sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — I uttalandet skall redovisas om någon styrelseledamot på grund av jäv eller annat motsvarande förhållande inte deltagit i behandlingen av ärendet eller om någon reserverat sig mot styrelsens beslut. Den uppfattning som styrelsen i målbolaget har om erbjudandet är av stort intresse för aktieägarna när de skall ta ställ- ning i saken. Styrelsen har i regel sådan insikt i förhållandena, att det är av värde att den syn som styrelsen har på erbjudandet kom- mer aktieägarna till del. Styrelsen skall därför enligt första stycket offentliggöra sin uppfattning om erbjudandet och ange skälen till denna uppfattning. Anser sig styrelsen inte kunna ge ett bestämt besked skall den ange anledningen till att en klar inställning inte kan redovisas. Styrelsen skall agera i samtliga aktieägares intresse. Det innebär att den vid utformning av uttalandet inte får styras av särskilda hänsyn till viss eller vissa ägare och givetvis inte heller av erbjudan- dets påverkan på styrelsens egen position. Det föreligger inte något krav på att styrelsen skall anlita oberoende expertis för att ge underlag till uttalandet. Det är dock normalt lämpligt att så sker. Styrelsen behöver på sig för att kunna utvärdera erbjudandet och komma med ett uttalande. Det kan därför inte krävas att uttalandet görs i direkt anslutning till att erbjudandet offentliggörs. Uttalandet skall emellertid göras inom skälig tid före acceptfristens utgång. Det innebär att det måste återstå så mycket av acceptfristen, att de aktieägare som valt att invänta uttalandet, har rimlig tid till förfogande för att utvärdera vad styrelsen uttalat. Om en styrelseledamot inte har deltagit i behandlingen av ärendet, t.ex. därför att han har ekonomiska intressen i budgivar- bolaget eller det av annat skäl föreligger en intressekonflikt, skall detta enligt andra stycket anges i uttalandet. På motsvarande sätt skall anges om någon styrelseledamot reserverat sig mot beslutet och skälen för detta, om dessa redovisats. Om målbolagets styrelse har uttalat sig om erbjudandet i sådan tid att uttalandet kan återges i prospektet, skall enligt Bilaga 1 huvudrubrik 4 uttalandet i sin helhet återges i prospektet. Om uttalandet inte föreligger i sådan tid att det kan tas in i prospektet skall i prospektet upplysas om när uttalandet beräknas föreligga. Det ankommer då på budgivaren att sedermera tillse att uttalandet sänds till målbolagets aktieägare. Målbolagets deltagande i en due diligence-undersökning II.15 Framställer budgivaren önskemål om att genomföra en s.k. due dili- gence-undersökning i målbolaget skall målbolagets styrelse ta ställning till om bolaget kan och skall medverka till en sådan undersökning och i sådant fall på vilka villkor och i vilken utsträckning detta skall ske. Styrel- sen bör sträva efter att begränsa undersökningen till vad som är nöd- vändigt för att lämna och genomföra erbjudandet. Om målbolaget i undersökningen lämnar icke offentliggjord informa- tion till budgivaren och denna information i icke oväsentlig grad är ägnad att påverka en värdering av bolagets aktier, skall målbolaget se till att informationen lämnas till aktieägarna och aktiemarknaden, om möjligt, före acceptfristens början och senast före acceptfristens utgång. Det förekommer att budgivaren i samband med ett offentligt erbjudande framställer önskemål till målbolaget om att få genom- föra en s.k. due diligence-undersökning för att få mer information om bolaget. I vilken utsträckning ett sådant önskemål kan och skall tillmötesgås ankommer enligt första stycket på målbolagets styrelse att avgöra med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet och med beaktande först och främst av vilket utrymme som tillämplig lagstiftning, framför allt aktiebolagslagen, och marknads- platsens noteringsavtal lämnar för sådant deltagande. Styrelsen måste också beakta reglerna om insiderhandel. Styrelsen bör medge att målbolaget medverkar i en due diligence-undersökning endast om styrelsen bedömer det tilltänkta erbjudandet vara av intresse för aktieägarna att få ta ställning till och budgivaren, som en förutsätt- ning för att lämna erbjudandet, skriftligen krävt att få genomföra undersökningen i fråga. Styrelsen måste i sitt ställningstagande givetvis väga in risken för att bolaget skadas, exempelvis genom att företagshemligheter Styrelsen bör med hänsyn till bl.a. denna risk se till att undersökningen inte blir mer omfattande än vad som är nödvändigt för erbjudandet. Styrelsen bör vidare se till att sekretessavtal upp- rättas som bl.a. begränsar budgivarens rätt att använda och sprida informationen samt att det i bolaget dokumenteras vad som lämnas ut, till vilka personer det skett och när informationen lämnats ut. Styrelsen bör också sträva efter att undersökningen sker på så som möjligt för att inte i onödan störa verksamheten i mål- bolaget. Om målbolaget i due diligence-undersökningen lämnar ut icke offentliggjord information till budgivaren och denna information i icke oväsentlig grad är ägnad att påverka en värdering av bolagets aktier, skall målbolaget se till att denna obalans i informationsläget rättas till innan aktieägarna har att ta ställning till erbjudandet. Det kan ske genom att informationen, i vart fall i sammanfattning, lämnas genom ett pressmeddelande och tas in i prospektet. Om något offentligt erbjudande inte lämnas efter due diligence-under- sökningen bortfaller målbolagets skyldighet att enligt förevarande regelverk offentliggöra den lämnade informationen. Om flera bud- givare planerar att lämna erbjudanden avseende aktierna i mål- bolaget är det av största vikt att målbolaget tillämpar reglerna på samma sätt gentemot samtliga budgivare. Har information lämnats till en budgivare, och begär en annan budgivare motsvarande information, skall denna begäran alltså tillmötesgås, om förutsätt- ningarna i övrigt är likartade. Självfallet skall styrelsen också i för- hållande till den andre budgivaren överväga vilka risker för bolaget som informationsutlämnandet kan medföra. Omständigheterna kan vara olika i förhållande till olika budgivare beroende t.ex. på konkurrenssituationen. Vad som sagts gäller due diligence-undersökningar, som påbörjas innan erbjudandet offentliggörs. En annan fråga är om en sådan undersökning skall kunna genomföras även efter det att erbjudandet har lagts fram. Enligt NBKs mening bör detta före- komma endast om det är nödvändigt för att bedöma om ett i erbjudandet uppställt fullföljandevillkor är uppfyllt eller ej. II.16 Har målbolagets styrelse eller ledning, på grund av information från den som avser att lämna ett offentligt erbjudande till aktieägarna i bolaget, grundad anledning att anta att ett allvarligt menat erbjudande är nära före- stående, eller har ett sådant erbjudande lämnats, får i målbolaget inte utan stöd av bolagsstämmans beslut vidtas någon åtgärd, som typiskt sett är ägnad att försämra förutsättningarna för erbjudandets lämnande eller genomförande. Ett offentligt erbjudande är riktat till aktieägarna i målbolaget. Det är viktigt att dessa får ta ställning till erbjudandet på ett så relevant och fullgott informationsunderlag som möjligt. Det är mot denna bakgrund man skall se reglerna om exempelvis budgivarens skyldighet att upprätta och lägga fram ett prospekt med visst inne- håll och målbolagsstyrelsens skyldighet att göra ett uttalande om erbjudandet. Lika viktigt är att målbolaget inte utan aktieägarnas stöd vidtar åtgärder som motarbetar erbjudandet. I förevarande bestämmelse föreskrivs därför att målbolaget inte utan aktieägarnas godkännande får vidta någon åtgärd som typiskt sett är ägnad att försämra förutsättningarna för erbjudandets lämnande eller genomförande. Målbolagets skyldighet att avstå från sådana åtgärder inträder tidigast då målbolagets styrelse eller ledning, på grund av information från den som avser att lämna ett offentligt erbjudande till aktieägarna i bolaget, har grundad anledning att anta att ett allvarligt menat erbjudande är nära förestående. Lämnas erbjudandet utan någon förhandsinformation från budgivarens sida blir den avgörande tidpunkten den tidpunkt då erbjudandet offent- liggörs genom ett pressmeddelande. Med uttrycket målbolagets "ledning" avses i detta sammanhang styrelsens ordförande eller vice ordförande, bolagets koncernchef eller bolagets verkställande direktör eller vice verkställande direktör. Kravet på att informationen om erbjudandet, för att begränsa målbolagets handlingsmöjligheter, skall ge "grundad anledning att anta att ett allvarligt menat erbjudande är nära förestående" innebär bl.a. att informationen måste vara någorlunda konkret, att budgiva- ren kan förmodas komma att agera på ett professionellt sätt och att budgivaren kan antas ha finansiella resurser att genomföra Enbart det förhållandet att styrelsen bedömer att erbjudandet inte kommer att vara tillräckligt attraktivt för aktie- ägarna är däremot inte en omständighet som ger styrelsen rätt att på egen hand låta vidta åtgärder som motarbetar erbjudandet. Det är inte möjligt att uttömmande ange vilka slags åtgärder som bolaget, i de fall bestämmelsen är tillämplig, inte får vidta. Det kan handla om exempelvis en riktad emission, en apportemission, ett återköp av egna aktier, en överlåtelse eller ett förvärv av tillgångar eller om ett erbjudande till aktieägarna i budgivarbolaget eller något annat bolag att förvärva deras aktier. Det kan också handla om att förmå ett dotterbolag att vidta sådana åtgärder. Huruvida dessa eller andra åtgärder träffas av bestämmelsen är emellertid avhängigt om åtgärden, typiskt sett, är ägnad att försämra förutsättningarna för erbjudandets lämnande eller genomförande. Åtgärder som typiskt sett är ägnade att försämra förutsättning- arna för erbjudandets lämnande eller genomförande får vidtas endast efter bolagsstämmans beslut. Det innebär att åtgärden inte ens kan vidtas med stöd av ett tidigare lämnat bemyndigande. Det innebär också att en åtgärd som beslutas av styrelsen under förut- sättning av bolagsstämmans godkännande i efterhand inte får genomföras förrän stämman lämnat sitt godkännande. Är styrelsen av uppfattningen att hänsynen till bolaget eller aktieägarna kräver att bolaget skyndsamt vidtar en åtgärd som enligt bestämmelsen skulle kräva stämmans godkännande får bola- get hos ansöka om dispens från kravet på stämmobehandling. Beroende på situationen i det enskilda fallet kan målbolagets styrelse ha skäl att överväga vilka andra åtgärder, syftande till att tillgodose aktieägarnas intresse i en budsituation, som kan vara lämpliga. Det kan t.ex. handla om att föra förhandlingar med bud- givaren eller med andra potentiella budgivare. Styrelsen kan i en sådan situation, i rimlig omfattning, anlita externa rådgivare eller förhandlingsbiträden. Budgivarens skyldighet att offentliggöra utfallet av erbjudandet II.17 Efter acceptfristens utgång skall budgivaren offent- liggöra: hur många aktier i målbolaget som omfattas av gjorda accepter i erbjudandet samt hur stor andel av aktiekapitalet och det totala röstetalet i målbolaget som dessa representerar, hur många aktier i målbolaget som budgivaren förvärvat utan- för erbjudandet samt hur stor andel av aktiekapitalet och det totala röstetalet i målbolaget som dessa representerar, huruvida uppställda fullföljandevillkor uppfyllts samt, i före- kommande fall, huruvida budgivaren beslutat fullfölja erbju- dandet trots att samtliga villkor ej uppfyllts, hur många aktier i målbolaget som budgivaren äger eller på annat sätt kontrollerar samt hur stor andel av aktiekapitalet och det totala röstetalet i målbolaget som dessa representerar, samt erläggande av vederlaget beräknas påbörjas. I förekommande fall skall upplysning också lämnas om beslut att: reducera de aktieposter som omfattas av gjorda accepter, begära tvångsinlösen av återstående aktier, eller förvärva ytterligare aktier på marknaden. När acceptfristen i erbjudandet har gått till ända är det av väsentligt intresse för aktieägarna och aktiemarknaden att budgivaren , dvs. så snart sammanräkningen har avslutats, informerar om utfallet av erbjudandet. Detta skall ske genom offentliggörande på det sätt som anges i punkten I.4. Av första stycket framgår att budgivaren för det första skall informera om hur många aktier i målbolaget som omfattas av gjorda accepter samt om hur stor andel av aktie- kapitalet och det totala röstetalet i målbolaget som dessa aktier representerar. Det ger en bild av hur framgångsrikt erbjudandet varit. Vidare skall budgivaren informera om hur många aktier i målbolaget som han förvärvat utanför erbjudandet samt om hur stor andel av aktiekapitalet och det totala röstetalet i målbolaget som dessa aktier representerar. Om budgivaren i erbjudandet upp- ställt villkor för erbjudandets fullföljande, t.ex. att en viss anslut- ning uppnås, skall han ange om dessa villkor uppfyllts eller, i före- kommande fall, att han beslutat fullfölja erbjudandet trots att samtliga villkor inte uppfyllts. Budgivaren skall också uppge hur många aktier i målbolaget som han vid acceptfristens utgång äger eller på annat sätt kontrollerar samt hur stor andel av aktiekapitalet och det totala röstetalet i målbolaget som dessa representerar. Slut- ligen skall det framgå erläggande av vederlaget beräknas påbörjas. I andra stycket ställs krav på information om bl.a. förlängning av erbjudandet. En budgivare kan vid acceptfristens utgång besluta att förlänga acceptfristen. Situationen kan exempelvis vara den att budgivaren inte nått upp till en anslutningsnivå som angivits i full- följandevillkoren, normalt , och därför förlänger accept- fristen för att nå en större anslutning. Inget hindrar att budgivaren under den förlängda acceptfristen frånfaller ett sådant villkor. Situ- ationen kan också vara den att budgivaren vid acceptfristens utgång nått upp till men ändå förlänger erbjudandet. Om budgivaren har gjort ett partiellt erbjudande och intresset av att överlåta aktier till budgivaren varit så stort att en pro rata- reduktion måste ske, skall information om detta lämnas i press- meddelandet. Slutligen skall, i förekommande fall, anges att budgivaren beslutat att begära tvångsinlösen av minoritetsaktier eller att bud- givaren beslutat att köpa aktier i målbolaget på marknaden. III Bestämmelser om budplikt Förutsättningar för att budplikt skall uppkomma vid ett direkt kontrollägarskifte III.1 Den som innehar aktier representerande av röstetalet för samtliga aktier i ett bolag (målbolaget) och genom köp, teckning, konvertering eller annat förvärv av aktier i bolaget, ensam eller tillsammans med någon honom närstående enligt punkten I.3 a)–d), upp- når en andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget som uppgår till eller överstiger , skall lämna ett offentligt erbjudande om att förvärva dels samtliga övriga aktier i bolaget som inte innehas av bolaget självt eller dess dotterföretag, dels andra av bolaget utgivna finansiella instrument vilkas prissättning skulle kunna väsentligt påverkas av att noteringen av de aktier som omfattas av erbjudandet upphörde (budplikt). Budplikt uppkommer också om någon som innehar av röstetalet för samtliga aktier i ett bolag, genom åtgärder från bolagets eller någon annan aktieägares sida, uppnår en andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget som uppgår till eller överstiger och därefter ökar sin röstandel genom förvärv av en eller flera aktier i bolaget. Om ett närståendeförhållande enligt punkten I.3 a)-d) etableras och parterna därigenom tillsammans uppnår ett innehav om eller mer av röstetalet för samtliga aktier i ett bolag, utlöses budplikt om någon av parterna därefter genom förvärv av en eller flera aktier i bolaget ökar parternas sammanlagda röstandel. Budplikt uppkommer inte om någon uppnått eller mer av röstetalet för samtliga aktier efter fullföljande av ett offentligt erbjudande avseende samtliga aktier i bolaget. Genom reglerna om budplikt erbjuds aktieägarna att efter ett kontrollägarskifte lämna bolaget genom att överlåta sina aktier till kontrollägaren. Baserat på det erfarenhetsmässiga deltagandet på bolagsstämmorna i svenska aktiemarknadsbolag och med beaktande av reglerna i andra länder som i dessa sam- manhang brukar jämföras med har gränsen för när ett kontroll- ägarskifte sker fastställts till av röstetalet för samt- liga aktier i bolaget. Budplikt utlöses således enligt första stycket om någon genom förvärv av aktier, ensam eller tillsammans med någon honom närstående enligt punkten I.3 a)–d), uppnår ett innehav som representerar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Hur många aktier som förvärvas har ingen bety- delse i sammanhanget, det avgörande är om det totala innehavet efter förvärvet uppgår till den nämnda nivån. Av budpliktsreglernas syfte att erbjuda aktieägarna en möjlighet att på visst sätt lämna bolaget efter ett kontrollägarskifte följer att budplikt utlöses först då det står klart att för- värvet är slutgiltigt och förvärvaren kan utöva rösträtt för aktierna i fråga. Det innebär exempelvis att vid förvärv genom aktieteckning i ett avstämningsbolag, budplikt utlöses först när emissionen regi- streras av PRV och aktierna tagits upp i aktieboken hos den centrala värdepappersförvararen (VPC). Det innebär också att om ett förvärv skall prövas av konkurrensmyndighet och rösträtt för aktierna kan utövas först sedan konkurrensmyndighetens beslut har lämnats, budplikt uppkommer först då. Vid beräkning av det totala antalet röster i bolaget skall inräknas aktier som innehas av bolaget självt. Ett återköp av egna aktier har alltså inte någon påverkan på hur många aktier som någon utom- stående kan förvärva utan att budplikt utlöses. Vid beräkning av om ett visst innehav utlöser budplikt skall endast innehav av aktier, inte t.ex. optionsrätter eller konvertibla skuldebrev som bolaget givit ut beaktas. Inte heller skall innehav av köpoptioner eller säljoptioner beaktas. En annan sak är att ett utnyttjande av en option eller en konvertibel kan medföra att inne- havarens röstandel kommer eller mer av röstetalet och därmed utlöser budplikt. Vid beräkning av förvärvarens andel i bolaget skall till dennes innehav läggas aktier som innehas av någon som är närstående enligt punkten I.3 a)–d). Närståendeförhållanden enligt punkten I.3 e) skall inte beaktas. Erbjudandet skall lämnas av den part som gör det aktieförvärv som medför att han tillsammans med närstående uppnår en röstandel om eller mer av röstetalet. Det spelar ingen roll om förvärvaren själv eller någon av de närstående är den i gruppen som innehar den största röstandelen. kan dock medge att någon annan, inom eller utom den berörda kretsen, lämnar erbjudandet med befriande verkan för den som utlöste budplikten. Budplikt kan utlösas genom köp, men också genom andra former av förvärv t.ex. konvertering eller teckning. Budplikt ut- löses däremot inte av åtgärder som vidtas av bolaget, t.ex. inlösen av aktier, och som resulterar i att en aktieägares röstandel ökar till eller mer av röstetalet. Aktieägaren i fråga har i det fallet inte själv vidtagit någon åtgärd som resulterat i den ökade röstandelen. Budplikt utlöses emellertid enligt andra stycket om aktieägaren därefter förvärvar en eller flera aktier i bolaget och till följd därav ökar sin röstandel. Motsvarande gäller vid vissa åtgärder från andra aktieägares sida. Det kan här handla om att en eller flera andra aktieägares aktier omvandlas till aktier med lägre röstvärde och att därigenom övriga aktieägare får högre röstandelar i bolaget. Om sådana åtgärder skulle resultera i att en ägare uppnår eller pas- serar gränsen utlöses budplikt om denne ägare där- efter förvärvar ytterligare en eller flera aktier i bolaget och där- igenom ökar sin röstandel. I tredje stycket regleras den situationen att ett närstående- förhållande enligt punkten I.3 a)–d) etableras och en sammanräk- ning av parternas innehav medför att nivån av röstetalet uppnås eller passeras. Av bestämmelsen framgår att detta i sig inte utlöser budplikt men att budplikt uppkommer om någon av parterna därefter förvärvar en eller flera aktier i bolaget och där- igenom ökar parternas sammanlagda röstandel. Genom att budplikt utlöses endast om parternas sammanlagda röstandel ökar upp- kommer budplikt normalt endast vid förvärv från någon utom- stående, inte vid förvärv från någon inom gruppen närstående. Skulle emellertid någon i gruppen genom ett eller flera sådana för- värv själv uppnå eller mer av röstetalet utlöses bud- plikt. Budplikten innebär att ett erbjudande skall riktas till samtliga innehavare av aktier och omfatta alla aktier i bolaget utom sådana aktier som innehas av bolaget självt eller dess dotterföretag. Erbjudandet skall också omfatta andra av bolaget utgivna finansiella instrument vilkas prissättning skulle kunna väsentligt påverkas av att noteringen av de aktier som omfattas av erbjudandet upphörde, jfr punkten II.9 tredje stycket. Ett offentligt erbjudande som omfattar alla aktier i målbolaget och som vid fullföljandet medför att gränsen av röstetalet uppnås eller passeras, utlöser enligt fjärde stycket inte budplikt. Alla aktieägare har i det fallet genom erbjudandet redan haft möjlighet att överlåta sina aktier. Om en budgivare först lämnar ett frivilligt offentligt erbjudande och därefter under acceptfristen genom köp på marknaden eller på annat sätt skaffar sig ett så stort aktieinnehav att nivån för budplikt uppnås, måste han anpassa erbjudandet till reglerna för sådana erbjudanden. Av punkten III.3 framgår att budplikten bortfaller om kontroll- ägaren från det att nivån för budplikt uppnåddes påkallar tvångsinlösen av resterande aktier enligt aktiebolagslagen (1975:1385). kan enligt punkten I.2 meddela undan- tag från reglerna. Denna möjlighet har visat sig ha särskild bety- delse i fråga om budplikt. Frågan om undantag skall beviljas får i det enskilda fallet prövas med utgångspunkt i syftet med budplikts- reglerna, dvs. att möjliggöra för övriga aktieägare att på visst sätt lämna bolaget när ett kontrollägarskifte ägt rum. Omständig- heterna kan i vissa fall vara sådana att något kontrollägarskifte de facto inte kan sägas ha skett, trots att bolaget har fått en ny ägare eller mer av röstetalet. Så kan exempelvis vara fallet vid omstruktureringar inom en koncern eller annan företags- grupp och vid generationsskiftesåtgärder på ägarsidan. Skäl för dispens torde normalt föreligga när innehavet uppkom- mit genom ett förvärv vartill aktieägaren ifråga inte aktivt med- verkat, t.ex. arv eller gåva. Andra skäl som bör kunna motivera dispens från budplikt är att innehavet uppkommit till följd av en emission av aktier som antingen utgör vederlag vid köp av bolag eller annan egendom eller är ett erforderligt led i rekonstruktionen av ett bolag med betydande ekonomiska svårigheter. har i dessa fall att genom en helhetsbedömning pröva om en dispens ligger i aktieägarkollektivets intresse och detta intresse kan anses väga tyngre än den möjlighet för aktieägare att lämna bolaget som budplikten innebär. Vid en sådan prövning kan nämnden bl.a. beakta i vilken utsträckning emissionen stöds eller vid en bolagsstämma förutsätter stöd av aktieägarna. Här liksom i övriga undantagssituationer kan förena sitt beslut med villkor. Ytterligare ett skäl att bevilja dispens kan vara att det i bolags- ordningen finns bestämmelser som begränsar det antal röster som varje aktieägare kan avge på en bolagsstämma. Om en sådan bestämmelse innebär att en aktieägare, oavsett storleken på sitt aktieinnehav, inte kan utöva rösträtt för aktier representerande av röstetalet för samtliga aktier i bolaget kan detta motivera dispens från budplikten. En dispens från budplikten innebär inte att aktieägaren ifråga sedermera genom ytterligare förvärv av aktier kan öka sin röstandel i bolaget utan att budplikt uppkommer. kan emellertid, om det finns speciella skäl, i ett dispensbeslut före- skriva att dispensen också omfattar ytterligare förvärv.