sou · GTB372 · 2006-01-01 00:00:00 — Utredningen har valt att redan i delbetän- kandet i allt väsentligt behandla alla de aspekter på alkolås som direktivet anger, dock på varierande detaljeringsnivå. Slutbetänkan- det kommer att redovisa mer utförligt beskrivna överväganden och förslag. Merparten av förslagen är sådana som medverkar till att öka acceptansen och användningen av alkolås och andra tekniska sys- tem. Vissa av förslagen har grupperats under denna rubrik även om det inte finns någon klar gräns mellan dessa förslag och de som redovisas under andra rubriker. Vi har även valt att göra en utförlig beskrivning av problem- komplexet alkohol och trafik, av användningen av alkolås i och i andra länder och av tekniker för alkolås. Vi tror att det är en viktig bakgrund till förståelsen för de förslag som läggs och till bedömningen av den samhällsekonomiska nyttan. Frågan om alkolås i andra slag av motordrivna fordon än person- bilar, lastbilar och bussar har lämnats till slutbetänkandet. Utredningens uppdrag och arbete Kontakter med rattfylleriutredningen har visat att det nu inte finns några kopplingar mellan de två utredningarna. 2.2.2Arbetsmetodik – hur utredningen arbetat Utredaren och utredningssekreterarna har enskilt och vid olika formella möten diskuterat med företrädare för berörda aktörer – ideella organisationer och frivilligorganisationer, fordonsindustrin, akolåsdistributörer, intresseorganisationer, kommunerna, lands- tingen, myndigheter, företrädare för transportörerna m.fl. Fokus har varit på alkolås som verktyg för nollvisionen. Utredningen har orienterat sig om hur alkolås används och fungerar inom olika användningsområden i och internationellt. MHF:s kontaktnät nationellt och internationellt har varit en mycket värdefull källa för utredningen. Genom det har utredningen fått tillgång till kunniga personer och insyn i aktuell forskning och utveckling, intressant litteratur och statistik och om marknaden m.m. inom ämnesområdet. Utredningen har även haft täta kon- takter med olika företrädare för , främst i frågor om pågående försök med villkorlig körkortsåterkallelse och om alkolås för att kvalitetssäkra transporter. Tre protokollförda möten vardera har hållits med utredningens expertgrupp och referensgrupp. Tre formella möten har hållits med företrädare för Bil och svensk bilindustri. Förslaget om alkolås som villkor för fortsatt körkortsinnehav för personer med alkoholproblem, men som inte dömts för rattfylleri, bygger på arbetsmaterial som tidigare tagits fram i samråd med länsstyrelsernas . Förslaget har dock modifierats. Ambitionen är att i slutbetänkandet fullfölja utredningen enligt direktivet i sin helhet. Vi tror att synpunkter på delbetänkandet kommer att bli till värdefull hjälp med att avgränsa utredningen till de mest effektiva förslagen. Kopplat till dessa förslag kommer frågan om författningsförändringar att beskrivas. Bedömningen av de samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenserna kom- mer att fördjupas. Utredningens uppdrag och arbete Flera av förslagen tror vi kommer att kräva förändringar i och överenskommelser. Det blir därför viktigt att hålla dörrarna öppna under den politiska processen och successivt modi- fiera förslagen till det politiskt möjliga. Vi tror dock att kan komma ganska långt med nationella åtgärder. alkohol (se även bilaga 2) I lagen om trafikbrott (1951:649), senast ändrad , regleras straffbarhetsgränserna för alkohol i trafiken. Det finns två nivåer beroende på hur allvarlig överträdelsen är: Den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker i så stor mängd att alko- holkoncentrationen under eller efter färden uppgår till i blodet eller per liter i utand- ningsluften döms för rattfylleri till böter eller fängelse . Då brottet anses som grovt, ska föraren dömas för grovt rattfylleri till fängelse i högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om föraren har haft en alkoholkoncentration som uppgått till i blodet eller per liter i utand- ningsluften eller om föraren annars har varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annat medel, eller framförandet av for- donet har inneburit en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Den nedre straffbarhetsgränsen i framgår av tabellen. EU- kommissionen rekommenderade 2001 att den högsta tillåtna blod- alkoholhalten i EU:s medlemsländer skulle vara 0,5 promille.1 tillämpar dock ett antal länder högre promillegränser. Något gemensamt beslut om högsta tillåtna promillegräns för hela EU-området har ännu ej kunnat fattas. 1 , Kommissionens rekommendation av om högsta tillåtna blodalkoholkoncentration () för förare av motorfordon, I: Europeiska gemen- skapernas officiella tidning, informationsnummer 2001/C 48/02. Straffbarhetsgränser trafik och alkohol 4Alkoholens påverkan och attityder till alkohol och trafik 4.1Olycksrisk alkoholens betydelse för körförmåga och omdöme Alkohol har till en början en stimulerande verkan, men när alko- holhalten ökar blir den hämmande effekten på framför allt det centrala nervsystemet allt mer dominerande. Allra först påverkas förmågan till komplicerat tänkande samt omdöme, uppmärksam- het, koncentrations- och reflektionsförmåga. Det är alltså de högre kognitiva funktionerna som allra först hämmas vid alkohol- påverkan. Redan vid så låga koncentrationer av alkohol i blodet som är olycksrisken förhöjd. Risken ökar sedan pro- gressivt med stigande promillehalt. Den successivt ökade olycksrisken är kopplad till försämrade färdigheter med allt långsammare reaktionsförmåga och försämrade motoriska funktioner. Redan vid är koordinations- förmågan försämrad. Eftersom omdöme, tankeförmåga och upp- märksamhet också hämmas av alkoholen, undervärderar den påverkade personen försämringen av funktionerna. Detta leder i sin tur till ökat risktagande. Gränsen för rattfylleri sänktes från 0,5 till genom ändring av lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. I förarbetena refererades till en rad undersökningar om sambandet mellan blodalkoholkoncentration och olycksrisk hos fordons- förare. Dessa undersökningar pekade sammantaget på att den kritiska nivån i risksituationer kunde uppskattas till 0,2 0,4 pro- mille medan den i inte lika krävande situationer uppskattades till 0,4 0,5 promille.1 Även de långsiktiga effekterna av alkoholkonsumtion är av betydelse för trafiksäkerheten. Anmärkningsvärt nog förblir den 1 Regeringens proposition 1989/90:2 (om trafiknykterhetsbrotten m.m.). Alkoholens påverkan och attityder till alkohol och trafik SOU 2005: verbala förmågan ofta intakt längre än andra förmågor. Den kan därmed maskera övriga skador. En svensk studie visar att risken för olycka ökar 4 gånger jämfört med nykter körning om förarens blodalkoholkoncentration är och 40 gånger om den är . En norsk studie visar att risken att dödas i en trafikolycka ökar 100 gånger när blodalkoholkoncentration ökar från 1,0 till 1,5 promille.2 av omkomna i trafiken i trafiken har samband med alko- I av alla resor i har samband med alkohol över vägtrafiken är föraren rattonykter – genomsnittlig alkoholhalt i blo- av resorna görs med rattonyktra förare (,i sannolikheten för att en rattfull förare i orsakar en döds- Risken att en rattonykter olycka i trafiken är ca 150 gånger förare orsakar en dödsolycka högre än för den genomsnittlige är ca större än för en föraren eller ca 225 gånger högre än för nyktra förare. resultaten om risker skulle med dessa samband även stämma för . Rattonyktra förare kör i genomsnitt mindre än medelbilisten.3 Risken per körd mil är därför ännu högre. 2Nilsson, , Lagstiftning om alkolås i alla motordriva fordon som preventiv metod mot ratt- fylleri, C-uppsats, vid , 2004: Bjerver och var först att visa, i praktiska körprov, att påverkan på kördugligheten inträffar redan vid mycket låga promillehalter. , , , Alkohol och trafikbrott: en uppgift för rättskemin, 1999. En studie visar att risken för olycka om förarens alkoholhalt är är 4 gånger högre än vid nykter körning och vid att risken vid är 40 gånger högre (, [red. ], Trafiksäkerhet: en kunskapsöversikt, 1998. En annan studie visar att risken att dödas i trafikolycka ökade 100 gånger om blodalko- holkoncentrationen () ökade från 1,0 till (, (red. ), Trafik- säkerhet: en kunskapsöversikt, 1998, s. 426. 3Bedömning finns om att de alkoholpåverkade förarna svarar för ca en promille av trafik- arbetet. Muntlig uppgift från , . Alkoholens påverkan och attityder till alkohol och trafik Alkoholkonsumtionen i har ökat sedan mitten av 1990- talet, se tabell. Den stigande totalkonsumtionen medför sannolikt att även rattfylleri blir vanligare. Männens konsumtionstopp in- träffar i 24 och kvinnornas i 20 åldern.4 Här finns en mycket stark samstämmighet med statistiken om obduce- rade omkomna fordonsförare med alkohol i blodet överstigande straffbarhetsgränsen. Alkoholkonsumtionen i liter ren alkohol för personer > 15 år Källa: SoRAD, . Alkoholforskaren visar i en studie att det finns ett starkt samband mellan totalkonsumtion och rattfylleri. Studien bygger statistik över alkoholkonsumtion, rattfylleri och alkoholrelaterade trafikolyckor. En ökning av totalkonsumtionen medför enligt studien att rattfylleriet ökar med Utifrån beräkningsmodell bedöms ratt- fylleriet ha ökat med på grund av den ökande konsumtionen.5 Denna beräknade ökning är dock betydligt lägre än ökningen av andelen med alkohol i blodet bland obducerade omkomna personbilsförare (alkoholhalt i blodet över ). I en studie vid undersöktes vilken påverkan den ökade alkoholkonsumtionen har haft på trafiksäkerheten.6 Undersökningen gjordes när vissa län på försök hade öppet i Systembolagets butiker. I dessa län ökade alkoholkonsumtion . Resultaten visar att konsumtionsökningen ökade det totala antalet trafikolyckor i för- sökslänen med 8,5±2,i jämförelse med kontrollgruppen. Effekterna gällde även olycksutfall; de svårare olycksutfalls- (CAN), Drogutvecklingen i Sve- rige: Rapport 2004, rapport nr 82, s. 21. 5Norström, alkoholkonsumtion av alkohol leder till ökat rattfylleri, i CAN:s tidskrift och narkotika, nr. 3 1999, s. 27 30. 6Nilsson, , Leder den ökade alkoholkonsumtionen till fler trafikolyckor? D-uppsats, vid 2005. Alkoholens påverkan och attityder till alkohol och trafik kategorierna ökade mest. Den starkaste effekten uppvisades för kategorin svårt skadade som ökade med hela 26,4±5,. 4.3Rattfylleri och graden av alkoholproblem Projektet har studerat sambandet mellan graden av alkoholproblem och registrerad blodalkoholkoncentration () för personer misstänkta för rattfylleri.7 I studien registrerades också ålder, kön och plats och tid för blåskontrollen. Studien visar att av de motorfordonsförare som misstänkts för ratt- fylleri (totalt 2 104 personer) hade alkoholproblem i form av riskabla eller skadliga alkoholvanor enligt frågeformuläret Audit, Alcohol use disorders identification test.8 Det är dock oklart om denna uppgift även beskriver den verkliga andelen med riskabla eller skadliga alkoholvanor enligt detta kriterium, eller om andelen även är en avspegling av polisens metodik. Av speciellt intresse är slutsatsen att så många som av förarna med lägre koncentration alkohol i blodet än (dvs. under straffbarhetsgränsen) definierade enligt Audits:s krite- rier ha riskabla eller skadliga alkoholvanor.9 Slutsatsen är att före- komsten av alkohol i blodet hos en person vid en poliskontroll utgör en stark indikation på alkoholproblem även när kon- centrationen alkohol i blodet är låg. 7Kapubra = Kartläggning, prevention, uppföljning och behandling av rattfyllerister. Projekt vid för att ta reda på den svenske rattfylleristens alkoholvanor, sociala situation, hälsa och personlighet under ledning av professor , , Hans & Hubicka, , Kapubranytt nr 1, 1999. 8Bergman, Hans, , Rapport till . 9Muntlig uppgift från på . Poängen med Kapubra:s forskningsrön är att det genomgående finns en hög andel alkoholproblematiker bland ratt- fylleristerna och att det gäller även de som gripits med låg promillehalt. Andelen alkohol- problematiker är alltså lika stor hos alla i spannet 0,2 oavsett om de har 0,2 eller när de påträffas av polisen. Däremot ökar andelen problematiker successivt vid riktigt höga promilletaler. Alkoholens påverkan och attityder till alkohol och trafik Relativ andel av obducerade fordonsförare med alkohol 1999 Av alla obducerade var helt utan spår av alkohol i blodet, hade denna andel minskat till . 0,2-0,5 0,5-1,0 1,0-1,5 1,5-2,0 Promillehalt alkohol i blodet () för obducerade förare som haft spår av alkohol i blodet Leverförändringar kan vara en indikation på alkoholberoende även om sådana inte alltid uppstår ens vid allvarligt och långvarigt be- roende. Av de omkomna personbilsförare som obducerades och som hade en blodalkoholkoncentration mellan 0,1 till 3,6 pro- mille (i genomsnitt) var det som hade leverförändringar. Den genomsnittliga alkoholkoncentra- tionen i blodet för dem som hade druckit alkohol men inte hade leverförändringar var dock så pass hög som 1,52 promille.10 4.4Attityder till alkohol och trafik Ett grundläggande krav för att en person ska få ha körkort är enligt körkortslagen att han eller hon har ett nyktert levnadssätt. Detta krav är väl förankrat i medborgarnas syn på alkohol och trafik. genomför attitydundersökningar inom trafikområdet (trafiksäkerhetsenkäten) . 10 , , Alkoholpåverkade personbilsförare inblandade i dödsolyckor , I av olyckorna har den obducerade föraren med BAK>0,själv omkommit utan att någon passagerare eller att någon annan person dödats. Totalt sett dödades 21 andra personer av obducerade föraren med BAK>0,, 13 som passa- gerare, 6 personer i annan personbil och 2 fotgängare. Totalt 75 dödade personer finns i materialet. Alkoholens påverkan och attityder till alkohol och trafik publicerade undersökningen avser 2003.11 I denna anger i åldrarna att gränsen för rattfylleri borde gå vid alkohol i blodet i stället för nuvarande . Dessutom ansåg att straffet för rattfylleri borde vara hårdare. Acceptansen för polisens alkohol- och drogkontroller i trafiken är hög, långt högre än för övriga typer av trafikkontroller. Även bland ungdomar anser majoriteten att det är oacceptabelt att sätta sig bakom ratten och köra när man har druckit.12 Möjligen går det att skönja en pågående förändring i attityden bland unga förare. De flesta anser också att straffen är för milda för berusade bilförare som kört ihjäl en medtrafikant. stöder de straff som utmäts – fängelse i mindre än . Var femte svensk vill att rattonyktra som dödat en medtrafikant ska få livs- tidsstraff. Lika stor andel förespråkar permanent indraget körkort. Många kräver fängelse i kombination med vårdinsatser.13 Acceptansen för alkohol i trafiken kan dock variera över landet, vilket tycks ha att göra med hur stor risken för upptäckt har varit. 11Warnemo, , Trafiksäkerhet. Resultat års trafiksäkerhetsenkät, publikation 2004:45. 12Levy, , , Resultat från en kvalitativ undersökning avseende attity- der till alkohol/droger och rattonykterhet bland ungdomar, Rapport från , 2004. Undersökningen om ungdomars attityder till alkohol/droger och ratt- onykterhet genomfördes i , och på uppdrag av . 13SIFO-undersökning, Lämpligt straff för rattonykter som kört ihjäl någon, projektnummer 1512679, 2004. 5Rattfylleriets omfattning och konsekvenser 5.1Indikatorer på alkohol i trafiken Alkohol i trafiken bedöms vara ett ökande problem och antalet olyckor som har samband med alkohol tycks öka, men säker statistik saknas. De indikatorer som används för att bedöma pro- blemets omfattning och hur detta utvecklats utgår från olika direkt eller indirekt mätbara mått. Med direkta mätningar avses mätningar av rattfylleriet i trafiken, antingen genom poliskontroller eller genom trafikanternas självrapporterade rattfylleri i olika undersök- ningar. Till indirekta mätningar räknas mätningar av olika variabler som påverkar eller påverkas av rattfylleriet och som därigenom kan användas som indikatorer för rattfylleriets omfattning.1 Indikatorer är bl.a.: 1.självrapporterat rattfylleri i enkäter 2.den totala alkoholkonsumtionen i samhället 3.andelen och antalet alkoholpåverkade i polisens kontroller 4.antalet anmälda med misstanke om rattfylleribrott 5.andelen och antalet misstänkt alkohol- eller drogpåverkade förare i vägtrafikolyckor med dödade, skadade eller egendoms- skador 6.andelen av och antalet obducerade dödade i trafiken av olika trafikantkategorier som har haft varierande grad av alkohol i blodet i undersökningar. Den statistik som redovisas utgår dock från olika nivåer på blodalkohol- halten vilket försvårar tolkningen av statistiken. framgår inte heller av statistiken vilket kriterie som tillämpats (exv. över , över eller att alkohol överhuvudtaget förekommit i blodet) 7.analyser av dödsolyckor i djupstudier. 1 , , , Skattning av rattfylleriets omfattning metodfrågor och datakvalitet, 505, 2004, s. 5 7. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser har få alkoholpåverkade fordonsförare i vägtrafiken i en internationell jämförelse. Det är dock svårt att uppskatta andelen rattfyllerister i vägtrafiken. Rattfyllerist definieras som förare av motorfordon inklusive moped med alkohol i blodet. institutet (VTI) gjorde 1996 en gjordes 1996 ca 14 000 resor (av alla resor) att av alla förare av – ca 20 000 uppräknat till 2004 motorfordon vid slumpvisa kon- Antalet motorfordonsförare som körde och kör onyktra i trafiken är dock längre eftersom medelbilisten gör ungefär gränsen (0,34 inkl. 2 resor och en del av de polisens toleransmått).2 rattonyktra kör onyktra mer än en resa gjordes i ca 2,7 miljarder Andelen (%) av alla förare som någon trafiken.3 Det innebär att det gjordes i genomsnitt ca 14 000 rattonyktra kan bedömas utifrån hur många resor i genomsnitt dessa 1 rattonykter resa/kvartal 1 rattonykter resa/månad förare kan ha ökat till igenomsnitt 1 rattonykter resa/vecka ca 20 000 genom ökad trafik och ökad alkoholkonsumtion och med oförändrade förhållanden i övrigt. 2Källa: , . I kommittédirektivet står att knappt en procent av alla förare i trafiken är påverkade av alkohol. Vad den uppgiften kommer ifrån framgår inte och stämmer inte med VTI:s utredning. Eventuellt kan det vara en bedömning av hur många förare som någon eller är rattonyktra, vilket då skulle mot- svara drygt en rattonykter resa . 3Statistiska centralbyrån, Svenskarnas resor 1996 – resultatrapport, 1997, s. 10. Rapporten anger 2,687 miljarder resor med motorfordon i vägtrafiken . Resa = Med resa avses en reskedja från start till mål (huvudresa). En resa från hemmet till dagis för att lämna barn och därefter till arbetsplatsen räknas som en huvudresa som består av två delresor, eftersom det blir nytt ärende med resan efter att barnen lämnats på dagis. En delresa kan i sin tur bestå av flera reselement, om olika färdsätt använts. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser Varje fordonsförare gör ungefär två resor i genomsnitt. Man kan förmoda att en viss del av förarna är rattonyktra vid fler än en resa . Antalet rattonyktra förare i trafiken är därmed färre än antalet resor med rattonyktra förare. Om varje person som kör onykter i genomsnitt kör rattonykter bara en resa per kvartal är det av alla förare som kör rattonyktra. Är genom- snittet en rattonykter resa är det av alla förare som kör rattonyktra . Dessa resultat stämmer då ganska väl med resultaten från självskattningarna. Alkolås i har sammanställt resultat från under- håll av alkolås i 538 fordon med alkolås i företag som kvalitets- säkrat sina transporter. Resultat från loggarna visar att i 0,34 pro- cent av blåstesterna översteg alkoholkoncentrationen i blodet 0,2 promille.4 Om dessa data återspeglar den verkliga andelen onyktra motorfordonsförare skulle det betyda fler onyktra förare på våra vägar jämfört med VTI:s bedömning . Det är dock tveksamt om denna population är representativ för hela motorförarkollektivet – bland annat är andelen män högre vilket ökar andelen och många alkoholberoende förare hade troligtvis utsorterats tidigare av transportföretagen vilket talar för en mindre andel. 4 Utvärdering av demonstrationsförsök, . Rattfylleriets omfattning och konsekvenser 5.2.2Polisens kontroller: utandningsprov misstanke om och lagförda för rattfylleribrott Utandningsprov och misstanke om och lagförda rattfyllerister (antal) Person som lagförts för därav strafföre- läggande för ratt- fylleri, grovt ratt- Andel lagförda för grovt rattfylleri av alla lag- Källa: RPS och BRÅ. Återkallade körkort avser återkallelsepunkt 1, vilket till helt övervägande delen avser rattfylleri. Av tabellen framgår polisens utförda alkoholutandningsprov och andra aktiviteter i samband med trafikbrott kopplade till alkohol och narkotika. Om ett alkoholutandningsprov utfört med polisens sållningsinstrument ger positivt utslag görs ett noggrannare bevis- prov. Det kan vara ett blodprov eller ett prov på utandningsluften. gör polisen ett avdrag på /l (dvs. ) på den alkoholhalt i utandningsluften som bevisinstrumentet registrerat. Rattfylleribrott kan därför påvisas först om instrumentet visar /l (0,alkohol i blodet). Anledningen är att det alltid finns ett mått av osäkerhet i mätresultaten. kommer polisen att göra ett säkerhetsavdrag som är av det uppmätta medelvärdet Rattfylleriets omfattning och konsekvenser av de två prov som görs med instrumentet. Ändringen görs för att instrumenten har blivit bättre och mäter mer exakt. Polisen räknar med att antalet förare med misstanke om rattfylleri därmed kommer att öka med ca 7 procent.5 Antalet med misstanke om grovt rattfylleri kommer att minska, dock mycket marginellt. Antalet personer som misstänkts eller lagförts för rattfylleribrott är dock ett osäkert mått på den verkliga förekomsten av alkohol och andra droger i trafiken. Andelen som har blivit misstänkta för rattfylleribrott vid polisens kontroller är betydligt högre än andelen resor med onyktra förare eftersom polisens strategi är att göra kontroller vid platser och tidpunkter då fler förare är ratt- onyktra. Andelen alkoholutandningsprov över straffbarhetsgränsen (+ polisens toleranspåslag) vid polisens kontroller har åren 1997 2002 legat på en nivå i genomsnitt för hela . Andelen varierar dock över landet. Inom region norr var den och i Region hela 2,95 pro- cent.6 Skillnaderna kan bero på olika strategier eller också på olika regional förhållanden och identifierbara koncentrationer av onyktra förare under vissa tider och platser. genomförde polisen drygt en halv miljon alkoholutandningsprover . togs beslut om att man skulle uppnå 1,8 miljoner prover . Denna nivå nåddes i det närmaste 1994. Därefter sjönk omfattningen till drygt en miljon utandningsprov . Antalet har därefter successivt ökat med i genomsnitt. 5Pressmeddelande från samt muntlig uppgift från , Riks- polisstyrelsen .. 6Vägtrafikinspektionen, Promemoria TR 80, 040127, s. 38. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser Alkohol i blodet hos misstänkta för rattfylleri. 0,20-0,50 0,50-1,00 1,00-1,50 1,50-2,00 Blodalkoholkoncentration, promille i blodet = Av diagrammet framgår den blodalkoholhalt som polisen har registrerat för förare som misstänkts för rattfylleri. För de förare där blodprov tagits är resultatet relativt snarlikt fördelningen för obducerade förare, dock inte lika utpräglat. lagförs drygt 10 000 personer för rattfylleri och grovt rattfylleri, varav drygt hälften för grovt rattfylleri, se tabell. Nästan 6 000 personer får indraget körkort. Av tabellen framgår också att antalet lagförda och misstänkta för rattfylleri ökat i betydligt lägre takt än polisens kontroller. Den relativa förändringen kan vara ett tecken på en minskning av rattfylleriet eller på att polisen förändrat sin metodik. Av dem som misstänktes 2002 var män.7 Brottsförebyggande rådets statistik visar att av de lagförda rattfylleristerna återfaller i rattfylleribrott och inom tre år.8