sou · GTB345d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Jfr också hänvisningen i 1 kap. 4 § till terrängkörningslagen och terrängkörningsförordningen, vilken avser att ge upplysning om att det i nämnda lag och förordning finns miljöbetingade regler kring användningen av fordonen snöskoter och terränghjuling. Med förarbevis för fordonet i 1 b) avses såväl förarbevis enligt LFB som förarbevis enligt den nya lagstiftningen. Punkten 2 avser undantag från kravet på förarbevis för den som kör en golfbil, vilken definitionsmässigt är en terrängskoter (terräng- hjuling). Själva användningen av en sådan terrängskoter på barmark är beroende av att dispens har givits av med stöd av 12 § TKF. Förarbehörigheten B, oavsett när behörigheten är utfärdad, bedöms räcka för att få köra en golfbil. För det fall fordonet har en tjänstevikt över och därför är att anse som en terrängvagn regleras förarbehörigheten i 2 kap. 1och 5 §§ KKL. Även i det fallet är behörighetskravet B-körkort. Se avsnitt 7.5. Se avsnitt 15. Huvuddelen av de föreslagna bestämmelserna föreslås träda i kraft . De bestämmelser som har samband med utbildning enligt utbildningslagen skall dock träda i kraft . Punkten 4 behandlar de gamla förarbevisen, se punkt 5 övergångsbestämmelserna till den föreslagna lagen om ändring i KKL. Punkten 5 motsvarar den del av 16 § FFB som avser kunskaps- prov. Den andra delen av 16 § FFB, som avser utbildning, föreslås regleras i punkt 5 övergångsbestämmelserna till utbildnings- förordningen. Anledningen till uppdelningen är att utbildningen regleras i utbildningslagen medan förarprov regleras i KKL. får genom detta bemyndigande föreskriva att visst kunskapsprov som har avlagts för skall anses utgöra ett sådant kunskapsprov som avses i 3 kap. 19 § KKL. Bemyndigandet i punkt 5 har stöd i 10 kap. 1 § KKL och i punkt 9 övergångsbestämmelserna till den föreslagna lagen om ändring i KKL. Punkten 6 reglerar förfarandet kring utbyte av de gamla förar- bevisen, utfärdade enligt LFB, till nya förarbevis enligt KKL. Ett successivt utbytesförfarande leder till en jämnare arbetsbelastning för . Takten och de närmare detaljerna får bestämmas på ett senare stadium. Föreskrifter härom har därför utelämnats här. 16.9Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Angående länsstyrelsernas möjligheter att få tillgång till uppgifter ur belastningsregistret läggs i sjätte punkten till förarbevis för moped klass II, förarbevis för snöskoter och förarbevis för terräng- hjuling, eftersom lämplighetsprövning blir aktuell även för dessa behörigheter, se avsnitt 9. Angående möjligheter att få tillgång till uppgifter ur registret läggs i sjunde punkten till lämplighetsprövning enligt utbildningslagen samt i ärende om förarbevis. Direktåtkomst görs möjlig för både länsstyrelserna och , se avsnitt 11.4.2. Härigenom blir det möjligt att för handläggning av frågor om tillstånd och godkännande av utbild- ningsansvariga och utbildare slippa krav på lämplighetsintyg från polisen. 16.10Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1999:1135) om misstankeregister Tillägg med samma innebörd som i belastningsregistret görs för länsstyrelsernas och del i femte respektive sjätte punkten. Här regleras direktåtkomst för såväl länsstyrelserna som på motsvarande sätt som i 20 § förordningen om belastnings- register, se avsnitt 9.2 och 11.4.2. 16.11Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner Under behörighetshandlingar läggs till förarbevis samt bevis om förarbevis, med vilket avses ett bevis om att förarbevis är utfärdat, jfr 2 kap. 14 § KKL. Vidare kompletteras beteckningen grundhandling med förarbevis. Förarbevis för moped klass I och för Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en översyn av regelverket om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter. Som underlag för översynen skall utredaren utvärdera hur det nuvarande regelverket har fungerat i praktiken. Vid översynen skall utredaren särskilt överväga kraven för att få förarbevis samt om förarbevisen bör kunna återkallas t.ex. när innehavaren gör sig skyldig till trafikbrott. Utredaren skall lämna förslag till de författningsförändringar som övervägandena ger upphov till. Terrängskotrar, bl.a. snöskotrar, får som huvudregel endast köras av den som har ett förarbevis för terrängskoter, medan mopeder klass I får köras av den som har körkort, traktorkort eller förar- bevis för moped klass I (2 kap. 3 och 4 §§ körkortslagen [1998:488]). Närmare bestämmelser om de båda typerna av förarbevis finns i lagen (1999:877) om förarbevis för moped klass I och för terräng- skoter (nedan LFB). Lagen kompletteras av förordningen (1999:991) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter (nedan FFB). Lagen och förordningen trädde i kraft . Förarbevis för moped klass 1 skall enligt 1 § LFB utfärdas för den som har fyllt och som har genomgått föreskriven utbildning och godkänts vid ett kunskapsprov. Enligt 2 § LFB gäller samma krav för att ett förarbevis för terrängskoter skall utfärdas, med den skillnaden att ett sådant bevis endast får utfärdas för den som har fyllt . Den utbildning som avses i de båda bestämmelserna bedrivs av organisationer och andra enskilda efter särskilt tillstånd från (3 § LFB). Även kunskapsprovet anordnas av enskilda efter särskilt tillstånd från (5 § LFB och 10 § FFB). Utbildningen innehåller såväl teoretiska som praktiska moment enligt närmare föreskrifter (7 § FFB). Av 13 § FFB följer att den som har anordnat utbildning inte får anordna kunskapsprov för dem som har genomgått utbildningen. Till skillnad från vad som är fallet med körkort och traktorkort föregås inte utfärdandet av ett förarbevis av någon lämplighets- prövning, t.ex. från fastställda medicinska kriterier eller med beaktande av tidigare begångna trafikbrott. Ett förarbevis kan inte heller återkallas, t.ex. om innehavaren av ett bevis visat sig vara olämplig att inneha det genom att begå trafikbrott eller på grund av medicinska skäl. Behovet av en utredning Det förhållandet att ett förarbevis inte kan återkallas innebär att den som har både ett körkort och ett förarbevis och som gör sig skyldig till t.ex. grovt rattfylleri kan få körkortet återkallat men får behålla förarbeviset. Personen i fråga kan alltså fortsätta att köra moped klass I eller terrängskoter, men är förhindrad att köra bil. Detta kan upplevas som otillfredsställande från trafiksäkerhets- synpunkt. har i ett tillkännagivande (bet. 2002/03:TU4, rskr. 2002/03:161) som sin mening anfört att det bör prövas om införandet av en möjlighet att återkalla förarbevis kan vara en lämplig åtgärd i en strategi för att stimulera en ansvarsfull fordons- användning och därmed skapa trafiksäkerhetsvinster. En övergångsbestämmelse till körkortslagen ger, med undantag från huvudregeln, den som har ett körkort eller ett traktorkort som har utfärdats före fortsatt rätt att köra terräng- skoter. Enligt samma bestämmelse gäller detta även när ett sådant körkort förnyas eller ett nytt körkort utfärdas på grund av ändrad behörighet. Om ett körkort återkallas får däremot körkortshavaren inte köra terrängskoter med stöd av det nya körkort som utfärdas efter spärrtidens utgång. Mot bakgrund av dessa bestämmelser har i det nämnda tillkännagivandet som sin mening anfört att rätten att köra terrängskoter borde återfås när ett nytt körkort utfärdas efter spärrtidens utgång. I det angivna betänkandet anförs som skäl för detta att de krav som ställs för erhållandet av olika körkortsbehörigheter är högre än de krav som ställs för erhållandet av förarbevis för terrängskoter (se s. 52 i betänkandet). De frågeställningar som väckts av bör analyseras. Förutom dessa frågor finns det ytterligare förhållanden beträffande regelverket om förarbevis som bör analyseras. Ett exempel på en sådan fråga är den om vilken nivå det skall vara på utbildningen. Det har framförts synpunkter på att kraven på framför allt utbildningen för terrängskoter bör höjas för att öka trafik- säkerheten. Vidare bör det övervägas om förarbeviset för terräng- skoter även fortsättningsvis skall ge rätt att köra både snöskoter och fyrhjuling eller om det i stället bör införas separata förarbevis för dessa olikartade typer av fordon. Som ett underlag för analysen av de olika frågeställningarna ter det sig naturligt att göra en utvärdering av dagens regelverk. Vid en sådan utvärdering kan ytterligare frågor väckas. Även dessa bör naturligtvis analyseras. En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en översyn av regelverket om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter. Som grund för översynen skall utredaren utvärdera hur det nuvarande regelverket har fungerat i praktiken. Utvärderingen skall innehålla en analys av hur systemet med privata utbildare och anordnare av kunskapsprov har fungerat. Utvärderingen skall även innehålla en bedömning av vilka effekter det nuvarande systemet har på trafiksäkerheten. Vid översynen skall utredaren särskilt överväga om förarbevisen på samma sätt som körkort bör kunna återkallas t.ex. när innehavaren gör sig skyldig till trafikbrott. Utredaren skall vid dessa överväganden beakta att möjligheten att återkalla körkort och förarbevis inte helt kan likställas, även om båda syftar till en förbättrad trafiksäkerhet. Med hänsyn till de olika fordonstypernas beskaffenhet och användningsområde är det t.ex. inte givet att man kan ställa samma lämplighetskrav på en innehavare av ett förarbevis som på en körkortsinnehavare. Dessutom måste man beakta de särskilda behov som kan föreligga att framföra de olika fordonstyperna med hänsyn till bosättning och arbete. Det är därför viktigt att utredaren gör en noggrann intresseavvägning vid bedömningen av om ett system med återkallelse av förarbevis bör införas. Om utredaren kommer fram till att förarbevisen bör kunna åter- kallas skall utredaren dessutom bedöma om förarbevisen även bör regleras i särskilda författningar eller om bestämmelserna bör föras över till körkortslagen och körkorts- förordningen (1998:980). Härvid bör utredaren jämföra med vad som gäller för traktorkort. I detta sammanhang skall utredaren även överväga om utfärdandet av förarbevis skall föregås av en lämplighetsprövning av den sökande. Utredaren skall vidare överväga om bestämmelserna bör ändras så att den som har fått ett körkort som utfärdats före återkallat skall återfå rätten att köra terrängskoter när ett nytt körkort utfärdas efter spärrtidens utgång. Vid dessa överväganden skall utredaren beakta att de kunskaper och färdigheter som krävs för att köra en terrängskoter i terräng skiljer sig avsevärt från vad som krävs för att köra en bil på väg. Andra frågor som utredaren skall överväga är dels om den nivå som utbildningen håller är lämplig, dels om förarbeviset för terrängskoter även fortsättningsvis skall ge rätt att köra både snöskoter och fyrhjuling eller om det i stället bör införas separata förarbevis för dessa olikartade typer av fordon. Det står utredaren fritt att även lämna förslag till andra för- ändringar som utvärderingen ger upphov till. Det huvudsakliga syftet med de förslag till förändringar i regel- verket som utredaren lämnar skall vara att öka trafiksäkerheten. Utredaren skall därför bedöma vilka trafiksäkerhetseffekter förslagen kan förväntas få. som det är viktigt att de förslag utredaren lämnar bidrar till att öka trafiksäkerheten får de inte innebära att den enskildes kostnader för att få ett förarbevis ökar annat än marginellt. Utredaren skall därför även analysera och redovisa vilka kostnader de lämnade förslagen medför för den som vill ha ett förarbevis. Utredaren skall lämna förslag till de författningsförändringar som övervägandena ger upphov till. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren skall samråda med företrädare för dem som bedriver utbildning och anordnar kunskapsprov, med företrädare för organisationer som representerar dem som kör mopeder och terrängskotrar samt med berörda myndigheter. Utredaren skall redovisa sitt arbete . Tilläggsdirektiv till Utredningen om förarbevis för moped klass I och för (N 2003:08) Beslut vid regeringssammanträde . Den särskilda utredaren skall, utöver nuvarande uppdrag, överväga om de krav som ställs på den som kör moped klass II är ändamålsenliga eller om de bör ändras. Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som övervägandena ger upphov till. Med ändring av den beslutade tiden för redovisning skall utredaren redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av regelverket om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter (dir. 2003:105). Utredaren skall redovisa sitt arbete . I 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras fordons- typen moped, något förenklat, som ett motorfordon som är konstruerat för en hastighet av högst och som har en motor som, om den bygger på inre förbränning, har en slagvolym av högst , eller om den drivs av en elektrisk motor, denna har en kontinuerlig märkeffekt av högst Enligt definitionen kan en moped ha två, tre eller fyra hjul. Av definitionen följer vidare att en fyrhjulig moped får ha en massa utan last på högst . Mopeder delas definitionsmässigt in i två klasser, moped klass I och moped klass II, se 2 § lagen om vägtrafikdefinitioner. En moped klass II får vara konstruerad för en hastighet av högst och får inte ha en nettomotoreffekt som överstiger . Moped klass I är en moped som inte hör till klass II. Mopeddefinitionen och klassindelningen av mopeder är en följd av att det svenska regelverket har anpassats till EG:s s.k. typ- godkännandedirektiv för två- och trehjuliga motorfordon, se numera och rådets direktiv /24/EG av om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon och om upphävande av rådets direktiv /61/EEG (EGT L 124, , s. 1, Celex 32002L0024). Den äldre nationella typen av moped som är konstruerad för en hastighet av högst är enligt övergångs- bestämmelserna till lagen om vägtrafikdefinitioner att hänföra till moped klass II. Mopeder klass I får enligt 2 kap. 4 § första stycket körkortslagen (1998:488) köras endast av den som har körkort, traktorkort eller förarbevis för moped klass I. Närmare bestämmelser om förarbevis för moped klass I finns i lagen (1999:877) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter och i förordningen (1999:991) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter. Av 2 kap. 4 § körkortslagen följer att moped klass II får köras endast av den som har fyllt . Något krav på körkort eller annan behörighet finns inte för att få köra moped klass II. Enligt trafikförordningen (1998:1276) gäller olika trafikregler för de båda mopedklasserna. Något generaliserat kan det sägas att förare av mopeder klass I skall följa samma trafikregler som gäller för motorcyklar, medan förare av mopeder klass II skall följa de bestämmelser som gäller för cyklister. Som exempel kan nämnas att mopeder klass II som huvudregel skall föras på en cykelbana om det finns en sådan, medan mopeder klass I i den trafiksituationen skall föras på körbanan, se 3 kap. 6 § första stycket trafikför- ordningen. startade ett arbete för en säkrare mopedtrafik. Med tillämpning av arbetssättet , som står för Objektiva fakta/fynd, Lösningar och Avsikter, samlades viktiga aktörer såsom myndigheter, organisationer och branschorgan för att ta fram objektiva fakta om mopedtrafiken och utifrån dessa diskutera lösningar på de problem som konstateras. Vid ett seminarium presenterade varje aktör sina avsikter vilka åtgärder som aktören avser att vidta för att minska antalet allvarliga mopedolyckor – i ett officiellt dokument. Syftet är att dokumentet skall användas vid och Vägtrafik- inspektionens uppföljning av åtagandena. Under MopedOLA har det framkommit att många av de faktorer som bidrar till mopedolyckorna är gemensamma för olyckor med moped klass I och moped klass II. Olyckor med moped klass II är betydligt vanligare än olyckor med moped klass I, vilket är naturligt mot bakgrund av att mopeder klass I endast utgör av de ungefär 300 000 mopeder som finns i landet. Även om andelen mopeder klass I stiger är det troligt att moped klass II kommer att vara den vanligaste typen av moped . Enligt statistik dödades en person till följd av en trafikolycka med moped klass I och elva personer i olyckor med moped klass II. I detta sammanhang kan det konsta- teras att djupstudier av dödsolyckor visar att av dem som dött i mopedolyckor har saknat skyddshjälm eller använt den fel. Hälften av dem skulle enligt analyser ha överlevt om de hade använt hjälm på ett korrekt sätt. Enligt en undersökning som NTF gjorde hade en majoritet av de ungdomar som äger en moped trimmat denna. Problemen med trimning gäller såväl moped klass I som moped klass II. Faktorer som kan bidra till eller försvåra mopedolyckorna, såsom underlåtenhet att använda skyddshjälm eller felaktig hjälm- användning, trimning, rattfylleri och dåliga trafikkunskaper, före- kommer vid all mopedkörning oavsett vilken typ av moped som används. av landets mopeder tillhör klass II och flertalet av dem som dör eller skadas svårt i mopedolyckor har kört moped klass II. Från trafiksäkerhetssynpunkt är det därför angeläget att även utreda kraven för att få köra moped klass II. Barnsäkerhetsdelegationen föreslår i sitt slutbetänkande Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127) att regeringen ger Utredningen om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter i uppdrag att utreda möjligheterna för en obligatorisk utbildning och krav på förarbevis även för moped klass II. Delegationen anför att en utbildning liknande den som gäller för moped klass I skulle ge ungdomar en bättre förberedelse som motortrafikanter i det komplexa system som trafiken utgör (se SOU 2003:127 s. 297). förslag till nytt körkortsdirektiv har presenterat ett förslag till nytt körkortsdirektiv (KOM(2003) 621 slutlig). Bakgrunden till för- slaget är bl.a. en oro över olycksutvecklingen för mopeder inom EU. Förslaget innebär bl.a. att en ny körkortskategori, AM, införs för två- och trehjuliga mopeder. Mopeder som är konstruerade för en hastighet av högst liksom mopeder som är utrustade med pedaler undantas dock från kravet på körkort. För att körkortsaspiranten skall få körkortsbehörighet AM föreslås att han eller hon dels skall godkännas vid ett teoriprov, dels skall ha uppnått . Enligt förslaget kan emellertid medlems- staterna införa strängare krav, såsom krav på godkännande vid kör- prov eller att körkortsaspiranten skall uppfylla vissa medicinska krav. Vidare kan medlemsstaterna enligt förslaget bestämma att åldersgränsen för utfärdande av körkort med behörigheten AM skall vara lägre än , dock lägst . Ett sådant körkort gäller emellertid enligt förslaget endast i körkortshavarens hemland till dess han eller hon har fyllt . Det kan konstateras att kommissionens förslag är relativt långtgående. Av intresse i sammanhanget är dock att samtliga mopeder oavsett klass behandlas på samma sätt och att detta alltså innebär att kommissionen föreslår att det skall införas ett krav på körkort för att få köra moped klass II. har i ett remiss- yttrande över direktivförslaget föreslagit att regeringen ger Utredningen om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter i uppdrag att analysera för- och nackdelar med förslaget i direktivet att körkort skall krävas för att köra alla typer av mopeder. Enligt bör analysen bl.a. belysa om det finns grund för att ställa olika behörighetskrav för moped klass I och moped klass II. Utöver nuvarande uppdrag skall den särskilda utredaren överväga om de krav som ställs på den som kör moped klass II är ändamålsenliga eller om de bör ändras. Utredaren skall i detta sammanhang beakta att de mopeder klass II som har en högsta konstruktiv hastighet om visserligen kom- mer att finnas kvar , men att mopeder klass II med en högsta konstruktiv hastighet av med tiden kommer att bli allt vanligare. Vidare skall utredaren även i denna del av uppdraget beakta den funktion som mopeder klass II kan ha med hänsyn till bosättning och arbete. Utredaren skall särskilt beakta att mopeder klass II ökar framför allt ungdomars rörelsefrihet och självständighet. Detta gäller främst dem som är bosatta på orter med begränsad kollektivtrafik. Utredaren skall följa och vid sina överväganden beakta det fortsatta arbetet inom EG:s institutioner med kommissionens förslag till nytt körkortsdirektiv. Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som övervägandena ger upphov till. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren skall i denna del av uppdraget inhämta synpunkter från företrädare för organisationer som representerar dem som kör moped klass II och från berörda myndigheter. För att inhämta synpunkter från de ungdomsgrupper som berörs skall utredaren samråda med och . Med ändring av den beslutade tiden för redovisning skall utredaren redovisa sitt uppdrag . Varje förarprovskontor har ett antal mottagningsorter knutna till sig. Både körprov och kunskapsprov avläggas på förarprovs- kontoren och på de flesta mottagningsorterna. På de mottagnings- orter som är markerade med * genomförs () bara körprov. SOU 2005:45 Bilaga 4 SOU 2005:45 Bilaga 4