sou · GTB337 · 2006-01-01 00:00:00 — Kostnadsberäkningen utgår från att deltagarna bör vara berättigade till reseersättning och inackorderingsbidrag om studierna sker vid en folkhögskola, vilket inkluderas i beräknad timkostnad. 1 kurs med 25 deltagare, 4 språk Omfattning Timkostnad (inkl. reseersättning, inackorderingsbidrag) Beräknad kostnad per kurs (100 x 3 000 = 300 000) Kostnad för fördjupningskurser inom studieförbunden (reseersättning och inackorderingsbidrag ingår inte) 1 studiecirkel med 20-25 deltagare, 4 språk Omfattning Beräknad kostnad per cirkel (100 x 875 =87 500) Antalet fördjupningskurser bör anpassas till givna resurser och till det behov som finns. Vårt förslag: När den nya utbildningen för kontakttolkar införs 2007 bör tolkar, som inte har genomgått en fullständig grundutbildning till kontakttolk, ges möjlighet att hos utbildnings- anordnare få sina kunskaper prövade och vid behov komplettera sin utbildning. Sådan utbildning bör anpassas till givna resurser och till det behov som finns. Kostnaderna för dessa prov borde kunna finansieras genom avgifter. 3.2Åtgärder som inte bör belasta TÖI:s nuvarande anslag Vårt förslag: Specialkurser i rättstolkning för auktoriserade tolkar och preparandkurser inför auktorisationsprov bör permanentas och erbjudas enligt den modell som vi föreslagit 2005. En förutsättning är att extra medel tillförs TÖI för detta ändamål. Utbildningskostnad ca (Kostnadsberäkning bilaga 4 i bilaga 3) Vårt förslag: TÖI ges i uppdrag att utreda förutsättningar för testet, innehåll i detta och hur det ska implementeras samt bedöma kostnader för att administrera, uppdatera och utöva tillsyn av testet. TÖI har tidigare haft ett test, det s.k. TÖI-testet, som användes i rekryteringssyfte. Testet fanns i 22 språk och användes av tolk- förmedlingarna. Det är möjligt att detta test kan vara en stomme till ett tvåspråkighetstest. Utredningen har varken haft tidsmässiga eller ekonomiska möjligheter att analysera förutsättningar, innehåll och implementering av ett tvåspråkighetstest. Vi föreslår därför att TÖI tilldelas för att utföra detta arbete. Arbetet bör kunna bedrivas i anslutning till utred- ningsarbetet om ett nationellt register. 3.2.2Nationellt register över tolkar Vårt förslag: Det bör införas ett nationellt register över tolkar. TÖI ges i uppdrag att bl.a. utreda förutsättningarna för ett sådant register och analysera formerna för drift och kostnader för det- samma. TÖI bör för ändamålet tillföras för att genomföra analysarbetet. Utredningen har varken haft tidsmässiga eller ekonomiska möj- ligheter att analysera förutsättningar, krav, administration och drift av det föreslagna registret. Institutet saknar de personella och ekonomiska resurser som krävs för att genomföra denna analys. Vårt förslag: Vi föreslår att TÖI ges i uppdrag att låta göra en översyn av tillgång till och behov av statistik inom tolkservice- området. TÖI bör för ändamålet tillföras för att genomföra analysarbetet. Våra förslag förutses få en rad praktiska, administrativa, ekono- miska, kvalitetsmässiga och organisatoriska konsekvenser i alla led inom utbildningen av kontakttolkar. Detta gäller i första hand utbildningsanordnarna, men även den samlade planeringen och styrningen av utbildningen samt statens tillsynsfunktion. I förläng- ningen kommer förändringarna inom utbildningen av tolkar att indirekt påverka även Kammarkollegiets auktorisationsverksamhet. Det har inte framkommit några krav om att antalet utbildningsplatser bör ökas. I stället har önskemål framförts om en höjd kvalitet i utbildningen, ökning av antalet auktorisa- tionsspråk och förstärkning av vidareutbildnings- och fördjupnings- kurser för såväl auktoriserade som icke auktoriserade tolkar med syftet att höja kompetensen inom kåren. Våra förslag pekar klart i dessa riktningar genom en satsning på färre studerande och högre kvalitetskrav på utbildningen. Det finns en större acceptans inom folkbildningen för nationella, av TÖI fastställda, krav på förkunskaper och fastställd kompetensnivå efter slutförd utbildning. I samband med den försöksverksamhet som pågår (avsnitt 7.6.5) ställer sig folkbildningens anordnare posi- tiva till att fortsätta på den inslagna vägen. Vi bedömer det som sannolikt att en sammanhållen grund- utbildning med förkunskapskrav och slutprov kommer att resultera i att antalet personer som har förutsättningar att klara auktorisa- tionsproven kommer att öka. Antalet auktoriserade tolkar stiger härigenom i högre grad än . Våra förslag om preparandkurser inför auktorisationsproven förstärker denna slutsats. Genom att erbjuda samma utbildning i icke språkbundna moment till studerande i språk där det saknas möjlighet att bli auktoriserad innebär detta en generell kompetenshöjning av tolkar. Dessa får sina färdigheter både i och i tolkning dokumente- rade. Om deras språk senare blir auktoriseringsbara har de större förutsättningar att klara auktorisationen. Vårt förslag, att högst tre folkhögskolor ska anlitas som utbild- ningsanordnare för den reformerade kontakttolkutbildningen, innebär att betydligt färre folkhögskolor jämfört involveras i verksamheten. Som jämförelse kan nämnas att anordnade nio folkhögskolor sådan utbildning. De folkhög- skolor som av TÖI utses som utbildningsanordnare av den reformerade utbildningen förutsätts kunna genomföra denna inom ramen för folkbildningsanslaget. Till detta kommer förstärknings- bidrag från TÖI. Folkhögskolor som inte kommer ifråga som utbildare av kontakttolkar får ett större utrymme att anordna utbildning inom andra områden. För att tillräckligt många språk, inte minst små tolkspråk, ska kunna erbjudas inom den nya utbildningen krävs att TÖI har ett nära samarbete med utbildningsanordnarna och att dessa sam- arbetar sinsemellan. Om ett sådant nära samarbete ska kunna ske innebär det med nödvändighet att antalet utbildningsanordnare minskar. Enligt vårt förslag blir det inte möjligt för studieförbunden att inom ramen för gällande regelverk vara anordnare av en samman- hållen grundutbildning. När det gäller vidareutbildning – fördjup- ningskurser av olika slag, preparandkurser samt kompletterande utbildning – kan studieförbunden vara väl så lämpade att erbjuda sådana utbildningar. Genom sina lokalavdelningar finns studie- förbunden representerade runt om i landet och har därmed möjlig- het att nå tolkar som kanske inte annars skulle ha möjlighet att fördjupa sina kunskaper. Vi har erfarit att olika slag av fördjupningskurser av ekonomiska skäl inte varit möjliga att erbjuda . Enligt våra för- slag bör TÖI ansvara för att fördjupningskurser, kompletterings- kurser och preparandkurser kommer till stånd i en omfattning som täcker uppdämda och kommande behov. Det utvecklingsarbete som TÖI startat kring distansutbildning av kontakttolkar (avsnitt 7.6.6) ser vi som mycket positivt och helt i linje med den utveckling som pågår. Ett stort och verkligt hinder för många att kunna delta i en längre sammanhållen utbildning är av ekonomisk eller praktisk karaktär. I samband med att informationstekniken utvecklats har olika former av distansutbildning blivit allt vanligare. Att studera på distans innebär en större flexibilitet för den enskilde och rum. Det kan t.ex. passa personer som inte kan studera på annan ort än bostadsorten samt dem som inte har möjlighet att studera eller som vill kunna kombinera studier med arbete. Distansutbildning kräver kontinuerliga och aktiva insatser från utbildningsanordnarens sida för att stödja den enskilde i studie- arbetet. Olika hjälpmedel för att underlätta distansstudier har tagits fram , t.ex. videokonferenser, nätbibliotek och digi- tala plattformar. Runt om i landet har det också vuxit upp kommu- nala studie- eller lärcentra med tillgång till datorer och Internet- uppkoppling för den som inte har tillgång till Internet på annat I ett lärcentrum erbjuds en studiemiljö på hemmaplan. Där finns också kontaktpersoner som fungerar som en länk mellan utbildningsanordnaren, lärcentret och den studerande. Distansstudier på folkhögskola bedrivs med hjälp av Internet och är ofta mötes- och dialogbaserade i sammanhållna grupper. Vissa kurser erbjuds helt på distans medan andra kombinerar distans- studier med ett antal gemensamma fysiska samlingar på folkhög- skolan. Hur och hur ofta man är på respektive folkhög- skola varierar från kurs till kurs. Inom högskolor och universitet har distansutbildningen en stor omfattning och erbjuds av de flesta lärosäten. Nätuniversitetet är en sammanslutning mellan 35 högskolor och universitet i som arbetar för att många fler ska få chansen att läsa på högskola och kunna göra det mesta från hemmet. finns närmare 3 000 kurs- er och mer än ett 70-tal program att välja mellan. I många fall samverkar olika utbildningsanordnare, t.ex. en folk- högskola eller ett studieförbund med ett universitet eller en hög- skola för att kunna erbjuda distansutbildning. Samverkan mellan TÖI och olika utbildningsanordnare för att utveckla metoder inom distansutbildningen ser vi som mycket angelägen. För att kunna rekrytera deltagare till den reformerade utbildningen krävs kraftfulla insatser och ett utvecklat samarbete mellan TÖI och utbildningsanordnarna av kontakttolkutbildningen. Vi har erfarit att relativt få som deltagit i kontakttolkutbildning, både bland auktoriserade och icke auktoriserade tolkar, fick information om aktuellt utbildningsutbud direkt från TÖI (avsnitt 2.1.3). Vi anser därför att TÖI måste satsa mer på marknadsföring av den nya utbildningen och etablera samverkan med tolkförmedlingar och tolkarnas branschorganisationer i syfte att rekrytera tillräckligt antal studerande. TÖI:s satsning på distansutbildning av kontakttolkar (avsnitt 7.6.6) ser vi som ett sätt att nå en stor geografisk spridning när det gäller att utbilda kontakttolkar från hela landet. 3.3.5Utbildning av akademiker med utländsk examen Det finns många högutbildade personer med utländsk bak- grund i som antingen är arbetslösa eller har arbeten som långt ifrån motsvarar deras kompetens. Många av dem skulle med individanpassade utbildningsinsatser kunna bli auktoriserade tolkar. Dessutom bör de efter ytterligare påbyggnad kunna klara provet för speciell kompetens som rättstolk. Ett sätt att ta reda på vad de har för kunskaper och påskynda deras väg till auktorisation är att validera deras kunskaper om sociala och juridiska termer samt sjukvårdstermer i svenska och i det egna språket. Många av dessa personer representerar språk som inte har funnits länge i och i vilka det saknas eller finns få tolkar. I dessa språk är det inte möjligt att bli auktoriserad, eftersom det saknas examinatorer. Även de som representerar sådana små tolkspråk borde kunna erbjudas samma utbildning, trots att den inte leder till auktorisation. För att beskriva deltagar- nas uppnådda kunskaper efter slutförd utbildning bör dokument som beskriver uppnådda kunskaper kunna utfärdas. För arbetslösa och deltidarbetslösa personer med utländsk bak- grund och för dem som riskerar arbetslöshet bör sådana satsningar vara möjliga att erbjuda inom ramen för de regler som gäller för deltagande i arbetsmarknadsutbildning. Personer som har en anställning har normalt inte möjlighet att delta i arbetsmarknadsutbildning. till och med pågår en försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för personer med anställning. Målgrup- pen är i första hand personer med utländsk akademisk utbildning som arbetar inom ett yrke som de är överkvalificerade för. Om försöksverksamheten visar sig vara framgångsrik, skulle den kunna vara lämplig att förlänga och använda även för tolkutbildning. Genom våra förslag kommer TÖI att tillföras nya arbetsuppgifter som, efter en analysfas, kräver att institutet måste kompletteras med ny expertis. Detta gäller i första hand förslaget om det natio- nella registret och att institutet får ett samordningsansvar för stati- stikproduktion. Till detta kommer ökad arbetsbelastning i samband med utformning, revidering och genomförande av tvåspråkighets- test samt en starkare tillsynsfunktion. Även ett intensifierat FoU-arbete och större insatser för terminologiskt och lexikaliskt utvecklingsarbete kan medföra en högre arbetsbörda. Detta kan leda till behov av personalförstärk- ning. Hur stora dessa behov kan komma att bli går inte att över- blicka förrän de av oss föreslagna analyserna är redovisade. Vi kon- staterar dock att reduceringen av antalet anordnare av kontakt- tolkutbildningen inom folkbildningen bör frigöra arbetskapacitet hos TÖI . Hur stor denna besparing blir är för tidigt att säga. Som vi redovisat i kapitel 7 ska styrelsen för TÖI enligt Förordning (1993:920) om bestå av högst 13 perso- ner, som utses av regeringen för en period . Vi har konstaterat att TÖI under saknade styrelse och att sty- relsen för åren 2002–2004 bestod av endast sju ordinarie ledamöter inklusive en studeranderepresentant. Enligt våra förslag ges TÖI en betydligt starkare och tydligare styrfunktion av utbildningen till kontakttolk när det gäller att ställa krav och att sätta upp mål, utöva tillsyn samt följa upp och ut- värdera utbildningens effektivitet. Vi anser därför att styrelsen bör ha en bredd som i betydligt större omfattning än företräder avnämare av tolktjänster. Myndigheter, kommuner och landsting som stora tolkanvändare, liksom tolkförmedlingarnas branschorganisationer och tolkarnas egna organisationer har kunskaper och erfarenheter som bör tas tillvara när det gäller planering av frågor som rör utbildningen av kontakttolkar. Dessutom bör det ligga i många myndigheters och organisationers intresse att påverka utbildningen så att den fyller de krav som tolkanvändare ställer. Samlat ansvar för tolkverksamheten Statskontoret bedömde i sin rapport (Statskontoret, 2002) att skulle ges ansvar för högskoleutbildningen och forskningen inom tolkning och översättning vid och att TÖI skulle göras till en nämndmyndighet med ansvar för kontakttolkutbildningen. I ett längre perspektiv bör det övervägas om inte stora delar av det statliga ansvaret för tolkverksamheten bör samlas hos en myndighet för att komma ifrån den nuvarande splittringen på flera myndigheter och organ. Vi har inte mandat att lägga förslag i detta avseende, men vill ändå peka på behovet av en ny översyn av det samlade ansvaret för tolkverksamheten med detta syfte. Vi anser att högre krav på TÖI och en starkare styrning av ut- bildningen till kontakttolk måste ses som en kortsiktig lösning när det gäller att tillgodose behovet av kvalificerade tolkar. Avsaknad av ett sammanhållet regelverk samt brist på nationell samordning och ansvar för tolkutbildning, tolkservice och tolkförmedling är ett i längden ohållbart förhållande. Detta påpekades redan av Integra- tionsverket i rapporten till tolk – en samhällsfråga (Integra- tionsverket 1999, rapport 2). Vårt förslag: Preparandkurser inför auktorisationsprov, som anordnas med anledning av den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden, bör permanentas. En sammanhållen grundutbildning för kontakttolkar och en fast ordning med preparandkurser inför Kammarkollegiets auktorisa- tionsprov förväntas medföra fler sökande till kollegiets auktorisa- tionsprov och flera auktorisationer. Detta antagande behöver inte nödvändigtvis leda till ett ökat antal auktorisationstillfällen. En begränsad ökning av det administrativa arbetet i samband med proven kan förutses. Däremot krävs det att utvecklingsarbetet när det gäller att få fram flera auktorisationsspråk intensifieras. Detta är i sin tur beroende av om man kan rekrytera fler bedömare/exa- minatorer i sådana språk. En kärnfråga i sammanhanget är att det lexikaliska och terminologiska arbetet utvecklas i de språk utbildningen anordnas. Det är inte möjligt att förutse hur många fler examinander till auktorisationsproven som våra förslag kommer att generera. Effekterna av de extraordinära insatserna visar sig först . De merkostnader som uppstår under innevarande år har kollegiet kompenserats för. Under förutsättning att våra förlag om preparandkurser permanentas kom- mer detta att medföra att Kammarkollegiet måste tillföras extra resurser för provverksamheten. Enligt kollegiet kan dessa kostna- der beräknas uppgå till ca . Tolkförmedlingarnas reguljära verksamhet har ingående beskrivits av (SOU 2004:15). Vissa förmedling- ar har i varierande omfattning anordnat egna eller gemensamma utbildningsinsatser för tolkar, ofta inom ramen för sina samman- slutningar. finns () som är ett rikstäckande samarbetsorgan för i första hand de kommunala tolkförmedling- arna. TSR arrangerar årliga tolkförmedlarträffar med utbildnings- inslag. Några privata tolkförmedlingar har slutit sig samman under . Även bland de privata tolkförmedlingarna förekommer korta, ofta specialinriktade, utbildningsinsatser. TÖI har fortlöpande kontakter med tolkförmedlingarna i frågor som gäller tolkutbildning. Förmedlingarna utgör en viktig informationskanal för TÖI till de potentiella kursdeltagarna. Tolkförmedlingarna analyserar, var för sig eller inom bransch- organen, de mest akuta utbildningsbehoven och förmedlar sina iakttagelser till TÖI. Denna dialog är ett viktigt inslag i utbild- ningsplaneringen. Tolkförmedlingarna fyller även en viktig funktion när det gäller att stimulera blivande eller yrkesverksamma tolkar att söka sig till den grundläggande kontakttolkutbildningen eller olika fördjup- ningskurser. Vi förutsätter att tolkförmedlingarna även i fortsätt- ningen kommer att fylla dessa betydelsefulla funktioner. Våra förslag om förstärkning av vidareutbildning och fördjup- ningsinsatser för yrkesverksamma tolkar, liksom våra förslag om preparandkurser inför auktorisationsprov, kommer att medföra intensifierade insatser från tolkförmedlingarna och deras organisa- En ny uppgift för tolkförmedlingarna blir att stimulera sina tolkar att låta registrera sig i det nationella registret över tolkar. Tvåspråkighetstestet, som vi föreslår i avsnitt 2.4, kommer inte att belasta tolkförmedlingarna mer än i mycket begränsad omfatt- ning. Vi bedömer att pågående och nya uppgifter för tolkförmed- lingarna i relation till kontakttolkutbildningen är av marginell om- fattning och inte kommer att belasta förmedlingarna med extra kostnader. 3.3.9Konsekvenser för tillgången på tolkar Enligt våra direktiv har vi till uppgift att se över frågan om hur ett ökat behov av kvalificerade kontakttolkar inom bl.a. rättsväsendet kan tillgodoses, framför allt i ljuset av en förestående ny instans- och processordning för utlänningsärenden. Rättsväsendets behov av rättstolkar har vi redovisat i en särskild skrivelse till Utbildnings- och (). Behoven av och tillgången på tolkar diskuteras i kapitel 5 och 6. En avgörande fråga i sammanhanget är i vilken grad tillväxten av den befintliga stocken av tolkar, alltså antalet aktivt yrkes- verksamma tolkar, kommer att påverkas av en kraftigt reducerad dimensionering av grundutbildningen av kontakttolkar. Kommer en neddragen utbildningsvolym att medföra att det uppstår brister på tolkar inom specifika samhällssektorer? En annan fråga är om ett färre antal utbildningsplatser inom grundutbildningen får åter- verkningar för tillgången på tolkar i de små tolkspråken. Det bekymmersamma i sammanhanget är att det inte existerar några behovsanalyser utöver de vi företagit. De brister på tolkar som uppmärksammas av tolkanvändarna och tolkförmedlingarna gäller ofta den otillräckliga tillgången på auktoriserade tolkar, liksom bristen på väl kvalificerade tolkar i udda och i landet nya språk. Efterfrågan på tolkar i de olika tolkspråken varierar kraftigt över tiden. Ett starkt behov av tolkar , t.ex. föränd- ringar av antalet asylsökande eller av invandring från nya språk- områden, kan relativt snabbt klinga av. fanns ett stort behov av tolkar i finska och ett stort antal auktorise- rades, vilket har lett till ett stort överskott av finska tolkar . Våra förslag om vidareutbildning m.m. kan leda till att avgången från yrket minskar. Även bättre förtjänstmöjligheter genom ökad efterfrågan på tolkar i allmänhet kan påverka omsättnings- och En faktor som styrker detta antagande är att en del auktoriserade tolkar har dubbel kompetens som rätts- och sjukvårdstolk. De sjukvårdstolkar som även har rättstolknings- kompetens kan komma att ägna större tid åt tolkning inom rättsväsendet. Detta kan leda till en större efterfrågan på sjukvårds- tolkar. Effekterna av våra förslag om en sammanhållen grundutbildning beräknas slå igenom tidigast och intill dess bedöms stocken av kontakttolkar att i stort sett vara oförändrad. Vi har enligt våra direktiv inte till uppgift att utreda tolkarnas arbetsmarknadssituation. I vissa avseenden har vi ändå inte kunnat undvika att belysa några förhållanden som rör tolkarnas arbets- marknadsvillkor. Tolkning är ett yrke, som till övervägande del bedrivs på deltid och som bisyssla. Förklaringarna är många, vi diskuterar några av dem i kapitel 6. I samband med våra enkät- undersökningar har vi kommit in på tolkarnas sysselsättningsgrad, vilket vi närmare har redovisat i avsnitt 6.5. Av de auktoriserade tolkarna arbetade av männen heltid som tolk, för kvin- norna var motsvarande andel . I stickprovsundersök- ningen till de icke auktoriserade tolkarna visade det sig att arbetade heltid som tolk. Att situationen är så bristfälligt kartlagd beror på bl. a. att varken (SOU 2004:15) eller vi har haft detta till uppgift. Såvitt bekant har inte branschorganen eller de fackliga organisationerna genomfört några studier beträffande sysselsätt- ningsgrad och inkomstförhållanden. föreslog en översyn av tolkarnas arbetsmarknadsvillkor i samverkan med tolkförmedlingarnas branschorganisationer, fackliga organisa- tioner och arbetsgivarorganisationer. Vi bedömer det som sannolikt att övergången till en ny instans- och processordning för utlänningsärenden kom- mer att medföra att fler auktoriserade tolkar kommer att skaffa sig kompetens som rättstolkar och härigenom få en tryggare syssel- sättning och bättre inkomster. Detta kan också bli fallet för de mest kvalificerade icke auktoriserade tolkarna som anlitas inom rättsväsendet i språk där det inte är möjligt att bli auktoriserad. Denna lätt förutsebara utveckling för efterfrågan på tolkar inom rättsväsendet i vid mening kommer att innebära en viss kompe- tensförlust för övriga samhällssektorer. Våra förslag om såväl en sammanhållen kontakttolkutbildning som fortbildnings- och för- djupningskurser syftar därför till att höja kompetensen hos de icke auktoriserade tolkarna och möta behovet av kompetenta tolkar. En positiv följd av att en del av de auktoriserade tolkarna i högre grad kommer att anlitas av rättsväsendet är att övriga tolkars syssel- sättningsgrad automatiskt ökar och att inkomstförhållandena för- bättras. Resonemanget gäller i första hand för de mest frekventa tolkspråken, medan tolkar i de små tolkspråken med relativt få uppdrag, sannolikt får oförändrade villkor. Dessa tolkar måste även i fortsättningen ha andra inkomstkällor för sin försörjning. Det är med andra ord inte realistiskt att tänka sig att tolkar i närmare hundra små tolkspråk någonsin ska kunna försörja sig enbart genom tolkning. 3.4.1Rättsväsendets behov av tolkar De extraordinära insatser, som kommer att genomföras i enlighet med våra förslag i skrivelsen till Utbildnings- och kultur- departementet (), är inte tillräckliga för att tillgodose rättsväsendets behov av tolkar på . kan vi inte överblicka det framtida behovet av denna kategori tolkar. Det står dock klart att det kommer att föreligga stor efterfrågan på dessa tolkar . Ett förhållande som förstärker detta antagande är att ärendebalansen hos vid överlämnandet till migrationsdomstolarna enligt vad vi erfarit kommer att överstiga den tidigare bedömningen. Detta innebär att det kommer att ta relativt att avveckla denna balans, vilket i sin tur medför en , möjligen ökad, efterfrågan på rätts- tolkar.