättsliga råd5. lämnades 304 ansökningar om sena aborter och lämnades 316. Av dessa beviljades 75 respek- tive . Se tabell 8.5. Ansökningar om abort efter graviditetsvecka 18 till rättsliga råd, jämförelse Källa: rättsliga råd 2004, En jämförelse av aborter efter den . Den främsta orsaken till att en större andel av ansökningarna har beviljats 2002 jämfört med är att fosterskador som skäl till abort har ökat betydligt. Genom den medicinsktekniska utveck- lingen kan fosterskador nu säkrare diagnostiseras. Andra bidra- gande orsaker till relativt fler diagnostiserade fosterskador kan vara att fler kvinnor väljer att föda barn i högre ålder. 1987 avsåg 35 pro- cent av de beviljade aborterna fosterskada och 2002 var andelen . Se tabell 8.6. 5 Bygdeman, M. , A. Fosterskada allt vanligare orsak till abort efter . nr 8, 2005. SOU 2005:90 Antal aborter i Skäl till att rättsliga råd har beviljat abort efter graviditetsvecka 18, jämförelse Ung ej mogen för föräldraansvar Psykisk sjukdom eller insufficiens Totalt antal beviljade aborter Källa: rättliga råd 2004, En jämförelse av aborter efter den . Ansökan om abort från utländska kvinnor Kvinnan måste vara svensk medborgare eller bosatt i för att få en abort enligt abortlagen. kan dock medge abort för en utländsk kvinna om det finns särskilda skäl. En utländsk kvinna som väntar på besked om asyl eller uppehållstillstånd räknas som bosatt i och behöver inte ansöka om tillstånd (6 kap. SOSFS 2004:4). ansökte sammanlagt 76 utländska kvinnor till Social- styrelsens rättsliga råd om abort före utgången av graviditets- vecka 18. Av dessa fick 67 bifall, 8 avslag och i ett fall fick kvinnan missfall innan ärendet blev behandlat. 2004 gjordes 75 ansökningar varav 72 fick bifall, 2 avslag och i ett fall fick kvinnan missfall6. Kvinnorna kommer från 37 olika länder, även från länder där det är möjligt att få abort. Det största antalet ansökningar avsåg kvinnor från (15 stycken) och från (9 stycken). Se tabell 8.7. 6 Studien genomförd av och rättsliga råd. Antal aborter i SOU 2005:90 Länder från vilka minst två kvinnor ansökt om abort 2003 Källa: rättsliga råd. Dessutom beviljades abort för en kvinna från var och en av följande länder: , , , , , Frank- rike, , , , , , , Kir- gizistan, , , , , , , , , och . En kvinna från fick avslag på sin ansökan om abort. Medelåldern för de sökande var . Den yngsta kvinnan var och den äldsta . Det fanns ingen skillnad i ålder mellan de som fick bifall på sin ansökan och de som fick avslag. Den genomsnittliga tiden för graviditeten var + vid ansökningstillfället. Av de 67 kvinnor som fick bifall hade 11 passe- rat graviditetsvecka 12. Av de 8 som fick avslag hade en kvinna passerat vecka 12. Se tabell 8.8. SOU 2005:90 Antal aborter i Antal graviditetsveckor vid ansökningstillfället för utländska kvinnor som ansökt om abort 2003 Källa: rättsliga råd. Ansökningarna ger ingen upplysning om hur aborten utförs. Om man utgår från graviditetens längd skulle 39 kvinnor ha kunnat få en medicinsk abort. För övriga hade graviditeten framskridit så långt att detta inte var möjligt. Se vidare kapitel 7. Skäl till att abort beviljas Det vanligaste skälet till att en abort beviljades är att det finns en anknytning till t.ex. att kvinnan blev gravid i med en svensk man eller med en utländsk man som är bosatt i . Ofta har graviditeten tillkommit i samband med att kvinnan kort- varigt besökt mannen i men att parets relation initierats vid mannens tidigare besök i kvinnans hemland. En annan grupp som också får abort är utländska stude- rande som blir gravida i och där man ansett att en hemresa skulle innebära ett alltför stort studieavbrott. 50 kvinnor som fick sin abortansökan beviljad blev gravida i , 32 med en svensk medborgare och 18 med en utländsk man som var bosatt i . Som regel blev kvinnan gravid i nära anslutning till ankomsten till . I endast fem fall hade kvinnan varit i mer än 6 månader för sista menstruationen. Främsta skälet till att söka abort var att gravidi- teten kom för tidigt innan en fast relation hade etablerats. Sju kvinnor som studerade i blev gravida i landet men med utländsk partner på besök i . Fem kvinnor blev gravida utanför men med svensk man och återkom då till för att söka abort. I ett fall där både kvinnan och mannen var utlän- ningar men vistats i rörde det sig om en gömd familj. En kvinna hade uppehållstillstånd och 4 kvinnor hade sökt uppehållstillstånd varav två dock fått avslag på sin ansökan. Se tabell 8.9. Tabell 8.9 Huvudsakligt skäl till att en utländsk kvinna beviljades abort i gravid i , mannen svensk medborgare, gravid i , utländsk man bosatt i , gravid i , utländsk man bosatt mindre än i , studerande, gravid i , utländsk man gravid utomlands, svensk man, gravid utomlands, utländsk man, Källa: rättsliga råd. I fyra fall fick kvinnan tillstånd till abort trots att hon varken blev gravid i eller med en svensk man. En kvinna från som hälsade på släktingar och som inte visste att hon var gravid vid ankomsten till . Det ansågs inte rimligt att hon skulle resa hem för en abort på grund av förhållandena i hemlandet. En kvinna och hennes partner från ett EU-land som blev häk- tade och dömda till fängelse i . Graviditeten konstate- rades efter häktningen och eftersom kvinnan inte kunde resa hem beviljades aborten i . En kvinna från som hade flytt från till eftersom hennes norska man misshandlade henne. En kvinna från på tillfälligt besök i . Hon hade i sitt hemland behandlats med ett abortframkallande medel men var fortfarande gravid vilket konstaterades då hon akut sökte vård i för buksmärtor. Åtta kvinnor fick avslag på sin abortansökan då det bedömdes att resan till enbart hade skett med avsikt att få abort. För sex av dessa framgår det klart av ansökningshandlingarna att kvinnan blev gravid i sitt hemland, att mannen inte var svensk och att kvinnan sökt sig till för en abort. I ytterligare ett fall rörde det sig om ett gift par med barn på besök i .