sou · GTB373d7 · 2006-01-01 00:00:00 — I de flesta länder motsvarar inte tillgången på förskolor på långt när behovet, särskilt inte för barn , och en omfattande utbyggnad står på dagordningen. Allt fler länder är medvetna om att det behövs offentliga investeringar för att utbyggnaden ska få fart. I många länder strävar man efter att förbättra stödet till barnfamiljer även på andra sätt, till exempel genom att införa (eller förlänga) betald föräldraledighet. Ett annat högprioriterat område är åtgärder för att höja kvaliteten i förskolan, bland annat genom att förbättra (eller införa) utbildningen av förskollärare. skiljer sig åt i synen på barn och även i synen på familjens och samhällets uppgifter. Kulturella, sociala och ekono- miska förhållanden påverkar vilka strategier man använder när det gäller omsorg om små barn. Omfattning av föräldraförsäkringen varierar. Det är viktigt att betona att vi i använder termen föräldraförsäkring i bety- delsen betald föräldraledighet. Det är inte sällan som man i olika internationella jämförelser använder termen i betydelsen rätt till ledighet. Med en sådan definition blir t.ex. den svenska föräldra- försäkringen långt i och med att båda föräldrar har rätt att korta gå ner i arbetstid tills det att barnet har fyllt . Här fokuse- rar vi att beskriva längden på betald föräldraledighet och hur många dagar finns reserverade för enbart pappan (existerar inte utanför ) eller mamman (oftast reglerad som moderskapspenning). är det land som har längs föräldraförsäkring. Den totala omfattningen betald föräldraledighet fördelas () till mamma, () till pappa och de resterande kan disponeras av båda för- äldrar. Dessutom finns det i 10 s.k. pappadagar som kan användas i direkt anknytning till barnets födelse och parallellt som mamman använder föräldraförsäkringen. I är längden på föräldraförsäkringen beroende av ersättningsnivån. Föräldrarna kan helt enkelt välja med 100 procents ersättning (av tidigare inkomst) eller med 80 procents ersättning. Dessa fördelas till mamma, till pappa och de resterande kan disponeras av båda föräldrar. och har inga dagar av föräldraförsäkringen reserverade för pappan. Den danska föräldraförsäkringen är varav 18 är reserverade till mamman. Föräldraförsäkringen i är lång varav får disponeras av mamman och de resterande 26 kan överlåtas mellan föräldrarna. är landet som lyfts fram som före- gångsland i den svenska debatten pga. att successivt infört en tredelad föräldraförsäkring till mamma, 3 månader till pappa och 3 månader att disponeras av båda för- äldrarna (dvs. kunna överlåtas till en av föräldrarna). har med sina den kortaste betalda föräldraledigheten av alla nordiska länder. Eller med andra ord en extra pappamånad i den svenska föräldraförsäkringen och de svenska papporna skulle komma i samma nivå när det gäller reserverade pappamånader som papporna från . För att ytterligare åskådliggöra föräldraförsäkringen i de nordiska länderna visar vi också här en översiktstabell (Tabell 2) som brukar publiceras av den nordiska socialstatistiska kommittén i dess årsbok trygghet i den nordiske land. Tabell 2 Regler för betald föräldraledighet i de nordiska länderna Antal veckor med betald (se fotnot 2) (dvs.kan överlåtas) (pappa hemma tillsam- mans med mamma i direkt anslutning till födelsen. 1.Den samlade föräldraledigheten kan förlängas med 8 eller till 40 eller och då blir den samlade föräldraledigheten 58 eller . Den- na förläggning är dock betingad med en motsvarande nedsättning av ersättningsnivån så att den totala utgiften för föräldraförsäkringen blir den- samma oavsett om man förlänger ledigheten eller inte. Därför (denna föränd- ring trädde i kraft ) väljer NOSOSKO fortfarande att redovisa den jämförbara längden på föräldraförsäkringen i . 2.Om en pappa tar ut , får han bonus med . 3.42 veckor ersättningsnivå eller ersättningsnivå. 4.Pappan har rätt till 2 obetalda veckor. Ersättning under dessa får de flesta anställda via kollektivavtal. I består föräldraförsäkringen av två delar. Den första delen moderskapspenningen ger en ersättning som är av tidigare arbetsinkomst efter första barnets födelse och efter andra och tredje barnets födelse. Enligt den andra delen av föräldraförsäkring som kan användas efter moderskaps- penning får förälder med ett barn ersättning , för- älder med minst två barn får ersättning upp till . Ersättnings- nivån är beroende om man har heltidsarbete eller deltidsarbete (Corman 2004). När det gäller de sydeuropeiska länderna utgörs deras föräldra- försäkringar av relativt korta moderskapspenningar. I får man betald moderskapspenning. Den betalda föräldra- ledigheten är ännu kortare i och . är ett speciellt fall när det gäller föräldraförsäkringen i och med att beloppet är inkomstprövat. Längden på ledigheten är 18 månader och kan förlängas upp om pappa tar 6 månaders ledighet. Som påpekats ovan är det österrikiska syste- met icke jämförbart med de nordiska föräldraförsäkrings- modellerna och kan snarare ses som ett inkomstprövat vårdnads- bidrag. har egentligen ingen föräldraförsäkring i och med att de föräldraledighet som man har rätt till är obetalda. Moderskapspenningen är betald och är lång, där avser tiden före förlösningen och tiden efter. Pappor i har rätt pappadagar i anslutning till barnets födelse (2005). I är frågor kring barnomsorg och föräldraförsäkring just nu under diskussion och regeringen har aviserat reformer på området. har relativt generös föräldraförsäkring. Sammantagen betald föräldraledighet är i , varav avser moderskapspenning (2005). Avslutningsvis när det gäller , där har man rätt till 12 veckors föräldraledighet. Hur många av dessa veckor är betalda och hur många obetalda varierar mellan olika företag. Många företag ger sina anställda 6 veckors betald föräldraledighet och en del företag ger betalt till alla sina anställda. Mäns attityder med avseende på föräldraledighet, en jämförelse Hur de olika föräldraförsäkringssystemen ser ut är viktigt. Men systemen har också en effekt på hur attityderna i samhället ser ut och förändras. Enligt den så kallade EU barometern (European Commission 2004) och på frågan om män tagit eller tänker ta ut några föräldra- försäkringsdagar svarade av alla tillfrågade från de 15 EU- länderna att de varken tagit ut eller tänker ta ut . Motsvarande siffra för de svenska männen ligger på . Detta ska jämföras med , och , och och som ligger långt efter. Dessa uppgifter är förstås inte jämförbara givet att systemen ser olika ut och att i många av de Europeiska länderna utanför männen har relativt låg ersättningsnivå vid föräldraledighet (eller riskerar att förlora jobbet). Icke desto mindre visar attitydfrågorna att många EU-länder har och troligen kommer att fortsätta att ha problem med relativt lågt barnafödande. 7 Hur förklaras jämförelsen och var några av få utvecklade länderna som hade en uppgång i barnafödandet under 1980- talet och dessutom låg på nivåerna kring två barn per kvinna. Det är bl.a. därför som och ofta tas som exempel när man vill påstå att det går att uppnå relativt högt barnafödande både via väl- färdsstaten och via marknadsstaten (1998). Till historien hör att fruktsamheten i , till skillnad mot andra utvecklade länder (utanför ), vände upp efter att fallit ner till 1,74 barn per kvinna . Fruktsamheten i översteg över 2 barn per kvinna och har legat där. I kritiken av jäm- förelsen mellan välfärdsstaten och marknadsstaten har det fram- förts att marknadsstaten på detta område inte är hela sanningen, också i finns skatterabatter och arbetsgivarstöd som riktas till familjer. Det relativt höga barnafödandet i förklaras dock av helt andra faktorer. En viktig förklaring är hög andel tonårsgraviditeter (Lesthaeghe 2000). AEnligt visa studier förklarar andel tonårs- graviditeter förklarar så mycket som en tiondel av fruktsamhets- Andra förklaringen är att relativt hög immigration (där dessutom en hög andel har latinamerikanskt ursprung) påverkar barnafödandet positivt. Forskningen har visat att barnafödande tenderar att bli högre bland invandrare, framförallt efter invandringstillfället (2001). har spansktalande i ett högre barnafödande än övriga befolkningen (OConnell 1991). En tredje förklaring lyfter fram lägre ålder för förstföderskorna i jämfört med andra (Lesthaeghe och Moors 2000, Frejka och Calot 2000) som en viktig förklaring bakom det högre barna- födandet i . Till exempel är fruktsamheten i åldern 20–högre i än i . Avslutningsvis är tillgång till informell barnomsorg (lågt betalda immigranter) kanske en av de viktigaste förklaringarna för att amerikanska kvinnor allt annat lika har relativt högt barnafödande. 8Hur förklaras utvecklingen av barnafödande i vissa EU-länder Som påpekats ovan existerar det ett samband mellan ett relativt högt barnafödande och förutsättningarna att kombinera arbete och familj och barn. Placering av olika grupper av länder som det går att utskilja från diagram 12 understryker detta ytterligare. Det finns dock länder som har antigen högre eller lägre barnafödande än vi skulle kunna förvänta oss givet olika länderanalyser. Fruktsamhet, EU15, 2002 , , och har ett relativt sett högre barnafödande än man skulle kunna förvänta sig givet omfattningen och sammansättningen av deras familjepolitik. Sam- tidigt skulle behövt ha högre barnafödandet i och med att lägger relativt mycket pengar på familjepolitik När det gäller tyder det mesta på att faktum att barna- födande på ligger kring 2 barn per kvinna är framförallt ett övergående företeelse. Barnafödandet har minskat snabbt på och trenden pekar fortfarande mot fortsatta minskningar. Förklaringen bakom relativt sett högre barnafödande går knappast att hitta i att investerar i familjepolitiken. Till exempel är barnbidraget jämförelsevis lågt och är starkt inkomst- relaterat. Det betyder att barnbidraget kommer i första hand de inkomstsvaga till del. Snarare påverkas barnafödandet på av kultur och traditioner. Traditionerna har effekter på bl.a. familjestrukturen på . Det är vanligt att ganska unga människor är sambor på . Nästan en femtedel av ungdomar som är 16–är sambor. Många unga sambor startar sin egen familj i förälderns hem. Det gäller en fjärdedel av sammanboende män och lika stor andel av sammanboende kvinnor . På har man jämförelsevis rymliga bostäder och föräldrar kan genom att upplåta sitt hem stödja unga par i början av deras samliv. En av grupper som i många andra länder har relativt sett låg fruktsamhet är studerande. Barnafödande bland studerande är högre på än i andra länder. Det isländska studielånsystemet är det enda i som länge, , tagit full hän- syn till de studerandes familjeförhållanden och levnadsomkostna- der. Det har varit till stor hjälp för studerande med barn. Mellan av studielåntagarna hade barn . Familjepolitiska insatser är i framförallt riktade mot att skapa incitament för att familjer ska ha mer än ett barn. Barnbidrag är åldersrelaterad (äldre barn får högre barnbidrag) och utgår först i och med det andra barnet. Barnbidraget är högre för tredje och fjärde barnet. Dessutom tillkommer ett extra flerbarnstillägg för varje barn i familjer med tre eller fler barn. En annan faktor ofta glömd i olika analyser är det att den franska (för)skola (école maternelle) är tillgänglig för alla barn . Dessutom existerar det i ett statligt stöd för privat hjälp i hemmet i form av barnflicka (2004). och utmärker sig genom en mycket stor andel deltidsarbete. Deltidsarbete utförs framförallt av den kvinnliga arbetskraften. Den barnomsorg som finns är också deltidsanpassat och på det sättet kan den också utgöra en fälla för många ensamstående kvinnor genom att deras förutsättningar att konkurrera på arbetsmarknaden blir starkt beskurna givet att barn- omsorgen inte är anpassad till förvärvsarbetande hushållsmed- lemmar utan snarare förutsätter att kvinnorna (oftast) i familjer arbetar deltid. lyfts ofta fram som ett land med en relativt generös föräldraförsäkring och relativt höga familjepolitiska utgifter, men dålig tillgång till barnomsorg. Den dåliga tillgången till barnomsorg är förstås en viktig förklaring bakom det låga barnafödandet. Den andra förklaringen kanske ligger i det att det som i kallas för föräldraförsäkringen liknar dock mer det som vi i brukar kalla för vårdnadsbidrag. Sammantaget skulle troligen inom rammen för de resurser som man använder för familjepolitiska åtgärder kunna få ett bättre utfall med avseende på barnafödande om man utformade mixen av olika familjepolitiska åtgärder på ett annat sätt. 9 Gapet mellan faktisk fruktsamhet och det önskade Det existerar ett signifikant gap mellan faktisk fruktsamhet och det önskade antalet födda barn i de flesta Europeiska länder. (Frejka and Calot 2001, . 2000, Bongaarts 2001, 2001, 2004). Vidare är det oroande att andelen kvinnor som uppger att de inte fått det önskade antalet barn ligger kring ca 30–i EU (2004). Gapet mellan uppnådd och önskad fruktsamhet varierar med utbildningsnivån. Det är framför- allt bland de högutbildade kvinnorna som de som inte förmår uppfylla sina livsmål när det gäller barn och familj finns (Hantrais et al. Nästan varannan högutbildad kvinna inom EU uppger att hon inte uppnått önskad fruktsamhet (2004). Detta är särskilt påtagligt i vissa stora EU-länder, t.ex. i . När det gäller andra stora är det intressant att notera att undersökningar gjorda i och visade att i dessa två länder låg det önskade genomsnittliga antalet föda barn på 2,2 barn per kvinna (2004). Givet detta har ett gap mellan faktisk fruktsamhet och det önskade antalet föda barn på ca 0,5–0,6 barn per kvinna, medan motsvarande gap i stort sett inte verkar existera i . Tar vi dock hänsyn till den höga andelen tonårsfödslar i visar det sig att ett vist gap finns också i . Sammanfattningsvis upplever i stort sett alla ett gap mellan det faktiska och det önskade utfallet när det gäller fruktsamhet. Detta betyder att utrymmet för policy åtgärder som kan minska gapet är både stort och efterfrågat. 10Först studier, sedan jobb, och därefter familje- bildning och barn(?) Barnafödandets starka samband med utvecklingen på arbets- marknaden förstärks också av föräldraförsäkringens nära koppling till föräldrarnas sysselsättning och inkomster av arbete. Det är här viktigt att påpeka att föräldraförsäkringen passar in i ett etablerat beteendemönster hos män och kvinnor i barnafödande ålder: först studier och sedan jobb, och därefter familjebildning och barn (om förutsättningar finns). Att det handlar om ett etablerat beteendemönster hos män och kvinnor i barnafödande ålder visar inte minst det faktum att nio av tio gymnasieungdomar tycker att man ska vänta med barn tills man har ett fast jobb och en trygg inkomst. Denna inställning gäller oberoende av kön och av social och kulturell bakgrund (Barnafödandet i fokus, Ds 2001:57). Vikten av fast arbete för dagens unga (16–) framgår också av (, 1998), där lika många unga kvinnor som män anser att det är viktigt att ha en fast anställning (). Det ekonomiska oberoendet är central för dagens unga män och kvinnor och deras val av tidpunkt för barnafödandet. Genom att kvinnors och mäns etableringsålder på arbetsmarknaden har skjutits uppåt, så leder detta till en höjning av åldern då kvinnor får det första barnet. Den genomsnittliga åldern för förstföderskan ligger () på i . Som det framgår av diagram 13 är utvecklingen mot en ökad genomsnittlig ålder för förstföderskorna en trend som finns i alla EU-länder. Trots att skillnaderna i nivån är stora är det mycket som talar för att vi under de närmste åren kommer att se en konvergens här, där de nya EU- länderna rätt snart kommer i kapp EU-15. Källa: 2004. Utvecklingen mot allt högre genomsnittlig ålder för först- föderskorna ser likadant ut också i andra . , och ligger på samma höga nivåer som de flesta av EU-länderna. Till exempel var den genomsnittliga åldern för förstföderskorna i 2003. Kvinnornas arbetskraftsdeltagande ligger fortfarande lägre än mäns i alla länder. ligger kvinnornas arbetskrafts- deltagande i närmast 10 EU-länder och resterande länderna ligger i intervallet 60–(diagram14). Arbetskraftsdeltagande bland kvinnor, EU 2002 Arbetskraftsdeltagande bland kvinnor ökar mycket starkt (diagram 15). Med stor sannolikhet kommer arbetskraftsdeltagande att fortsätta öka framförallt i länderna som , och som har det lägsta arbetskraftsdeltagande bland kvinnor i EU. Arbetskraftsdeltagande bland kvinnor ökar snabbt, förändringen 1983–2003 (, och 1988–2003, och 1998–2003) Källa: Egna beräkningar. Den starka ökningen av arbetskraftsdeltagande bland kvinnor som har ägt rum visar på en trend som inte analyserats tillräckligt och som kan ha stora konsekvenser för utvecklingen av barnafödandet. Som påpekats ovan väljer kvinnor arbetsmarknaden först. Denna trend håller på att bli allt tydli- gare oavsett vilket land det gäller. Det betyder att den framtida utmaningen för många EU-länder inte kommer att bli att utforma system för att män och kvinnor kan kombinera arbetsliv med barn och familj, utan snarare system som gör det möjligt för unga män- niskor att överhuvudtaget välja att ha barn (eller i många fall möj- lighet till fler än ett barn). Arbetskraftsdeltagande och fruktsamhet, EU, 2002 Källa: Egna beräkningar. Diagram 16 visar att det för EU:s 25 medlemsländer inte finns något som helst samband mellan arbetskraftsdeltagande bland kvinnor och fruktsamheten i ett land. Att delta på arbetsmarknaden kommer först för de nya generationer av kvinnor och män, och sannolikt kommer arbetskraftsdeltagande bland kvinnor i de länder där det ligger relativt snart att öka och hamna i intervallet 75–i och med att nya generationer kvinnor med högt arbetskraftsdeltagande ersätter de äldre generationer av kvin- nor med lägre arbetskraftsdeltagande. 12 Sysselsättning är viktig för barnafödande Kvinnornas sysselsättningsgrad varierar starkt mellan EU länderna. Också här framstår de nordiska och de sydeuropeiska kvinnorna som motpoler. Medan sysselsättningsgraden bland de nordiska kvinnorna ligger kring , är det bland de sydeuropeiska kvinnorna enbart varannan som är sysselsatt. De stora skillnaderna i sysselsättningsgrad är speciellt problematiska för kvinnor i barnafödande åldrar i och med det starka sambandet mellan kvin- nornas sysselsättningsgrad och barnafödande (diagram 17 och 18). Sysselsättningens betydelse för barnafödande framgår från flera olika undersökningar. Kvinnor med en normal arbetsrelaterad inkomst har så stor benegenhet att får sitt första barn som kvinnor med dålig anknytning till arbetsmarknaden (saknar eller har mycket låg arbetsinkomst) (SCB 2003). Vidare har det också visats att barnafödande påverkas även av förändringar i arbetsmarknadssituationen i kommunen (Hoem 1998). Styrkan i arbetsmarknadsanknytningen har också betydelse för barnafödande. De som har tidsbegränsade eller korta s.k. behovs- anställningar har lägre benägenhet att få barn (SCB 2001). Högre sysselsättning – högre barnafödande, EU 15 Källa: Egna beräkningar. Högre sysselsättning – högre barnafödande, EU 25 Källa: Egna beräkningar. Sysselsättningens stora betydelse för barnafödandet har också konstaterats i olika studier som analyserat utvecklingen i . Enligt dessa studier visar det sig att huvud orsaken bakom den snabba nedgången i barnafödandet i sedan slutet av 1970- talet har varit att unga män och kvinnor har skjutit upp och många fall fått färre barn än önskat på grund av låg sysselsättning och permanent hög arbetslöshet (Adsera 2004, 2005, and 2001, Gutierrez-Domenech 2002). Vi har tidigare konstaterat att sysselsättningens betydelse för utveck- lingen av barnafödandet har också framkommit från analyser av svenska data på kommunnivå. Därför är det intressant att lyfta fram att analyser av spanska data på regionnivå (provinsnivå) visar att ju högre arbetslöshet i en provins desto högre gap mellan uppnådd och önskad fruktsamhet (Adsera 2005). En stabil inkomst kan ses som en förutsättning för barnafödande och detta har framkommit i flera studier gällande svenska kvinnor (RFV 20032). resultat har visat att kvinnors inkomstnivå är viktig för barnafödande och ju högre inkomsten är desto större är benägenheten att få barn (Ds 2001:57, Duvander och Detta gäller främst kvinnor som är medan de äldre förstföderskorna är mindre påverkade av inkomsten. 13 Risken för ekonomisk utsatthet är högst för familjer med små barn Föräldraskap, dvs. när man får barn har detta direkta konsekvenser för den ekonomiska situationen. För det första tillkommer en familjemedlem som behöver försörjas och för det andra någon måste ta hand om barnet vilket leder till en minskad omfattning av förvärvsarbete. Det betyder att familjers ekonomi påverkas rätt mycket när ett barn tillkommer. Enligt kommittén Välfärdsbokslutet (SOU 2001:57) lever en större andel av 0–5-åringar än av äldre barn i familjer med risk för ekonomiskt utsatthet. Alltså risken för barnfattigdom är som störst för barn i åldern . levde av barnen i åldern 0–bland 16–17-åringar med en inkomst som understeg av medianen. Detta gap hade dessutom ökat . oh de nordiska länderna har dock färre ekonomiskt utsatta barn än andra . Huvudförklaringen bakom detta har visat sig vara utformningen av den svenska familjepoliti- ken. Det gäller framförallt tillgång till barnomsorg och en relativ generös föräldraförsäkring. Samt att den svenska familjepolitiken stimulerar ett relativt andra länder högt sysselsättningsgrad bland ensamstående föräldrar. I en doktorsavhandling där data från 18 analyse- rats visar att föräldraförsäkringen har betydelse för hur många barn blir ekonomiskt utsatta. Hur många barn som blir ekonomisk utsatta påverkas både av ersättningens storlek och av försäkringens varaktighet, men också om ersättningen är inkomstrelaterad (om den stimulerar till arbete). De nordiska länderna som vi påpekat ovan har också en mycket högre syssel- sättningsgrad än andra länder inte minst bland ensamstående mammor som är en särskilt utsatt grupp. Sambandet mellan ersättningsnivån i föräldraförsäkringen och andelen ekonomiskt utsatta barn framgår tydligt från diagram 19. : föräldraförsäkringen påverkar antalet ekonomiskt utsatta barn Källa: Ferrarini T. (2003). och de tillgängliga resurserna kan ha konse- kvenserna för hela livet. Ekonomiska villkor har konsekvenser för bl.a. barnens hälsa. I en genomgång av olika studier angående socioekonomiska hälsoskillnader bland svenska barn i åldern 0– visar Bremberg (2002) att barnen i den lägsta socioekonomiska gruppen löper högre risk för såväl dödlighet (30– högre risk), kroppslig sjuklighet () och skador (). Vidare löper barn som bor i familjer med ekonomiska problem överrisk för psykisk ohälsa (2001, 2001, 2003). Case et al (2002) konstaterar också efter analyser av amerikanska data att det finns tydliga samband mellan både inkomst och självskattad hälsa samt mellan inkomst och objektiva hälsomått. Ekonomiska villkor under barndomen påverkar också hälsan i vuxenlivet (et al , & 1999, Vågerö 1997, Nyström-Peck och 1995, 1993). Allt fler forskare pekar på att just barnens villkor är mycket betydelsefulla både för barnens hälsa men också för andra sociala och ekonomiska utfall under vuxen- livet. Frågan hur man klarar utbildningen senare i livet är det enda området där, trots starka positiva resultat från andra länder (Dun- can et al. 1998), inte finns några belägg i svenska data för att eko- nomiska förhållanden i livet har negativa konse- kvenser för utbildningsresultaten. I stort sett på alla andra områden leder ekonomiskt utsatthet till negativa utfall också under vuxen- livet. Föräldraförsäkringen som välfärdssystem som leder till att färre barn hamnar i ekonomisk utsatthet får därmed även större betydelse för ett lands framtida utveckling. Sammantaget betyder detta att en välfungerande föräldraförsäkring kan vara en mycket viktig samhällsinvestering utifrån flera olika perspektiv.