sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — Förslaget är föranlett av EG:s nya prospektdirektiv (direktiv /71/EG av om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmän- heten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv /34/EG). Förslaget, som skall genomföras genom ändringar i lagen om handel med finansiella instrument, berör huvudsakligen prospekt i samband med emissioner och noteringar men innehåller också vissa bestämmelser som berör offentliga uppköpserbjudanden. I den föreslagna regleringen görs en åtskillnad mellan uppköps- erbjudanden i vilka vederlaget utgörs av kontanter och erbjudanden i vilka vederlaget utgörs av finansiella instrument som är avsedda för allmän omsättning. Prospektdirektivet berör inte prospekt i anledning av offentliga uppköpserbjudanden där det erbjudna vederlaget utgörs av kontanter. Beträffande kontanterbjudanden finns det således inte några hinder mot att behålla de regler som finns i lagen om handel med finansiella instrument enligt vilka ett prospekt skall upprättas även i sådana situationer. Regeringen föreslår att dessa regler behålls utan andra ändringar i sak än att termen prospekt byts ut mot termen erbjudandehandling och att beloppsgränsen för erbjudanden som omfattas av bestämmelsen höjs. Det innebär att budgivaren skall upprätta en erbjudandehandling vid ett offentligt uppköpserbjudande där det vederlag som erbjuds utgörs av kontant betalning om och att en sådan handling skall ges in till för registrering. I Prospektdirektivet görs vissa undantag från skyldigheten att upprätta prospekt. Ett av dessa undantag gäller för uppköps- erbjudanden där vederlaget utgörs av finansiella instrument som är Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder avsedda för allmän omsättning. Undantaget gäller emellertid endast om det finns ett dokument som anser innehålla information som är likvärdig med den som skall finnas i ett prospekt. Regeringen föreslår därför att det i lagen om handel med finansiella instrument införs en möjlighet för budgivaren att vid sådana erbjudanden ge in ett dokument till för bedömning av om det är likvärdigt med den information som skall finnas i ett prospekt enligt lagen och prospektförordningen (kom- missionens förordning (EG) nr 809/2004 när finansiella instrument erbjuds till allmänheten eller upptas till handel på en reglerad marknad). Om finner att dokumentet inte har ett innehåll som är likvärdigt med den information som skall finnas i ett prospekt, skall inspektionen meddela beslut om att ett pro- spekt skall upprättas. De föreslagna bestämmelserna avses träda i kraft . De är emellertid inte avsedda av vara en permanent reglering i ämnet utan förutses komma att ändras vid genomförandet av take- over-direktivet. Det i punkten 1 uppställda kravet på att budgivarens beslut att lämna ett erbjudande skall offentliggöras utan dröjsmål tillgodoses av de nuvarande svenska takeover-reglerna. Däremot föreligger enligt de nuvarande reglerna inte någon generell skyldighet för en budgivare att, i enlighet med vad som föreskrivs i punkten 2, informera eller något annat tillsynsorgan om erbjudandet. På den punkten måste således regleringen komplet- teras. Enligt utredningens mening bör det ske genom en bestäm- melse i lag, lämpligen den föreslagna lagen om offentliga uppköps- erbjudanden på aktiemarknaden. Enligt direktivets ordalydelse skall målbolagets och budgivar- bolagets styrelser informera om erbjudandet och överlämna erbjudandehandlingen till sina respektive anställdas företrädare eller, om sådana saknas, till de anställda direkt. I direktivets ingress (ingressats 23) anges dock att information till och samråd med företrädare för budgivarens och målbolagets anställda bör följa nationella bestämmelser på detta område. På den svenska arbetsmarknaden finns av tradition ett system där arbetstagarnas kollektiva rättigheter tillvaratas genom de fack- Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder liga organisationerna (jfr t.ex. prop. 1995/96:163 s. 39–40 och prop. 2003/04:122 s. 48–50 och s. 67–68). När det gäller arbets- tagare som är oorganiserade har dessa inte rätt till information och förhandling enligt det svenska systemet. Inom EG-rätten brukar dock information direkt till arbetstagarna krävas enbart för de fall bristen på arbetstagarrepresentanter kan sägas bero på att arbets- givaren motsatt sig att sådana representanter utses. I är det mycket lätt att bilda en arbetstagarorganisation. En fackförening bildas genom att två eller flera arbetstagare går samman, väljer en styrelse och antar stadgar. Det uppställs inte några kvalifikations- krav för att bilda en fackförening. Det finns inget krav på registre- ring. Det kan inte anses finnas något hinder för att en sådan organi- sation bildas enbart i syfte att kunna få en arbetstagarrepresentant i direktivets mening. Oorganiserade arbetstagare har alltså möjlighet att se till att de tillerkänns informationsrätt enligt medbestäm- mandelagen om de är aktiva (jfr prop. 2004/05:148 s. 15–16. Med tanke på den höga organisationsgraden hos arbetstagare i och för att inte avvika från den modell som är etablerad på den svenska arbetsmarknaden bör vid genomförandet av direktivet inte något avsteg göras från den etablerade uppfattningen att kollektiva rättigheter tillvaratas av de fackliga organisationerna. Utredningen föreslår därför att informationsskyldigheten i förhållande till arbetstagarna genomförs genom ett tillägg i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och enligt samma mönster som föreslås för genomförande av direktivet om information och sam- råd, se prop. 2004/05:148 s. 16 ff. Den information som skall lämnas till arbetstagarna skall alltså enligt utredningens uppfattning lämnas till kollektivavtalsbunden arbetstagarorganisation. Om bolaget inte har kollektivavtal med någon arbetstagarorganisation föreslås att information lämnas till arbetstagarorganisationer som har medlemmar som är arbetstagare hos bolaget. Det finns skäl att överväga om förslaget enligt ovan, med ett tillägg i medbestämmandelagen, är tillräckligt för att genomföra direktivets krav på information till arbetstagarna. Anledningen är att direktivet föreskriver att informationen skall lämnas till enskilda arbetstagare i de fall företrädare för de anställda saknas. För det fall man skulle anse att det är nödvändigt att komplettera med en regel om att information skall lämnas till enskilda arbets- tagare är det mycket tveksamt om en sådan komplettering kan göras i medbestämmandelagen. Att i medbestämmandelagen ge enskilda arbetstagare rätt till information skulle strida mot det Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder grundläggande synsättet i den lagen, nämligen att arbetstagarnas kollektiva rättigheter skall tillvaratas genom de fackliga organisa- tionerna. Det finns även andra skäl att överväga om något annat sätt att genomföra direktivets krav på information till arbetstagarna skulle vara att föredra. Det kan nämligen ifrågasättas om det är lämpligt att i medbestämmandelagen lägga in en skyldighet för arbetsgivaren att informera arbetstagarna i frågor där beslut fattas av någon annan än arbetsgivaren. Det finns vidare skäl att anta att en in- formationsskyldighet i förhållande till arbetstagarna, snarlik den som finns i detta direktiv, kan bli aktuell i andra bolagsrättsliga direktiv, exempelvis det tionde bolagsrättsliga direktivet om gräns- överskridande fusioner. En alternativ lösning skulle kunna vara att i den bolagsrättsliga regleringen lägga in en skyldighet att lämna information till arbetstagarna. I det nu aktuella fallet skulle en sådan skyldighet kunna läggas in i aktiebolagslagen. Där skulle kunna föreskrivas att ett budgivarbolags styrelse, under förutsättning att budgivaren är ett svenskt aktiebolag, skall informera arbetstagarna i det bolaget om ett lämnat takeover-erbjudande. Där skulle också kunna före- skrivas att ett målbolags styrelse, skall informera arbetstagarna i det bolaget om ett, till aktieägarna i målbolaget, lämnat erbjudande som styrelsen på visst sätt informerats om. Utredningen har tills vidare emellertid stannat för att föreslå ett genomförande av artikel 6 i dessa delar genom ändringar i med- bestämmandelagen. Det i punkten 3 uppställda kravet på att budgivaren skall upprätta en erbjudandehandling med visst innehåll bör enligt utredningens mening genomföras genom ändringar i lagen om handel med finansiella instrument. Med utgångspunkt i direktivets krav bör en sådan reglering utformas så att varje budgivare som lämnar ett upp- köpserbjudande avseende aktier i ett bolag vars aktier är noterade på en börs eller auktoriserad marknadsplats i åläggs att upp- rätta en erbjudandehandling, oberoende av formen på det erbjudna vederlaget. I lagen bör också, med utgångspunkt i direktivet, läggas fast vilket innehåll en sådan handling skall ha. Budgivarens skyldig- heter i dessa hänseenden måste till följd av artikel 4.2 utsträckas till att även omfatta även uppköpserbjudanden avseende aktier i vissa utländska aktiebolag vilkas aktier inte är noterade i det land där bolaget har sitt säte men på en svensk börs eller auktoriserad mark- nadsplats. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Punkten 4 är inte riktad till medlemsstaterna. Utredningens överväganden rörande det i punkten 5 uppställda kravet på att budintressenterna skall vara skyldiga att lämna information till tillsynsmyndigheterna har redovisats i kapitel 5. I punkten 1 slås fast att acceptfristen i erbjudandet inte får vara kortare än eller längre än räknat för offentliggörandet av erbjudandehandlingen. Förutsatt att den allmänna principen i artikel 3.1 f följs, dvs. att erbjudandet inte än vad som är skäligt hindrar målbolaget från att bedriva sin verksamhet, får medlemsstaterna föreskriva att får förlängas, på villkor att budgivaren minst i förväg tillkännager sin avsikt att avsluta erbjudandet. Enligt punkten 2 får medlemsstaterna fastställa regler som i sär- skilda fall ändrar tidsfristen i punkten 1. Vidare får en medlemsstat bemyndiga en tillsynsmyndighet att bevilja undantag från tids- fristen i punkten 1 för att ge målbolaget möjlighet att sammankalla en bolagsstämma för att överväga erbjudandet. Enligt skall tiden för accept av erbjudandet omfatta minst . Fristen får inte börja löpa förrän prospektet har offentliggjorts på det sätt som anges i före- skrifter om prospekt. I reglerna anges inte någon längsta tid för acceptfristen. Acceptfristen får förlängas om budgivaren förbehållit sig rätten att göra detta eller om erläggandet av vederlag till dem som redan har accepterat erbjudandet inte fördröjs av förläng- ningen. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder De svenska reglerna om acceptfristens längd står inte helt i över- ensstämmelse med direktivets krav. Minsta tillåtna tid är förenlig med direktivet men regleringen måste komplet- teras med en längsta tid. I ljuset av den nuvarande ordningen finns enligt utredningens mening inte skäl att därvid välja än vad direktivet tillåter, dvs. Det finns, som utredningen ser saken, också skäl att utnyttja den möjlighet som direktivet öppnar att föreskriva att tioveckorsperio- den får förlängas, på villkor att budgivaren minst i för- väg tillkännager sin avsikt att avsluta erbjudandet. Artikel 8 Offentliggörande av erbjudandet I punkten 1 föreskrivs att ett erbjudande skall offentliggöras på ett sådant sätt att det säkerställs öppenhet och insyn samt frihet från otillbörlig påverkan på marknaden för värdepapperen i målbolaget, av budgivaren eller i varje annat bolag som berörs av erbjudandet, särskilt för att förhindra att falsk eller vilseledande information offentliggörs eller sprids. Enligt punkten 2 skall all information och alla handlingar som krävs enligt artikel 6 offentliggöras på ett sådant sätt att det säker- ställs att informationen eller handlingarna är lätt och snabbt till- gängliga för värdepappersinnehavarna, åtminstone i de medlems- stater där värdepapperen i målbolaget är upptagna till handel på en reglerad marknad, och för företrädarna för målbolagets och bud- givarnas anställda, eller om företrädare saknas, de anställda direkt. Enligt NBK-reglerna skall den som har beslutat att lämna ett erbjudande offentliggöra erbjudandet genom ett pressmeddelande med vissa uppgifter (se ovan under artikel 6). Offentliggörandet skall ske i form av ett pressmeddelande som lämnas till minst två etablerade nyhetsbyråer samt minst tre rikstäckande dagstidningar. Motsvarande information skall sam- tidigt lämnas till den börs eller marknadsplats där målbolagets Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Om budgivaren har en hemsida på Internet skall informationen också möjligt hållas tillgänglig på hemsidan, om inte särskilda skäl talar däremot. Budgivaren skall, sedan erbjudandet har offentliggjorts genom ett pressmeddelande, skyndsamt upprätta och lägga fram ett pro- spekt. Prospektet skall läggas fram senast efter erbjudandets offentliggörande. Budgivaren skall offentliggöra prospektet kommer att läggas fram. Prospektet skall tillhandahållas på det sätt som anges i Finans- inspektionens föreskrifter om prospekt. Prospektet eller informa- tionsbroschyren skall sändas till alla av erbjudandet omfattade aktieägare, vilkas postadresser är kända. Om budgivaren sänt endast informationsbroschyren till aktieägarna, skall prospektet kostnadsfritt sändas till aktieägare som begär det. Prospektet och informationsbroschyren skall sändas till den börs eller den auktori- serade marknadsplats där budgivarens respektive målbolagets aktier noteras och, i lämplig omfattning, till nyhetsmedia. Artikel 8 kräver inte någon ändring av de svenska uppköpsreglerna. Angående information och handlingar som skall lämnas till de anställda, hänvisas till utredningens överväganden under artikel 6. Artikel 9 Skyldigheter för målbolagets styrelse I artikeln behandlas frågan hur styrelsen i ett målbolag skall agera . Direktivet följer på denna punkt den brittiska takeover-koden och ansluter därmed till vad som är gällande rätt även i de flesta andra medlemsstater, däribland . I punkten 2 första stycket föreskrivs att målbolagets styrelse skall inhämta bolagsstämmans godkännande innan den genomför en åtgärd som kan försvåra ett genomförande av erbjudandet, med undantag för att söka efter alternativa erbjudanden, och särskilt innan den genomför en sådan emission av aktier som kan leda till att budgivaren varaktigt hindras från att få kontroll över målbola- get. Av andra stycket framgår att ett inhämtande av ett sådant god- kännande skall vara obligatoriskt åtminstone från och med det att Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder målbolagets styrelse erhåller den information som avses i artikel 6.1 första meningen avseende erbjudandet och till dess utgången av erbjudandet har offentliggjorts eller erbjudandet har upphört att gälla. Medlemsstaterna får emellertid föreskriva att sådant godkän- nande måste inhämtas tidigare, till exempel från och med den tid- punkt då målbolagets styrelse får kännedom om att ett erbjudande är nära förestående. I punkten 3 behandlas frågan om genomförande av åtgärder som har beslutats redan innan den period som avses i punkten 2 börjar löpa. Bestämmelsen innebär att bolagsstämman skall godkänna eller bekräfta varje sådant beslut som inte ingår i bolagets normala verk- samhet och vars genomförande kan försvåra ett genomförande av erbjudandet. Enligt punkten 4 får medlemsstaterna, i syfte att möjliggöra för bolagsstämman att lämna ett sådant godkännande eller sådan bekräftelse som avses i punkterna 2 och 3, anta regler som gör det möjligt att med kort varsel kalla till en bolagsstämma, förutsatt att stämman inte hålls tidigare än efter det att den har till- kännagivits. Punkten 5 reglerar målbolagsstyrelsens skyldighet att uttala sig om erbjudandet. I bestämmelsen föreskrivs att styrelsen skall upp- rätta och offentliggöra en handling där dess uppfattning om erbjudandet anges tillsammans med de skäl som denna uppfattning grundar sig på. Styrelsen skall redovisa sina åsikter om den inverkan som genomförandet av erbjudandet kommer att ha på bolagets samtliga intressen, särskilt sysselsättningen, och dess åsikter om budgivarens strategiska planer för målbolaget och de effekter som dessa kan förväntas ha på sysselsättningen och de platser där bolaget bedriver sin verksamhet och som i enlighet med artikel 6.3 har angivits i erbjudandehandlingen. skall förmedla denna uppfattning till företrädarna för bolagets anställda eller, i avsaknad av sådana, direkt till de anställda. Om styrelsen inom skälig tid erhåller ett separat yttrande från företrädarna för de anställda som innehåller en avvikande uppfatt- ning om erbjudandets effekter på sysselsättningen skall detta yttrande bifogas erbjudandehandlingen. Enligt punkten 6 skall vid tillämpning av punkten 2 uttrycket styrelse anses avse både bolagets styrelse och dess tillsynsorgan, om bolaget har en dualistisk styrelsestruktur. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Enligt NBK-reglerna skall styrelsen i ett målbolag, inom skälig tid före acceptfristens utgång, offentliggöra sin uppfattning om erbjudandet och skälen till denna uppfattning. Om styrelsen anser att den varken kan tillstyrka eller avstyrka erbjudandet, skall den redovisa skälen härtill. I uttalandet skall redovisas om någon styrelseledamot på grund av jäv eller annat motsvarande förhållande inte har deltagit i behandlingen av ärendet eller om någon har reserverat sig mot styrelsens beslut. Har målbolagets styrelse eller ledning, på grund av information från den som avser att lämna ett offentligt erbjudande till aktie- ägarna i bolaget, grundad anledning att anta att ett allvarligt menat erbjudande är nära förestående, eller har ett sådant erbjudande lämnats, får i målbolaget inte utan stöd av bolagsstämmans beslut vidtas någon åtgärd, som typiskt sett är ägnad att försämra förut- sättningarna för erbjudandets lämnande eller genomförande. NBK-reglerna uppfyller de i punkterna 2 och 3 uppställda kraven på att styrelsen, åtminstone från den tidpunkt då erbjudandet är offentliggjort, inte får genomföra en åtgärd som kan försvåra ett genomförande av erbjudandet. Enligt utredningens mening bör emellertid reglerna , tydligare än vad som är fallet, ge uttryck för att detta också gäller åtgärder som har beslutats redan innan erbjudandet lämnas men ännu inte har genomförts (jfr punkten 3). Någon anpassning till punkten 4 är inte nödvändig. Bestäm- melsen är inte tvingande. Dessutom tillåter den svenska aktie- bolagslagen att en extra bolagsstämma sammankallas med två veckors kallelsefrist, om inte stämman skall behandla fråga om ändring av bolagsordningen. NBK-reglerna uppfyller vidare det i punkten 5 uppställda kravet att målbolagets styrelse skall avge ett motiverat yttrande över erbjudandet. Reglerna kräver emellertid inte att styrelsen redogör för vilka effekter ett genomförande av erbjudandet skulle få på sysselsättningen eller vilka effekter budgivarens strategiska planer skulle få på sysselsättningen och de platser där bolaget bedriver verksamhet. Reglerna måste i det avseendet anpassas till direktivet. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Kravet på att till de anställdas företrädare förmedla innehållet i det yttrande som lämnas till aktieägarna bör tillgodoses genom ett tillägg i medbestämmandelagen. Punkten 6 saknar intresse för svenskt vidkommande eftersom ett svenskt aktiebolag inte har en sådan dualistisk styrelsestruktur som där åsyftas. Artikel 10 Information om de bolag som avses i artikel 1.1 Bolag som avses i artikel 1.1, dvs. bolag som lyder under lagstift- ning i medlemsstaterna och vilkas aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i en eller flera medlemsstater, skall enligt denna artikel punkten 1 offentliggöra detaljerad information om åtminstone följande: a.Kapitalstrukturen, inklusive de aktier som inte är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat, i före- kommande fall med en upplysning om förekommande aktieslag och, för varje aktieslag, om de rättigheter och skyldigheter som följer med det aktieslaget och den andel av aktiekapitalet det utgör. b.Varje begränsning i rätten att överlåta aktier, såsom inskränk- ningar i rätten att inneha aktier eller krav på godkännande från bolaget eller andra aktieinnehavare, utan att det påverkar till- lämpningen av artikel 46 i direktiv /34/EG om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper. c.Väsentliga direkta eller indirekta aktieinnehav (inklusive genom s.k. ask-i-ask ägande eller korsägande), i den mening som avses i artikel 85 i direktiv /34/EG om upptagande av värde- papper till officiell notering och om uppgifter som skall offent- liggöras beträffande sådana värdepapper. Hänvisningen till direktivet torde innebära att information skall lämnas om aktie- innehav representerande eller mer av röstetalet i bolaget. d.Innehavare av aktier som medför särskilda kontrollrättigheter samt en beskrivning av dessa rättigheter, s.k. golden shares. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder e.En ordning för kontroll av ett eventuellt system för de anställ- das innehav av aktier i det egna företaget i de fall kontrollrätten inte direkt utövas av de anställda. f.Varje begränsning av rösträtten, såsom begränsningar av röst- rätten till en viss andel eller ett visst antal röster, föreskrivna tidsfrister för utövandet av rösträtten eller system som, med bolagets medverkan, skiljer rätten till utdelning som är kopplad till aktien från aktieinnehavet. g.Avtal mellan aktieägare som är kända för bolaget och som kan medföra begränsningar i rätten att överlåta aktier och/eller rösträtter, i den mening som avses i direktiv /34/EG om upptagande av värdepapper till officiell notering och om upp- gifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper. h.Regler för tillsättande och entledigande av styrelseledamöter, samt för ändring av bolagsordningen. i.Befogenheter för styrelseledamöter, särskilt beträffande möj- ligheten att emittera och återköpa aktier. j.Väsentliga avtal som bolaget är part i och som får verkan, ändras eller upphör att gälla i händelse av förändring av kontrollen över bolaget som följd av ett uppköpserbjudande, och dess effekter utom när de är av sådan art att offentlig- görande sannolikt skulle skada bolaget allvarligt. Ett sådant undantag skall dock inte gälla när bolaget uttryckligen är skyldigt att lämna ut sådana uppgifter på grundval av andra rättsliga krav. k.De avtal mellan bolaget och styrelseledamöter eller de anställda, som föreskriver ersättningar om dessa säger upp sig, sägs upp utan skälig grund eller om deras anställning upphör som följd av ett uppköpserbjudande. Enligt punkten 2 skall den information som avses i punkt 1 offent- liggöras i den förvaltningsberättelse för bolaget som föreskrivs i artikel 46 i direktiv /660/EEG (årsredovisningsdirektivet) och i artikel 36 i direktiv /349/EEG (koncernredovisningsdirektivet). Vidare skall, enligt punkten 3, bolagets styrelse lägga fram en förklarande rapport för den årliga bolagsstämman om de frågor som avses i punkt 1, i de bolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Bestämmelserna i artikel 10 saknar motsvarighet i svensk rätt. I ljuset av syftet med artikel 10 – att ge en samlad bild av sådana arrangemang i ett potentiellt målbolag som kan försvåra eller för- hindra genomförandet av ett takeover-erbjudande – är det enligt utredningens mening lämpligt att i årsredovisningslagen ta in en särskild bestämmelse om att det i förvaltningsberättelsen skall finnas vissa, närmare angivna och mot artikeln svarande, uppgifter. För en sådan ordning talar också kravet på att styrelsen skall lämna en rapport med sådant innehåll till bolagsstämman.