sou · GTB387d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Det går att öka enkelheten och förbättra styrsystem som leder till minskat antal deltagande fonder och snabbare sänker den genomsnittliga förvaltningskostnaden som valfrihe- ten för pensionsspararna bibehålls och konkurrens på lika villkor gäller för de deltagande fonderna. Det är dock inte vår uppfattning att ett visst bestämt antal fon- der kan sägas vara optimalt vare sig totalt i systemet eller per delta- Viktigast är att det är de fonder som efterfrågas av pensionsspararna som uppmuntras att finnas med i systemet. En översyn av PPM:s livränteverksamhet bör även innefatta ett övervägande av att göra garantiprodukter valbara har ett flertal förändringar skett inom det allmänna pensionssystemet och de kollektivavtalade tjänstepen- sionsplanerna. Utmärkande för reformerna är ett skifte från för- månsbestämda system till avgiftsbestämda system där den finansi- ella risken flyttats från staten/arbetsgivaren till arbetstagaren. När den finansiella risken överflyttas till individen bör enligt min me- ning denna ha möjlighet att begränsa sin risk genom att kunna välja sparande med garanterad avkastning. Att vara garanterad en viss avkastning ger möjlighet för de individer där det är väsentligt att kunna förutse sin ekonomiska situation under pensioneringen. PPM systemet avviker i detta avseende från samtliga avgiftsbe- stämda kollektivavtalade tjänstepensionssystem där individen getts möjlighet att välja sparandeprodukter med garanti såsom traditio- nell livförsäkring. Det saknas enligt min mening skäl att inom PPM systemet be- gränsa individens valmöjlighet på detta sätt. Den av utredningen föreslagna översynen av PPM:s livränteverk- samhet bör därför även innefatta en utredning av att göra garanti- produkter valbara . En möjlighet till val av garantiprodukter innebär att PPM:s roll förändras från att vara en- sam försäkringsgivare till att vara en av flera försäkringsgivare och valcentral för garantiprodukter (försäkringsprodukter) i privat regi. PPM bör dock vid en sådan ordning vara ansvarig myn- dighet för att ställa upp krav som exempelvis minimikrav för ga- rantin. SOU 1996:83 Allmänt pensionsspararande (Premiereservutred- ningen) SOU 1997:57 I medborgarnas tjänst – en samlad förvaltningspolitik för staten (Förvaltningspolitiska kommissionen) SOU 1997:131 Lag om premiepension (premiereservutred- ning) SOU 2000:29 Starka konsumenter i en gränslös värld (Konsument- politiska kommittén) SOU 2002:104 Investeringsfonder, förvaltningsinstitut, avgifter m.m. SOU 2003:63 En sammanhållen administration av socialförsäkringen (Utredningen angående socialförsäkringsadministrationen) SOU 2003:91 Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning (SENIOR 2005) SOU 2003:106 – Den nya myndigheten (Utred- ningen angående socialförsäkringsadministrationen) 1993/94:250 Reformering av det allmänna pensionssystemet 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. 1997/98:152 Garantipension, m.m. 1998/99:98 Vissa premiepensionsfrågor 1999/2000:12 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemet 2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001–2005 2002/03:150 En ny lag om investeringsfonder 2003/04:91 Vissa premiepensionsfrågor 2004/05:1 Förslag till statsbudget för 2004/05:165 Nya regler för tjänstepensionsinstitut 2005/06:1 Budgetproposition 2000/01:151 Regeringens förvaltningspolitik 2004/05:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2004 1993/94:SfU24 Reformering av det allmänna pensionssystenmet 1997/98:SfU13 Det nya pensionssystemet 1997/98:SfU14 Följdlagstiftning till det nya pensionssystemet 1997/98:KU31 Statlig förvaltningspolitik 2003/04:SfU5 Det reformerade pensionssystemet (2004) All Guts, No : Trading and Diver- sification among Online Investors. cial Research, research report nr 25, februari. Arkes, H.R. (1990) Some practical judgment/decision making re- search. (anförande) , Bos- ton, MA. Baron, . och Ritov, I. (1994) Reference Points and Omission Bias. Organizational Behavior and Human Decision Processes, vol. 59, s. 475–498. och , J. (2004) Expenses and the Performance of , arbetspapper, . Benartzi, S. och Thaler, R. (2001) Naïve Diversification Strategies in Defined Contribution Plans. 91, s. 79–99. Benartzi, S. och Thaler, R. (2002) How Much is Investor Auto- nomy Worth?, , vol. 57, s. 1593–1616. , , , och , D.M. (2001) Education and Saving: The Long-term Effects of , , vol. 80, s. 435–465. , C. , , och , M. (1993) The Performance of . 66 (3), s. 371–403. (1992) Dynamic Decision Making: Human Control of . Acta Psychologica, vol. 81, s. 211–241. Carhart, M.M. (1997) On Persistence in Performan- ce. 52, s. 57–82. , J., Ferson, W. och Glassman, D. (1998) Conditio- ning Manager on Economic Information: Another Look at the Persistence of Performance. Review of Financial Studies, vol. 11(1), s. 111–142. Cyert, R.M. och , J.G. (1963) A Behavioral Theory of the firm. Englewood N.J.: . , M., , S. och Söderlind, P. (2000) Performance and Characteristics of . Analysis, vol. 35 (3), s. 409–423. , , , M.J., Das, S. och Hlavka M. (1993) Effiency with Costly Information: A Reinterpretation of Evidence of Managed Portfolios. Review of Financial Studies 6 (1), s. 1–22. , och , A. (2003) Decisions in the New Swedish Pension Sys- tem, , vol. 2, s. 225– 245. ; Fondsparande i ett 10-årsperspektiv 1994– 2004. (1996) Another Puzzle: the Growth in Actively Mana- ged . 51, s. 783–810. Grush, J. (1980) Impact of Candidate Expenditures, Regionality, and prior Outcomes on the 1976 Democratic Presidential Prima- ries. Psychology, vol. 38, s. 337– 347. Hedeström, T., , H. och , T. (2004) Identifying Heuristic Choice Rules in the Swedish Premium Pension Sche- me. 5 (1), s. 32–42. , D., Patel, J. och Zeckhauser R. (1993) Hot Hands in : Short-Run Persistence of Relative Performance, 1974–1988, , vol. 48(1), s.93–130. Hirshleifer, D. (2001) Investor Psychology and Asset Pricing. , vol..56, januari, s. 1533–1597. Hortaçsu, A. och Syverson, C. (2004) Product Differentiation, Search and Competition in the : A Case Study of . 119 (2), s. 403–456. Iygengar, S.S. och Lepper, M.R. (2000), When Choice Is Demo- tivating: Can One of A Good Thing? Psychology, vol. 79, s. 995–1006. (2005) : Lessons from Thirty Countries. nr 277, . , E., Smalhout, J. och Vittas, D. (2001), Administrative Costs and the Organization of Individual Retirement Account Sys- tems: A Comparative Pespective. Working Paper nr 2554, : . , E.J., Hershey, J, Meszaros, J. och Kuhnreuther, H. (1992) Framing, Probability Distortions, and Insurance Decision. Jour- nal of Risk and Uncertainty, vol. 7, s. 35–51. Kahneman, D. och , D.T. (1986) Norm Theory: Comparing Reality to its Alternatives. 93, s. 136– 153. ; – Utvär- dering av AP-fondernas kostnader . (1999) Trying to Explain Home Bias in Equity and Con- sumption. 37, s. 571–608. Lowenstein, G. (1999) Is Better? Social Secu- rity Brief, , , DC. Malhotra, D.K. och McLoad, R.W. 1997, An Empirical Analysis of Expenses. 20 (2), s. 175–190. Malkiel, B.B. (1995) Returns from Investing in 1971 to 1991. 50 (2), s. 549–572. Mellers, B.A. (2000) Choice and the Relative Pleasure of Conse- quences, Psychological Bulletin, 126 (6), s. 910–924. Munnell, A.H. och , A. (2004) Coming Up Short: The Chal- lenge of 401(k) Plans, , DC: The Brookings Institu- tion Press. ; Financial Market Trends, nr 83, . , M. och , A, (2004) Premiepensionen i det Reforme- rade Pensionssystemet – Är det Önskvärt att kunna välja mellan 663 fonder? Ekonomisk Debatt, vol. 32 (3), s. 6–15. ; Vad kostar pensionerna? – En granskning av admi- nistrationskostnaderna för den inkomstrelaterade allmänna pensio- nen. ; Premiepensionens första år. (2003) Diffusion of Innovations, : Free Press. (1955) A Behavioral Theory of Rational Choice. LXIX, s. 99–118. Spranca, M.D, , E. och Baron, . (1991) Omission and Com- mission in Judgement and Choice. 27, s. 76–105. Statskontoret; Bättre styrning av socialförsäkringens administra- tion. (2000) Premiepensionsretorik. sinet, december, s. 4–9. Wermers, R. (2000) Performance: An Empirical Decomposition into Stock-Picking Talent, Style, Transaction Costs, and Expenses, , vol. 55, s. 1655–1695. Whitehouse, E. (2001) Administrative Charges for Funded Pen- sions: Comparison and Assessment of 13 Countries. I Insurance and Private Pesnions Compendium for Emerging Economies, : . Wärneryd, K-E., (2004) Har aktiebörsen känslor?, I Sevón, G. och , L, Emotioner och värderingar i näringslivet (red. ), , i . CMA och (tidigare & Con- sulting), (2001–2004) Eftervalsanalyser 2001–2004. ., (2005) Defined Cont- ribution Administration Benchmarking Analysis – PPM. –: RFV Det nya allmänna pensionssystemet –: RFV Den nya allmänna pensionen –: RFV och PPM Den nya allmänna pensionen –: Den allmänna pensionen och det kuvertet 1998– 2003 –: De allmänna pensionen och det kuvertet 1998– 2004 –: & PPM – Den allmänna pensionen och det kuvertet 1998–2005 ; Pensionssystemets årsredovisningar 2004, 2003, och 2002. Regeringen; En förvaltning i demokratins tjänst – ett handlings- program 2000. Diagram-, figur- och tabellförteckning Diagram 2.1 Genomsnittspension vid i procent av genomsnittsinkomst, basscenariot.......................................... Diagram 2.2 Genomsnittspension vid i procent av genomsnittsinkomst, optimistiskt scenario ........................... Diagram 2.3 Genomsnittspension vid i procent av genomsnittsinkomst, pessimistiskt scenario.......................... Diagram 2.4 Olika former av pensionssparande ............................. Diagram 4.1 Risken i fondutbudet per kategori.............................. Diagram 4.2 Fondernas andel av totala kapitalet ............................ Diagram 4.3Ackumulerat insatt belopp samt fondförmögenhet, mdkr.......................................................... Diagram 4.4 Relationen mellan marknadsvärde och inbetald Diagram 4.5 Pensionsspararnas genomsnittliga resultat 2000–2005 ................................................................................ Diagram 4.6 Antalet fondbyten från Premiesparfonden ................ Diagram 4.7 Totalt antal fondbyten................................................. Diagram 4.8 Fördelningen andel aktier på individnivå, Diagram 6.1 Avgifternas betydelse för den framtida Diagram-, figur- och tabellförteckning Diagram 6.2 Prognos av avgifterna i premiepensionssystemet..... Diagram 6.3 Relationen mellan totala avgifter och kapital i Diagram 6.4 Avgiftsuttagets andel av framtida pension i olika Diagram 6.5 PPM:s kostnadsutveckling –2008 ..................... Diagram 6.6 Förvaltningskostnad i relation till kapital i olika pensionsfonder och premiepensionssystemet...................... Diagram 7.1 Upplevd kunskap hos pensionsspararna................... Figur 2.1 Det reformerade ålderspensionssystemet........................ Figur 5.1 Andel aktiva val av nya väljare.............................. Figur 6.1 Avgifter som pensionsspararna betalar .......................... Figur 7.1 Nuvarande premiepensionssystem................................. Figur 7.2 Skiss på ett framtida premiepensionssystem ................. Figur 8.1 Modell 1 för premiepensionssystemets basalternativ ... Figur 8.2 Modell 2 för premiepensionssystemets basalternativ ... Figur 8.3 Modell 3 för premiepensionssystemets basalternativ ... Figur 8.4 Modell 4 för premiepensionssystemets basalternativ ... Figur 8.5 Modell 5 för premiepensionssystemets basalternativ ... Figur 11.1 Olika beslutsnivåer i kapitalförvaltning ....................... Diagram-, figur- och tabellförteckning Tabell 2.1 Antal sparare och pensionsrätter i premiepensionssystemet 2000–2005....................................... Tabell 2.2 PPM:s prisreduktionsmodell (rabattrappan) ................. Tabell 2.3 Avgiftsbestämda kollektivavtalade tjänstepensioner ..... Tabell 2.4 Övrigt sparande i hushållens finansiella tillgångar i procent av totala finansiella tillgångar .................................... Tabell 4.1 Premiepensionssystemets fondutbud indelat i olika kategorier (exklusive Premiesparfonden)............................... Tabell 4.2 Aktiemarknadens avkastning 2001–2004 (%) ............... Tabell 4.3 Statsobligationsmarknadernas avkastning 2001–2004 (%) ......................................................................... Tabell 4.4 Den genomsnittlige pensionsspararens och Tabell 4.5 Andelen förstagångsväljare vars pensionsmedel placeras i Premiesparfonden.................................................... Tabell 4.6 Andelen bland förstagångsväljarna som uppger att de medvetet valt Premiesparfonden........................................ Tabell 4.7 Premiesparfondens strategiska allokering från start...... Tabell 4.8 Andel av pensionsspararna som gjorde ett val Tabell 4.9 Andelen av det totala kapitalet investerat i olika fondkategorier hos pensionsspararna som gjorde aktiva val åren 2000–2005 ................................................................... Tabell 4.10 Tillgångsallokering bland förstagångsväljare 2000–2005, exklusive Premiesparfonden................................ Tabell 4.11 Andel fonder som utvecklas bättre än motsvarande index 2002–2004 ................................................ Diagram-, figur- och tabellförteckning Tabell 5.1 Ändrade mål för informationsverksamheten åren 2000–2004 ................................................................................. Tabell 5.2 Mål för PPM:s kommunikations- och informationsverksamhet och måluppfyllelse 2003................. Tabell 5.3 Mål för PPM:s kommunikations- och informationsverksamhet och måluppfyllelse 2004 ................ Tabell 5.4 Kostnader för PPM:s informationsverksamhet Tabell 5.5 Kostnader för PPM:s informationsverksamhet åren 2001–2004, .................................................... Tabell 5.6 PPM:s kontakter med pensionsspararna 2003–2005 ............................................................................... Tabell 6.1 Driftskostnader för PPM, svenska försäkringsbolag Tabell 6.2 Premiepensionssystemet jämfört med några avgiftsbaserade australiensiska system .................................. Tabell 6.3 Kostnadsslag där PPM har högre kostnadsandel än avgiftsbaserade australiensiska system .................................. Tabell 8.1 Sammanfattande bedömning av modeller för Tabell 9.4 Fastighetsfonder i Premiepensionssystemets fondutbud () ........................................................ Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att utvärdera premiepensionssys- temets funktion. identifiera eventuella problem som sammanhänger med fak- tiska och förväntade svårigheter att stödja den enskildes val och byte av fonder genom information och vägledning, bedöma i vilken utsträckning en utvecklad information och vägledning kan förbättra resultaten och minska riskerna för systematiskt dåliga utfall samt föreslå åtgärder på denna grund, överväga systemets utformning när det gäller fondutbudets omfattning och sammansättning och föreslå åtgärder som kan underlätta valsituationen för den enskilde och minska risken för systematiskt dåliga utfall, överväga och föreslå förbättringar för den enskilde i samband med övergång till livränta, samt utvärdera systemets kostnader i form av avgifter till delta- gande fondförvaltare och därtill bedöma konsekvenserna av utredarens förslag för systemets samlade administrations- kostnader. De förbättringar som utredaren föreslår skall ligga inom ramen för pensionsreformens grundläggande principer och mål. skall föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget skall redovisas . fattade 1998 beslut om det reformerade ålderspensions- systemet (prop. 1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320). Inom ramen för det reformerade ålderspensionssystemet fastställs en pensionsrätt motsva- rande av pensionsgrundande inkomster plus vissa till- kommande ersättningar och belopp. Huvuddelen av pensionsrät- ten, ett belopp motsvarande av pensionsunderlaget, ger rätt till inkomstpension och tillgodoräknas därför den enskilde inom ramen för det s.k. fördelningssystemet. Resten, av pensionsunderlaget, förs till premiepensionssystemet där det förvaltas i fonder enligt individens önskemål. För dem som inte valt någon annan fond förs premiepensionsmedlen till Premiespar- fonden som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Som ett led i pensionsreformen inrättades Premiepensionsmyn- digheten (PPM) med uppgift att administrera premiepensionskon- ton och bistå allmänheten i angelägenheter som rör dessa konton. PPM får dock inte ge renodlade placeringsråd. PPM skall därutöver vara försäkringsgivare om den enskilde begär att behållningen på ett premiepensionskonto skall omvandlas till årliga pensionsbetal- ningar (en s.k. livränta). Enligt nu gällande regler är PPM ensam försäkringsgivare i premiepensionssystemet. Reglerna är även ut- formade så att den enskilde måste begära att hela behållningen på premiepensionskontot omvandlas till en årlig livränta vid ett och samma tillfälle. Det finns ingen möjlighet att välja en gradvis övergång från fondförsäkring till traditionell försäkring (livränta). Pensionsreformen innefattade även beslutet om att inrätta Sjunde AP-fonden för att förvalta icke-väljarnas medel i Premie- sparfonden. Sjunde AP-fonden förvaltar därutöver Premievalsfon- den som är ett statligt alternativ bland andra valbara fonder. Premiepensionssystemet är ett fonderat och avgiftsbestämt system. Den enskildes pensionspremier placeras i fonder och pensionsrät- tens framtida värde blir därefter beroende av fondernas avkastning fram till dess behållningen på premiepensionskontot omvandlas till livränta, alternativt tas i anspråk för att finansiera utbetalning av pension. Det innebär att det är den enskilde pensionsspararen som bär risken om utfallet blir sämre än förväntat. Det är också anled- ningen till att besluten om placering av pensionsrätter i avgiftsbe- stämda system som regel hänskjuts till den enskilde. De avgifter som avser premiepension förs över av () till , där PPM an- svarar för den tillfälliga förvaltningen av preliminära avgiftsmedel. Pensionsrätterna, inklusive upplupen avkastning, placeras i fonder för pensionsspararnas räkning. Enligt riksdagsbeslutet skall premiepensionssystemet vara öppet för svenska och utländska fonder som förvaltas av fondför- valtare som har rätt att utöva fondverksamhet i enligt lagen (1990:1114) om värdepappersfonder (numera ersatt av lagen [2004:46] om investeringsfonder). Sådana fonder måste uppfylla kraven i det s.k. UCITS-direktivet (85/611/EEG), eller krav som motsvarar dem som ställs i detta direktiv (prop. 1997/98:151 s. 409 och 724 samt prop. 2002/03:150 s. 270). Som ett ytterligare krav för deltagande gäller att fondförvaltaren ingått avtal med PPM. Ett sådant avtal förutsätter att fondförvaltaren uppfyller vissa grund- läggande villkor för informationsgivning och kostnader, t.ex. skall fonderna inte ha några uttagsavgifter. Utöver detta innehåller lagen inte några begränsningar av vare sig fondernas egenskaper eller de- ras sammanlagda antal. Det ansågs enligt förarbetena inte motiverat att ställa upp sträng- are regler för premiepensionssparandet än för annat fondsparande. Vanliga värdepappersfonder skulle alltså få ta emot medel för för- valtning inom premiepensionssystemet. Förarbetena innehåller inga uttalanden eller motsvarande om att antalet fonder kan bli för stort. Det uttalades däremot att utbudet av fonder skall vara brett och att de enskildas önskemål om ett brett fondutbud måste tillgodoses (prop. 1997/98:151 s. 409, 414 och 415). Det innebär sammantaget att frågor om fondernas antal och om fondutbudets övergripande sammansättning har kommit att avgöras av deltagande fondförvaltare. Som ett resultat av det omfattar systemet mer än 600 fonder. Den systemlösning som PPM valt medger byte av fond på nära nog daglig basis. Enligt förarbetena skulle en begränsning av bytes- rätten kunna få mycket negativa konsekvenser för den enskilde i ett känsligt marknadsläge. Antalet fondbyten kan alternativt begränsas på indirekt väg genom en avgift (prop. 1997/98:151 s. 419). Denna möjlighet har inte utnyttjats. Antalet fonder är mycket stort i ett internationellt perspektiv. Som en jämförelse kan nämnas att det amerikanska systemet för offentliganställdas tjänstepensioner (Thrift Savings Plan) innehåller endast fem fonder, varav två obligationsfonder och tre passivt för- valtade aktiefonder, s.k. indexfonder (två fonder som investerar i stora respektive små amerikanska bolag och en fond som investerar i utländska aktier). Genom en stark begränsning av valfriheten, i kombination med centraliserad upphandling, har det varit möjligt att hålla förvaltningsavgifterna i det amerikanska systemet på en mycket låg nivå. var förvaltningsavgiften till fondförvaltarna inom premiepensionssystemet av förvaltat kapital ef- ter rabatt. Till det kommer avgiften för att finansiera PPM:s verk- samhet som uppgick till . Om dessa förhållanden skulle bestå kan premiepensionen uppskattas bli i genomsnitt lägre än om kostnaden vore noll, med utnyttjande av antaganden i övrigt (Pen- sionssystemets årsredovisning 2002 s. 33). Om i stället de förhål- landen beträffande fondernas genomsnittliga förvaltningskostnad och PPM:s avgift som förutses skulle bestå tiden därefter, blir premiepensionen under i övrigt jämförbara förhållanden i stäl- let lägre än om kostnaden vore noll. I detta senare fall antas den genomsnittliga förvaltningsavgiften till fondförvaltarna och till PPM ha fallit till av förvaltat kapital. Kostnadssänkningar som kan genomföras utan att den för- väntade avkastningen påverkas negativt kommer pensionsspararna till godo i form av en högre förväntad pension. Kostnaderna för pensionssystemets administration har granskats av dåvarande (RRV 2003:21) och angränsande organisationsfrågor har setts över av den s.k. ANSA- utredningen i betänkandet – den nya myndighe- ten (SOU 2003:106). Både rapporten och betänkandet har remiss- behandlats och ligger nu till grund för fortsatta överväganden inom . Kostnaderna för PPM:s egen verksamhet hante- ras även inom ramen för denna process, tillsammans med frågor om hur pensionssystemet skall administreras. och byte av fond Premiepensionen är en del av den allmänna lagstadgade pensionen och omfattar därmed alla inkomsttagare. /04 omfattade systemet 5,2 miljoner individer, varav andelen aktiva väl- jare utgjorde knappt 3,1 miljoner. För dem som har gjort ett aktivt val hade sammantaget placerats i 615 fonder. Övri- ga, dvs. knappt 2,2 miljoner pensionssparare, hade avstått från att välja annan fond och därför fått sina medel, motsvarande 34 miljar- der kr, placerade i Premiesparfonden. Under systemets drygt tre- åriga drift hade därmed totalt placerats i fonder.1 /04 uppgick fondernas totala marknadsvärde till . Till följd av börsnedgång och därmed för- knippade förluster var det summerade marknadsvärdet lägre än summan av de ursprungligen placerade beloppen. Det är möjligt att den negativa börsutvecklingen även bidragit till att dämpa premiepensionsspararnas aktivitet. Av de 615 premiepensionsfonder som /04 utnyttjats av väljarna i någon omfattning var 348, dvs. mer än hälf- ten, utländska. har de utländska fonderna lockat fondväl- jarna i påtagligt låg utsträckning i termer av placerat kapital. Av det premiepensionskapital som placerats efter aktiva val har , mätt med genomsnittligt anskaffningsvärde, placerats i fonder som klassificeras som utländska i PPM:s fondhandelsstatis- tik. Därtill kommer att några av de mest populära utländska fon- derna marknadsförs av svenska fondbolag, varför intresset för ut- ländska fonder i egentlig mening varit ännu lägre. Det breda utbu- det av fonder har således utnyttjats i begränsad utsträckning.