sou · GTB356d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Skyddet mot diskriminering gäller för ar- betslivet, bostadsmarknaden, undervisning och alla statliga pro- gram. Även nedsättande skämt eller andra tillmälen om en persons ras eller hudfärg kan ses som diskriminering. Inom arbetsmarknaden är det förbjudet att diskriminera när det gäller: platsannonser, rekrytering, befordran, arbetsförhållanden, lön och andra förmåner och avsked. Det avgörande är om en hand- ling har fått diskriminerande effekter, och inte om diskrimine- ringen varit avsiktlig.28 12.3.3Tillsyn av lagarna. The Canadian Human Rights Commission, CHRC Den kanadensiska kommissionen för mänskliga rättigheter har åtta ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden kan sitta i högst . De andra ledamöterna sitter i kommissionen på ideell basis. Le- damöterna kommer från olika delar av , är lika många kvin- nor som män och har olika bakgrund. De samlas regelbundet för att gå igenom olika fall och diskutera lösningar. Kommis- sionens vardagliga arbete sköts av 200 anställda som jobbar på hu- vudkontoret i . Det finns också kontor i de större regionala städerna , , , , och . Kommissionens arbete handlar till stor del om att utföra utred- ningar och undersökningar. Kommissionen ger också personer vägledning om vilka myndigheter de ska vända sig till med sina ärenden. En del av arbetet handlar om medling mellan parter i syfte att nå förlikning. Målsättningen är att förhindra att diskrimine- ringen fortsätter eller upprepas. Om parterna inte kommer överens, skickas fallet vidare till en tribunal för mänskliga rättigheter, som då kan avgöra om en individ eller organisation har gjort sig skyldig till diskriminering. Tribunalens dom kan överklagas till de federala domstolarna eller . Personer eller grupper som Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... har blivit utsatta för diskriminering kompenseras för den förlust de har lidit. Alla kostnader för undersökningar och förhandlingar be- talas av kommissionen. Om kommissionen bedömer att någon har blivit diskriminerad kan följande krav ställas på den ansvarige: starta ett program för att rätta till problemet skapa en plan för att förebygga diskriminering kompensera den drabbade för förlorad arbetsinkomst och psy- kiskt lidande betala kostnaden för överenskommelsen. Branch granskar arbetsgivare i privata och offentliga sektorn för att bedöma hur de efterlever Act. Kommissionen använder sig av vissa fö- rebyggande åtgärder för att försäkra sig om att grupper som länge diskriminerats i arbetslivet får en rättvis chans till anställning och befordring.29 The Canadian Heritage (Det kanadensiska kulturarvet) är en sepa- rat myndighet med ansvar för federala program och initiativ som har med det kanadensiska kulturarvet i vid mening att göra. Verket försöker få kanadensare att känna stolthet över sitt land och att respektera och värdesätta mångfalden som finns i landet. Myndig- heten stödjer kulturella utbyten över etniska gränser i syfte att bryta ner fördomar och rädsla. Den samarbetar med organisationer och andra myndigheter för att främja olika program runt om i Ka- nada. Några av organisationerna som arbetar aktivt med mångfald och integration är nationella museer, nationella kvinnoorganisation, konstkommission och ras- relationskommitté. Myndigheten har en egen minister som kallas för kulturarvs- minister. Myndigheten är indelad i bl.a. avdelningen för mångfald och avdelningen för ursprungsbefolkningen. Avdelningen för mångfald har som ansvar att främja en dialog om rasism och främ- lingsfientlighet i och sprida kunskap om mångfalden i lan- Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... dets olika delar. Det handlar också om att försöka göra företag och myndigheter medvetna om de lagar som skyddar minoriteter mot diskriminering. Avdelningen för ursprungsbefolkningen arbetar med att skydda deras rättigheter och identitet. De skapar kurser i modersmål och olika program som kan hjälpa ursprungsbefolkningen att hitta jobb och bättre undervisning. Avdelningen främjar också ursprungsbe- folkningarnas egna organisationers arbete med frågor som berör barn, kvinnor och hälsa. En annan uppgift är att se till att alla kana- densiska barn lär sig om ursprungsbefolkningens historia och deras kultur. Avdelningen arbetar också för att göra människor medvetna om den diskriminering som ursprungsbefolkningen har fått ge- nomlida och hur detta har påverkat historia och kultur.30 12.3.4Tillsyn av lagarna. The Human Rights Commission Ett exempel på de kanadensiska provinsernas egna kommissioner för mänskliga rättigheter är kommissionen i . Den etable- rades och var den första i . kommis- sion har till uppgift att bekämpa diskriminering i samhället och ge medborgarna i skydd och service i frågor som rör diskri- minering. Kommissionen använder lag om mänskliga rät- tigheter som rättesnöre. Kommissionen försöker se till att företag uppfyller följande krav: att rekrytering och anställning sker på ett rättvist och jämlikt sätt att man från ledningens sida uppmuntrar mångfald inom arbetslivet att inte någon form av diskriminering tolereras. Kommissionen försöker förbättra sitt arbete genom att vara ly- hörd, medveten och ha kunskap om vad diskriminering i själva ver- ket innebär. Den ger information och material till företag och en- skilda människor för att öka medvetenheten om deras rättigheter Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... Kommissionen försöker också utreda diskrimine- ringsanmälningar så skyndsamt som möjligt.31 Myndigheter på den lokala nivån fullmäktige etablerade 1981 sitt Access and Equity . Avsikten var att bidra till en förstärkning av de etniska relationerna i staden samt för att öka respekten för som en mångkulturell och mångetnisk stad. Syftet med programmet är bl.a. att förstärka ett positiv förhållande mellan de de olika etniska grupperna i , att arbeta för respekt för de mångkulturella värdena i och för att underhålla en infrastruktur som mot- verkar rasism och ojämlikhet när det gäller arbete, ekonomisk ut- veckling, mänskliga rättigheter, utbildning m.m. Genom program- met kan staden stödja strategiska allianser och nätverk med lokala organisationer för att öka delaktigheten och rollen som påverkare (advocacy). Programmet stödjer därför olika aktiviteter som stär- ker mänskliga rättigheter och jämlikhet/jämställdhet, allmänna ut- bildningsprogram som syftar till att eliminera rasdiskriminering samt program för att motverka hatbrott. Det finns ett tydligt fokus på empowerment av det lokala civila samhället. Det offentliga bidrar framför allt till att fokusera frågor som är av stor relevans för etniska minoriteterna. Det finns en medvetenhet hos politiker och tjänstemän att de behöver starka frivilliga organisationer som påverkare och intressebevakare för att det offentliga ska kunna göra sitt jobb. Och huvudfrågorna är just de som korsar bland annat olika etniska gränser (mänskliga rättig- heter, diskriminering, hatbrott). Även detta kan leda till större an- språk på påverkan eftersom det kan leda till en ännu tydligare sam- verkan grupperna emellan. (Detta är det motsatta till det som länge skedde i – det är organisering kring den egna nationaliteten som har varit i fokus i stället.) Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... bildades efter att den kana- densiska regeringen och den nationella kanadensisk-japanska orga- nisationen skrev på ett förlikningsavtal 1988. I förlikningsavtalet erkände den kanadensiska regeringen att de hade agerat orättvist och felaktigt mot invånare med japansk bakgrund under , då de infört rasistiska lagar mot personer i med japanskt påbrå. Regeringen medgav att de kränkt deras mänskliga rättigheter och brutit mot de konventioner som hade skrivit under och bad de drabbade om förlåtelse. I avtalet ena- des man också om att regeringen skulle grunda en organisation som skulle bedriva forskning om rasism, utveckla idéer om hur rasism kan motverkas och främja mångkulturella utbyten. CRRF öppnade sina dörrar 1997. CRRF är en nationell organisation med huvudkontor i . Organisationen kan betraktas som en blandning mellan en myn- dighet och en NGO. Personalen är inte politiskt tillsatt och består till stor utsträckning av aktivister som har jobbat med anti- rasistiskt arbete. CRRF har som mål att: öka den kritiska analysen om rasism och diskriminering i Ka- nada avslöja orsaker till rasism och hur rasism manifesterar sig framställa och presentera fakta för den kanadensiska befolk- ningen om olika minoriteter och hur dessa har blivit påverkade av rasism framhäva minoriteternas bidrag till samhället och hur deras kulturer har berikat det kanadensiska samhället i stort.32 Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... UARR är en frivilligorganisation, bildad i , som arbetar proaktivt med lokala aktörer, och de offentliga och privata sekto- rerna genom att bidra med utbildningsprogram och forskning som är nödvändig för att kunna motverka rasism i Kanada.33 Mer specifikt arbetar UARR med att höja medvetenheten om nyckelfrågor som finns i en multietnisk och mångkulturell stads- miljö; främja full och jämlik delaktighet genom att angripa hindren till lika möjligheter; och bidra till offentliga och privata institutio- ners utveckling av policys och praktiker som ska tillförsäkra lika tillgång till arbete och tjänster i . Bland annat har UARR lagt grunden för the Anti-Racism Re- sponse Network. Detta nätverk etablerades 1992 för att bidra till samordningen och förmedlingen av resurser till lokala frivilliga or- ganisationer som arbetar med att motverka både direkta och in- direkta former av rasism. De ca 145 organisationer som ingår i nät- verket reflekterar den etniska mångfalden som finns i om- rådet. Program of (CCPC) Detta program inrättades 1994. Det är en ideell organisation som bidrar med ekonomiskt och annat stöd till utveckling av pilotfall som rör grundlagens lika rättigheter och språkliga rättigheter (equ- ality rights) i . Programmet startades av olika jämlikhetsor- ganisationer i det civila samhället, samt akademiker och jurister som har ett intresse av jämlikhetsfrågor. Organisationen har en oberoende styrelse som bestämmer vad som ska få stöd. Medlem- marna är personer från olika organisationer som arbetar med frågor om mänskliga rättigheter och språkliga rättigheter. De har oftast tidigare jobbat på gräsrotsnivå och har som främsta mål att hjälpa dem som diskrimineras i samhället. Organisationen arbetar också med juridisk rådgivning och undersökningar. Tanken är att hjälpa de individer eller grupper som har betydelsefulla ärenden vars ut- gång kan bidra till en utveckling av rättspaxis. bidrar till fonden genom ett stöd på . Flera viktiga prejudikat har utvecklats på området tack vare denna fond. Även privata advokater och jurister från fri- Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... villiga organisationer kan bidra till en utveckling av rättspraxis på området.34 12.3.6Olika studier av intresse Visible Minorities and the : A report sub- mitted to the Canadian Human Rights Commission (Minoriteter och den offentliga sektorn i : en rapport till kanadensiska kom- missionen för mänskliga rättigheter) CHRC har kartlagt orsakerna till underrepresentationen av mino- riteter i den offentliga sektorn. Studien syftar till att ge den offent- liga sektorn konstruktiva förslag genom att identifiera bakomlig- gande problem vid rekrytering och i övriga arbetslivet. Med hjälp av enkäter, fokusgrupper och personliga intervjuer samlades såväl kvalitativ som kvantitativ information in. Studien fann att flexibilitet och ansvarsskyldighet var av speciell vikt eftersom detta direkt påverkade anställningsmöjligheterna för minoriteter. Den viktigaste observationen som gjordes var att det krävs engagemang och åtagande från högsta ledningsnivå för att kunna åstadkomma förändringar. När detta väl slagits fast kan man påbörja en process för att ta fram och genomföra mångfaldsplaner så att arbetsplatsen fullt ut kan leva upp till intentionen i både Pub- lic Service Employment Act och Act. Studien visade också att det inte är kvotering av minoriteter som behövs inom den offentliga sektorn utan snarare ett avlägsnande av hinder som står i vägen för att allas meriter och kunskap ska erkän- nas och bedömas likvärdiga.35 in : A Review of the Issues Denna rapport som producerades för . Trots att rapporten är mer än , riktas den in på frågor som har behov av att utveckla. Även om forskningen inte kunde sägas innehålla conclusive evidence (ovedersägliga be- vis) om rasism i rättsväsendet ansåg författarna att mino- Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... riteternas bild av rasism i systemet var tillräckligt för att dra slut- satsen att The perception of racism, based on individual experien- ces and other anecdotal evidence, cannot be without foundation. Slutsatsen innebär att man ska satsa mer på undersökande och ut- vecklande arbete för att åtgärda problemen som minoriteterna ut- sätts för i rättsväsendet.36 har ett viktigt historiskt arv med hänsyn till landets roll som en världsomfattande kolonialmakt. Etniska minoriteter har därmed länge spelat en viktig roll – men denna roll har varit speciellt tydlig sen slutet av . Bilden är inte ovan- lig för . Dessa minoriteter utgör ett spektrum av inflyttade invånare från f.d. kolonier, till arbetskraftsinvandrare till flyktingar. Relations Act 1976 (RRA) Relations Act skrevs och fick ytterligare tillägg i och med Race Relations (Amendment) Act 2000.37 Lagen förbjuder diskriminering på grund av ras, hudfärg, nationalitet eller etnisk grund. Lagen täcker diskriminering inom arbetslivet, bostadsmark- naden och utbildning samt utbyte av varor och tjänster. Den förny- ade lagen ger ett utökat skydd mot offentliga myndigheters diskri- minering. Den ställer inte bara krav på icke-diskriminering utan ålägger myndigheterna ett positive duty to promote race equality (ungefär: ett positivt ansvar för att främja etnisk jämlikhet, jämför med ett ansvar för att inte diskriminera). Det finns liknande lagar som förbjuder både könsdiskriminering och diskriminering pga. funktionshinder. Men dessa saknar mot- svarande positiva ansvar. Relations Act tillåter positiva åtgärder från arbets- givare och andra, men den kräver inte sådana åtgärder. Positiva åt- gärder får vidtas för att se till att det skapas en plattform, kun- skaper eller erfarenheter som gör att individen kan konkurrera på lika villkor för en tjänst. Däremot är inte positiv särbehandling 37Lagen ersatte den tidigare lagen . Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... tillåtet när ett anställningsbeslut ska tas. Med andra ord innebär positiva åtgärder att arbetsgivare, fackorganisationer, utbildnings- anstalter m.fl. kan ta egna initiativ för att öka tillgång och möjlig- heter, exempelvis genom utbildning, översättning av ansöknings- handlingar för etniska minoriteter eller andra åtgärder för att bidra till kvalificering av minoriteter för högre positioner på en arbets- plats.38 I sammanhanget är det viktigt att påpeka att jämställdhetslag antogs 1975 (Equal Opportunities Act 1975). Equal Opportunities Commission bildades som tillsynsmyndighet i förhållande till denna lag. Dessa två lagar byggdes upp på i princip samma juridiska förutsättningar – med hänsyn till exempel bevis- bördan, skadestånd och räckvidd. Crime and Disorder Act 1998 Lagen skrevs och innehåller en sektion om ras-motiverade brott (racially aggravated offences). Regeringen introducerade dessa nya lagbrott för att kunna ta itu med problemen kring rasis- tiskt våld och trakasserier. Därmed erkänner regeringen att rasis- tiska brott inte enbart drabbar offret, utan även offrets familj och att det kan påverka och hota en hel befolkningsgrupp. Syftet med lagen är att prioritera eventuella rasistiska motiv i bevisinsamlingen för att undvika att motiven ignoreras. En övergripande organisation av polischefer (– ACPO) definierar rasistiska incidenter som: varje incident där det för den undersökande tjänstemannen verkar som att klagomålet innehåller element av rasistiska motiv, eller varje incident som innehåller någon klagan syftande på rasis- tiska motiv. ACPO har tagit fram grundläggande handlingsplaner för handläggning av rasistiska incidenter. Vissa poliskårer har pro- ducerat handböcker för att behandla denna typ av brottslighet med största allvar. Definitionen för racial group är densamma som i RRA. För att stödja åklagare i sitt arbete påpekas bland annat att rasmotiverade brott är särskilt viktiga för det allmänna intresset i instruktio- nerna för statliga åklagare (for Crown Prosecutors). Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... med rasistiska motiv ska av domaren anses som brott som kräver strängare påföljder.39 Enligt (CPS-motsvarar åklagar- myndigheten) har ett ökande antal brott som innehåller ett ras- motiv lett till fällande domar under senare år.40 En anledning till detta kan vara det arbete CPS lagt ned på utveckling av en handbok som heter on Prosecuting Cases of Racist and Religious Crime, CPS lyckade arbete med att öka den etniska mångfalden inom CPS och/eller CPS tydlighet gentemot allmänheten om att hatbrott kommer att hanteras seriöst när dessa anmäls. Förmod- ligen kan anledningen hittas i en kombination av dessa faktorer. Jämförelser mellan länder är alltid mycket vanskliga men det kan noteras att i varje fall () har funnit att det finns viktiga problem med tillämpningen av den mot- svarande straffskärpningsgrunden i eftersom man föreslagit ett flertal åtgärder för att denna grund ska tillämpas i större ut- sträckning än har skett . (BRÅ 2002:9 s 9) The Racial Equality Unit(REU) Som en del av regeringens inrikesdepartement (Home Office) ar- betar REU för att regeringen håller sig till sitt mål att skapa en na- tion där rasism är oacceptabelt och motverkas, etnisk mångfald hyllas och där varje medlem i samhället har möjlighet att nå sin fulla potential. Enheten arbetar framför allt med individer och grupper för att bygga ett säkert, rättvist och tolerant samhälle samt med målsättningen att stödja ett samhälle där människor av alla ra- ser och bakgrunder är värdefulla och deltar på lika villkor. Ett av delmålen är därmed även att utarbeta en policy som förespråkar jämlikhet och motarbetar fördomar och främlingsfientlighet. Enheten är ansvarig för lagstiftning och policy kring ras- relationer och hjälper även till med att förespråka jämlikhet och lika möjligheter inom andra områden av och inom andra myndigheter. Med enhetens stöd satte inrikes- departementet upp ett servicemål för att förespråka rasjäm- likhet, särskilt för offentliga tjänster inom utbildning, sjukvård, Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... rättsväsende, boende och lokala myndigheter. Man publicerar även Race Equality in . Man strävar även efter att uppnå representativitet på arbetsplatser inom inrikes- departementet, poliskåren, och på fängelser.41 Åtmin- stone kunde rapportera man nått sitt mål för 2005.42 Det är dessa planer som alla myndigheter måste utveckla för att leva upp till sitt ansvar att motverka institu- tional racism and promote race equality – i enlighet med RRA ovan. The Commission for Racial Equality (CRE) Kommissionen är en offentligt finansierad enhet som initierades under Race Relations Act 1976 för att bemöta rasdiskriminering och förespråka jämlikhet. Kommissionen är tillsynsmyndigheten i förhållande till lagen. Kommissionen arbetar både inom den privata och den offentliga sektorn för att bidra till likabehandling och icke- diskriminering oavsett ras, hudfärg, nationalitet eller etnisk här- komst. Den arbetar både på individplanet och på ett strukturellt plan. Man arbetar med information och rådgivning till människor som anser sig ha blivit diskriminerade eller trakasserade på grund av sin ras samt bistår personer som har klagomål om rasdiskriminering och trakasserier. Genom kampanjer söker CRE öka medvetenheten kring rasfrågor samt uppmuntra organisationer och individer i ar- betet för jämlikhet. Den kan också föreslå nya lagar och andra åt- gärder och har en särskild roll i uppföljningen av myndigheternas positive duty to promote race equality.43 Den framtida Commission for Equality and Human Rights (CEHR) CRE har i princip gått med på regeringens förslag om införandet av en Commission for Equality and Human Rights. CRE har tills ny- ligen varit motståndare till en samlad tillsynsmyndighet för alla de olika diskrimineringsgrunderna eftersom man bland annat ansåg att det fanns en risk för en försvagning av myndighetens makt- befogenheter. De ändrade sig när de fick garantier om att skyddet mot etnisk diskriminering inte skulle försvagas, och att minimi- Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... skyddet mot alla former av diskriminering skulle förstärkas, samt att ett tydligt skydd mot diskriminering pga. religion skulle infö- ras.44 har kommit fram till att det bästa sättet att främja likabehandling och motverka diskriminering är genom en samlad tillsyn. Regeringens inställning presenterades i ett s.k. med titeln : A New Commission for Equality and Human Rights.45 Jämlikhet är en viktig fråga för alla och inte enbart en minoritetsfråga. Efter konsultationsprocessen kring , Equality and Diversity: Making it Happen, drog regeringen slutsatsen att en samlad tillsynsmyndighet är den bästa lösningen för att uppnå visionen om ett mer rättvist, mer inklude- rande och mer framgångsrikt land. Rapporten (det s.k. ) som föreslår en Commission for Equality and Human Rights (CEHR) klargjorde visionen, rollen, och befogenheterna för den nya kommissionen. CEHR skall ha ett helhetsansvar för mot- verkande av diskriminering i samhället, samt ha ett ansvar för främjande av mänskliga rättigheter. Enligt regeringen har de nuvarande separata kommissionerna för kön, etnicitet, funktionshinder starkt bidragit till utvecklingen av jämlikhet. Samhällsförändringar medför att nya tydligare arbets- former behövs som även tar hänsyn till nya grunder som ålder samt inte minst samspelet mellan dessa. Medan den nya kommissionen måste ha ett fokus och expertkunskap med hänsyn till varje diskri- mineringsområde, ska den även stå för jämlikhet och mänskliga rättigheter på ett sätt som korsar de olika grunderna. En samlad myndighet kommer att ha intersektionalitet som nyckelfråga. Dessutom kan den underlätta för arbetsgivare och andra att ha en kontakt med endast en myndighet när det gäller olika diskrimine- ringsgrunder. (2004:17–18) The Commission for Racial Equality har finansierat flera lokala by- råer som arbetar med mångfaldsfrågor och etnisk diskriminering. finns det över 90 sådana byråer runt om i Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder... och majoriteten har stöd från CRE. Detta är ett effektivt sätt att bidra till det lokala arbetet mot rasism och diskriminering.46 På lokal nivå har många kommuner skapat nämnder som har ett brett ansvar för motverkande av diskriminering och främjande av jämlikhet. och Leeds är några exempel. The Leeds Equal Opportunities Unit Leeds Equal Opportunities Unit ska bland annat se till att de lokala myndigheterna i följer Race Relations Act 1976 och Race Relations Amendment Act 2000. Enheten informerar om mångfald och etnisk diskriminering till de lokala myndigheterna och upp- manar dem att ta initiativ till och utveckla jämlikhetsplaner. Enheten fungerar också som ett stöd till minoriteter, kvinnor och funktionshindrade som har den lokala myndigheten som sin ar- betsgivare.47 Commission arbetar med jämlikhetsfrågor på en bred front. De frågor som berörs gäller allt från kön, till etnicitet, funktionshinder och sexuell läggning.