sou · GTB373d7 · 2006-01-01 00:00:00 — Föräldraförsäkringen utgör tillsammans med barnomsorg en grundläggande förutsättning för att unga män och kvinnor ska kunna realisera sina planer med avseende på barn och familj En relativ hög ersättningsnivå i föräldraförsäkringen leder till lägre andel ekonomiskt utsatta barn. För dagens unga män och kvinnor kommer etableringen på arbetsmarknaden på första plats. Det har som konsekvens att för- äldraförsäkringen är nödvändig men är inte tillräckligt för att unga män och kvinnor ska kunna förena arbete och barn. Det krävs både barnomsorg och ett barnvänligt arbetsliv. En välfungerande föräldraförsäkring är en av de viktigaste sam- hällsinvesteringar ett land kan göra för att stimulera den framtida utvecklingen. (2004). Changing Fertility Rates in Developed Markets. The Impact of Labor Market Institutions. (2005). Differences in Desired and Actual Fertility: An Economic Analysis of the Spanish Case. 1584, () (2001). bust, baby bust? (2001) Childbearing patterns of foreign-born women in ,for Demographic Rese- arch, Working Paper WP 2001-020 Batljan I, . (2000). Kommer det att finnas en hjälpande hand? Bilaga 8 till /2000. (1981) (Revised and Enlarged in 1991) A treatise on family, , MA: university press, pp. , , , . (2001). Ny kris i befolkningsfrågan? Välfärdspolitiska rådets rapport . (2001). Fertility and reproductive preferences in post- transitional societies. In Bulatao R and Casterline J (eds.). Global Fertility Transition. A Supplement to Population and Develop- ment Review 27:260–281 Bradshaw J, Finch N. (2002). A Comparison of Child Benefit Packages in 22 Countries. Leeds: Bremberg S. (2002). Sociala skillnader i ohälsa bland barn och unga i . Case A, Lubotsky D, . (2002) Economic Status and Health in Childhood: The Origins of the Gradient. , 92; 1308-34 (1998) Reproduction and survival in an unknown world: what drives todays industrial populations and to what future? NIDI Hofstee Lecture Series, No. 5, Inter- disciplinary , The Hague () (2004). Recent demographic developments in Europe 2004. (2000). Family policies, working life arrangements, and the third child in two low-fertitity populations. A comparative study of contemporary and . Rese- arch Reports in Demography No. Ds 2001:57 Barnafödandet i fokus – Från befolkningspolitik till ett barnvänligt samhälle. , , Yeung W J, . (1998). How much does childhood poverty affect the life chances of children? , 63: 406–423 Duvander A-Z, . (2001). När har vi råd att skaffa barn? RFV analyserar 2001:8. (1990). The Three Worlds of Welfare Capita- lism. (1996) Welfare States in Transition: National Adaptations in Global Economies, : . (1999). (1968). Population, Labor Force, and Long Swings in Economic Growth: the American Experience, , (1973). Relative Economic Status and the American Fertility Swing, in: . (ed): Familiy Economic Beha- vior: Problems and , , , pp. (2005): European social statistics. Office for Official Publications of Communities (2004). Europeans Attitudes to Parental Leave. (2003). Parental Leave Institutions in Eighteen Post-war Welfare States. Frejka T, Calot G. (2000) The cohort fertility story: industrialised countries in the second half of the 20th and in the early 21st century. Paper presented to the Annual Meeting of the Popula- tion , , 23–25. Frejka T, Calot G. (2001). Cohort reproductive patterns in the Nordic Countries. 5 (5): 125–186 , (2003). Ekonomi och barns välfärd. Social- medicinsk tidskrift, 3: 228–236 (2002). The Impact of the Labor Market on the Timing of Marriage and Births in . CEP working paper. (2004). Family Policy Matters: Responding to family changes in Europe. : Policy Press pp. , Kenworthy L. (2002). Varieties of Welfare Capitalism. Income Study Working Paper No. (1998). Barnafödande och sysselsättning. SCB Demo- grafiska rapporter 1998:1 Hoem B, Hoem J. (1999). Fertitity Trends in up to 1996, Population Bulletin UN 40/41: 318–333 (2004). No future without children: Demographic deve- lopments in Europe. Paper presented at the EU ministerial confe- rence: Family means Future- Joint Family Policy Thrust in Union. (2000). Europes Demographic Issues: Fertility, Household Formation and Replacement Migration. Paper presented at: Meeting on Policy Responses to Population Ageing and Population Decline. Population Divi- sion, , United Nations Secretariat, , 16–18 October 2000 Lesthaeghe R, Moors G. (2000) Recent trends in fertility and house- hold formation in the industrialised world. Review of Population and Society, No 9 (1993) The Impact of Childhood Living Conditions on Illness and Mortality in Adulthood. Social Science & Medicine, 36: 1047-52 (1996). Demographic life transitions: an alternative theoretical paradigm . Supplement 6: 385–392 (2001). Theory pertaining to low fertility International Perspectives on Low Fertility: Trends, Theories and Policies , 21–23 2001 NOSOSKO (Nordisk Social-Statistisk Komité) (2005). Social tryghed i de nordiske lande 2005. , (1995). Short Stature as an Effect of Economic and Social Conditions in Childhood. Social Science & Medicine, 41: 733-38 (1991). : Studies in American fertility. Current Population Reports, P23-176.Washington, : U.S. (2001). Starting Strong, and Care. (2005). Babies and Bosses: Reconciling Work and Family Life – , , and the UK. Oláh L. Sz. (1998). Do public policies influence fertility? Evidence from and from a gender perspective, Research Reports in Demography 129. (2004). The impact of a reduced fertility rate on women's BMC Women's Health 2004, 4 (Suppl 1):S11. , Batljan I. (2005). (1999). Health, Well-Being, and Coping Skills, i Keating & (red), Developmental Health and the Wealth of Nations, : the (2000). Varför föds det inte fler barn i ? (2003). När har vi råd att skaffa fler barn? En studie om hur inkomst påverkar fortsatt barnafödande. RFV analyserar 2003:8. Sociala skillnader, utsatthet och ohälsa i Folkhälsorapport . SCB (2003). Arbetslöshet och barnafödande. SCB Demografiska rapporter 2003:6 SCB (2005). Utgifter för det sociala skyddet i och samt utgifternas finansiering (ESSPROS). (2003). Low Fertility Rates in OECD-Countries: Facts and Policy Responses. Social, Employment and Migration Working Papers (2001). Life-course approa- ches to socio-economic differentials in cause-specific adult morta- lity, i , (red), Poverty, inequality and health. An international perspective, : ; 2001. p. Välfärdsbokslutet för 1990-talet: Slutbetänkande, Kommittén Välfärdsbokslut. (1998) Ny tid nya tankar. Ungdomars värde- ringar och framtidstro. (2001). Postmodern fertility preferences: from chang- ing value orientation to new behaviour. In Bulatao R and Casterline J (eds.). Global Fertility Transition. A Supplement to Population and 27:290–331 (2000). Comparative analysis of differences in desired and realised fertility. Paper presented at the FFS Flagship Confe- rence, , 29-31 () (2001). Uppskjutet föräldraskap bland unga. Väl- färdsBulletinen 3:4–8. (1997). Hur påverkar biologiska och sociala förhållanden tidigt i livet hälsan i vuxen ålder? (2001). Hälsa och välbefinnande, i Barns och ung- domars välfärd, SOU 2001:55 Den som passar bäst gör mest – Sammanställning och analys av forskning om föräldrars föreställningar och attityder kring föräldraledighet Vilken slags förståelse behöver vi? En av de grundläggande utgångspunkterna för översynen av för- äldraförsäkringen är att regelverket inte ska diskriminera någon av föräldrarna utan ge alla föräldrar likvärdiga möjligheter att vara för- äldralediga. Denna utgångspunkt är, sett utifrån dagens regelverk, i stort sett redan uppfylld. Det är snarare föräldrars tolkning av regelverket som leder till ett ojämställt uttag – en tolkning som är avhängig såväl materiella faktorer (exempelvis yrkesarbetets krav, ekonomiska villkor, information från försäkringskassa, hälso- sektorn etc.) som psykologiska faktorer (exempelvis föreställningar om kvinnlighet respektive manlighet, idéer om barns behov etc.). En viktig fråga för översynen är vilka incitament som kan vara verkningsfulla för att de markanta skillnaderna i uttag mellan kvin- nor och män ska minska. För att hitta rätt incitament är det helt avgörande att ha kunskap om föräldrars översättning av mate- riella villkor till upplevelsen av vilka möjligheter, skyldigheter och rättigheter man har som individuell förälder. För att förstå hur denna översättning går till krävs kunskap hämtad från en mängd olika forskningsområden där den köns- teoretiska forskningstraditionen utgör huvudspåret. Att vara för- älder är den mest bekönade position man kan tänka sig och hur människor uppfattar sig själva som föräldrar är i hög utsträckning avhängigt hur kvinnor och män gör sig till tillräckligt goda för- äldrar. Detta görande sker i en kulturell, historisk och social kontext där förväntningar och krav på jämställdhet är en viktig del. Att göra kön – om att bli kvinna eller man genom föräldraskap För att komma föräldraskapets könsstereotypa fördelning på spåren räcker det inte med att enbart fokusera på den forskning och kunskap som finns kring föräldraledighet. Hur vardagsansvar för barn fördelas är en del i ett mönster där föreställningar om kön i många avseenden är styrande, inte bara för det faktiska handlandet utan i allra högsta grad för den individuella upplevelsen av vem man är, vill vara och kan vara, och hur denna upplevelse befästs och bekräftas genom tvåsamhet och föräldraskap (se t.ex. Haavind, 1987; 2001, , 1993). I och de övriga nordiska länderna, är jämställdhets- diskursen väl integrerad på såväl politisk som individuell nivå. Även om det råder en stark politisk koncensus kring jämställdhet, är olika aktörer och i högsta grad olika individer, emellertid inte alls överens om vad jämställdhet betyder i praktiken. Det råder en stor obalans mellan retorik och praktik (se t.ex. , 1999; , 2000; 2001). Denna obalans kan förstås utifrån jäm- ställdhetssträvandets föreställning om likhet kombinerat med män- niskors lust och vilja att bekräftas som bekönade individer – som kvinnor eller som män. Det anglosaxiska uttrycket doing gender låter sig svårligen över- sättas till svenska. Ändå är det här, i själva görandet och upprätt- hållandet av det som vi uppfattar som kvinnlighet respektive man- lighet, många frågor kring föräldraskapets uppdelning finns – trots intentioner om jämställdhet. Jämställdhet betyder att kön inte ska ge några anvisningar kring hur livet organiseras, hur beslut fattas och vilka vägar kvinnor och män tar. Omsatt till föräldraskap inne- bär detta att det inte ska märkas mer eller annorlunda när en kvinna bli mamma än när en man blir pappa. Utifrån kvinnliga och manliga föräldrars organisering av vardagslivet märks dock föräldraskap väldigt olika och den mage och det födande som föregår ett för- äldraskap blir för de flesta en början till ett ansvarstagande med synnerligen bekönade förtecken (Bekkengen, 1999; , 2001; , 2001; 2002; 2003). Föräldraskapet är, som tidigare påpekats, en extremt bekönad position. Det som gör en man till en tillräckligt bra pappa är inte detsamma som det som gör en kvinna till en tillräckligt bra mamma. Generellt kan man säga att kvinnor gör tillräckligt bra moderskap genom att anpassa yrkesarbetet efter ansvaret för barn medan män gör tillräckligt bra föräldraskap genom att anpassa ansvaret för barn till yrkesarbetet. En vardagslivets fördelnings- politik där jämställdhetssträvanden löper parallellt med behovet av att bli bekräftad som kvinna eller man genom föräldraskapet och där jämställdhet i praktiken ofta blir detsamma som att den som passar bäst gör (Andenæs, 1996; , 1997; , 2001; , 2003). Föreställningar om kön är synnerligen närvarande i föräldra- skapet och de kulturellt etablerade koderna är vanligtvis väl integre- rade i individers psykologiska upplevelser av vad som är naturligt och självkart. En del i det som uppfattas som självklart och som interagerar med föreställningar om kön, är föreställ- ningar om barn, vad barn behöver och vilket ansvar föräldrar har. Föräldrars tankar om barn Även om föräldrar upplever att de utformar sina föräldraskap utifrån egna preferenser och beslut så präglas vi alla i hög utsträck- ning av kulturellt etablerade idéer om det goda föräldraskapet. Idéer som utifrån ett historiskt perspektiv är synnerligen föränder- liga (, 2002; 2002). Det moderna för- äldraskapet är till stora delar präglat av utvecklingspsykologiska tankegångar där barnet förväntas genomgå vissa stadier i en bestämd ordning och där denna utveckling förväntas komma till stånd om/när föräldrarna förmår göra rätt. Föräldrars förmåga att göra rätt när barnet är barn lägger grunden för barnets framtid som vuxen människa (för en intressant diskussion kring detta, se , 1994). Nordisk forskning kring föräldrars förståelse av barn visar att göra rätt i föräldrars föreställningsvärld är det- samma som att älska barnet, vara tillgänglig för barnet och att anpassa sig till barnet (, 1997; Andenæs, 1996; Elvin- , 1999; 2001; 2002; 2005). Det är genom kärlek, tillgäng- lighet och anpassning som barnet vaccineras mot framtida faror och risker. När tankar om barns behov och vad som är bäst för barn kopplas till föräldrars göra-kön-projekt blir det tydligt att föräldraskapet är en bekönad position där tillgänglighet och anpassning (vilket är föräldrars vardagspraktiska uttryck för kärlek) är olika saker för kvinnor/mammor och män/pappor. Föräldrar tänker att små barn behöver föräldrar på heltid och med begränsade könsspecifika krav garanterar föräldraförsäkringen att så blir fallet. som de flesta föräldrar de facto gör av förälder till mamma behöver emellertid inte bygga på en tydlig övertygelse om att mammor är bättre föräldrar än pappor (något som sällan uttrycks i intervjuer med föräldrar). Det handlar snarare om en fördelning som bygger på en oreflekterad logik på temat den som passar bäst gör alternativt den som vill mest gör – en logik som hänger samman men såväl materiella förhållanden på samhällsnivå (exempelvis skillnader i kvinnors och mäns anknytning till arbets- marknaden och kvinnors och mäns ekonomiska situation) som psykologiska bekräftelseprocesser. En annan tankefigur som är mycket framträdande i föräldrars föreställningar om barn handlar om när barnet kan lämnas på dag- hem. Föräldrar tänker ofta att barn bör vara äldre än vad ett hel- tidsuttag av föräldraledigheten tillåter, när de lämnar hemmet och föräldrarna. Att lämna ettåriga barn på dagis uppfattas inte som något som går i linje med barnets behov utan snarare som en nöd- lösning för att föräldrarnas yrkesarbete ska fungera. En uppfattning som leder till att framförallt mammor strävar efter att förkorta sina arbetsdagar och anpassa sina arbetstider. För att daghem ska upp- fattas som positivt krävs att föräldrarna (och i synnerhet mödrarna) tänker att barnet är där för sin egen skull och att vistelsen borta från hemmet går i linje med barnets behov (, 2001). Rent allmänt kan man säga att frågan hur man bäst ska verka för ett jämnare uttag av föräldraledighet kan fokuseras från flera utgångs- punkter. Dessa utgångspunkter är inte alltid förenliga med varandra. Det är heller inte säkert att den utgångspunkt som på en strukturell nivå verkar vettigt sett ur till exempel ett jämställdhets- perspektiv, har klara fördelar på individnivå. Och vice versa. Med fokus på jämställdhet Jämställdhet handlar om kön och en användbar definition av jäm- ställdhet är att kön aldrig ska ge några anvisningar för vilka möjlig- heter, rättigheter och skyldigheter en människa har. I det jämställda samhället kan och ska personlighet, talang, utbildning eller kompetens ge anvisningar – men aldrig kön. uttaget är dock en tydlig indikator på att just kön ger anvisningar till vilken position kvinnor respektive män intar när de blir för- äldrar. Ett jämställdhetsfokus handlar vanligtvis om strukturella och materiella förhållanden och frågan är vilka förändringar som kan initieras från samhällets håll för att kvinnor och män ska bete sig mera lika. Jämställdhetsperspektivet har att hantera det faktum att jäm- ställdhet på strukturnivå sällan är detsamma som jämställdhet på individnivå – hur enskilda kvinnor och män uppfattar jämställdhet och hur denna låter sig göra . Jämställdhetsperspektivet måste också hantera konsekvenser utifrån olika tidsperspektiv och hur olika tidsperspektiv interagerar med struktur- respektive indi- vidnivå. Jämställdhetsperspektivet är i själva verket mycket komplext då samma strukturer, organisationer eller individer både kan vinna och förlora på ökad jämställdhet. Exempelvis kan män uppleva att ökad jämställdhet i termer av uttag av föräldraledighet kan leda till vinst i positionen som manlig förälder men till förlust i positionen som manlig yrkesperson. Mammors situation som utgångspunkt i diskussionen kring för- äldraledighet kan vara en del i ett mer omfattande jämställdhets- fokus men behöver inte vara det. Om jämställdhet är utgångspunkt innebär ett mammafokus hantering av frågeställningar kring hur kvinnor ska få möjlighet att delta på arbetsmarknaden på samma villkor som män eller hur man kan underlätta för kvinnor att vara mer än bara mammor. Fokus på mammor utan jämställdhet som utgångspunkt kan handla om essentialistiska tankegångar om kvin- nors önskan och biologiskt könsmässigt grundade behov av att vara mammor. Men det kan också handla om hur kvinnor som lever utsatta för våld från sina barns pappor kan hamna i en rävsax där de dels förväntas skydda barnen, dels verka för att barnen har kontakt med sin pappa. Här har vi ett kombinerat mamma-barnfokus som står i direkt motsatsförhållande till jämställdhetsfokuset. Med fokus på pappor Fokus på pappor kan, precis som när det gäller mammor, ha jäm- ställdhet som utgångspunkt. har det också det och för- vånansvärt ofta handlar det om pappors rätt att vara hemma med barn snarare än pappors skyldighet att ta hand om sina barn. Men jämställdhetsintentionen med koppling till pappor kan också handla om mäns önskan om större närvaro till barnen eller om de yrkesfokuserade strukturer och föreställningar som omgärdar män i högre utsträckning än kvinnor. Fokus på pappor utan jämställdhet som utgångspunkt kan handla om hur man på bästa sätt kan för- hindra att våldsamma pappor har tillgång till sina barn – ett barnets-bästa-perspektiv som i detta fall står i direkt motsats till jämställdhets- och pappafokuset. Med fokus på barn En utgångspunkt i utredningens uppdrag är att utgå från att för- äldraförsäkringen ska verka för barnets bästa. Principen om barnets bästa är en portalbestämmelse i FN:s konvention om barnets rät- tigheter () som innebär att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör dem. Principen kan härledas ur två fundamentala tankar – att barn har fullt och lika stort människovärde som vuxna samt att barn är sårbara och därför behöver särskilt stöd och skydd. Inom ramen för principen ger man avsiktligen ingen fastställd definition för vad som är barnets bästa. Man menar att vad som är barnets bästa varierar mellan olika samhällen och kulturella kontexter. Barnets bästa är en utgångspunkt inte en innehålls- mässig definition (SOU 1997:116; 1999). När barnets bästa kopplas till jämställdhet handlar det vanligtvis om barns rätt att få tillgång till båda sina föräldrar. Men barnets bästa kan, som tidigare nämnts, stå i direkt motsats till just till- gången till båda föräldrarna (i vissa fall ens någon av föräldrarna). Det gå aldrig att exakt ange vad som är barns bästa i någon slags generell eller objektiv bemärkelse. Däremot finns det en mängd kollektiva uppfattningar kring barn och barns behov vilka är präg- lade av många faktorer där den vetenskapligt baserade kunskapen är en del. Det finns emellertid en mängd andra faktorer som påverkar uppfattningen om vad som är bra för barn och vad barn behöver. Föräldrars uppfattning och tolkning av sina egna barns bästa och barns bästa i en mer generell bemärkelse är en viktig pusselbit i för- ståelsen av varför föräldraledighetsuttaget ser ut som det gör. Utifrån detta perspektiv blir det också uppenbart att föräldrars föreställning om barns behov och bästa långt ifrån alltid har någon koppling till jämställdhet. Syftet med denna rapport är att ge en bild av kunskapsläget kring föräldraskap och jämställdhet. Fokus ligger på föräldrars föreställ- ningar, attityder och idéer och hur materiella förhållanden, offent- ligt tilltal, information etc. översätts till privat praktik och ges mening som något som är mer eller mindre bra för alla inblandade parter. I rapporten närmar jag mig dessa frågor utifrån fokus på jäm- ställdhet, på kvinnor/mammor, män/pappor och i viss mån utifrån barn. Dessa fyra fokus är inte på något sätt klart urskiljbara utan går in och ut i varandra och framförallt löper de parallellt eller huller om buller i föräldrars vardagsliv. Rapporten bygger framförallt på svensk, och i viss mån nordisk forskning som jag har bedömt som relevant för utredningens fråge- ställning och riktlinjer. Syftet med presentationen är emellertid inte bara att beskriva kunskapsläget utan att bidra till en ökad förståelse av hur den kunskap som finns kan användas. Av det skälet har jag valt att frångå den traditionella uppställningen som börjar med forskaren har visat att och istället skriva i löpande text där kunskap, varvas med kommentarer och analyser. En del referenser anges i texten och en fullständig referenslista finns i slutet av rap- porten. Rapporten avslutas med en kort diskussion kring vilka slutsatser man kan dra utifrån dagens kunskapsläge och hur man kan gå vidare för att verka för ett mer jämställt föräldraledighetsuttag. I diskussionen kring hur föräldraförsäkringen ska se ut är familjen en central enhet. I utredningens uppdrag ligger att hantera nya familje- och levnadsformer som också omfattar föräldrar av samma kön och familjer där det finns fler än två föräldrar. Forskningen kring olika slags samkönat föräldraskap eller föräldraskap där för- äldrarna är fler än två, är synnerligen bristfällig. Endast ett fåtal svenska forskare har ägnat sig åt denna familjeform, som för övrigt inte utgör någon enhetlig kategori, och då har frågeställnigen inte handlat om fördelning av föräldraledighet (se t.ex. , 2002 och Halldén, , 2003). På uppdrag av den kommitté som hade till uppgift att utreda förhållanden för barn i homosexuella familjer gjordes ett mindre antal intervjuer med homosexuella föräldrar utifrån frågeställningen hur de upp- levde sitt föräldraskap (möjligheter och svårigheter) och vilka konsekvenser familjerättsliga och andra regler hade för familjen (2001:10). I studien ingick inte frågeställningar med bäring på hur föräldraledigheten och vardagsansvaret fördelades. ägnar ett kapitel åt den problematik som skulle uppstå för familjer med fler än två föräldrar om föräldraförsäkringen knyts till de två biologiska föräldrarna. Utifrån några intervjuer med familjer där fyra föräldrar delar på ansvaret för de gemensamma barnen framkommer oro för att möjligheten att överlåta föräldraledighetsdagar till de föräldrar som inte är barnens biologiska ska försvinna (, 2004). En reform som utifrån ett heterosexuellt tvåsamhetsperspektiv skulle kunna vara en jämställdhetsreform, kan således vara en anti- jämställdhetsreform utifrån ett homosexuellt två-plus-två-sam- hetsperspektiv. Betydligt bättre är kunskapsläget när det gäller så kallade post- nucleära familjer (se ex. , 2000) eller nätverksfamiljer (se ex. ). I dessa sammanhang är det utifrån frågan kring fördelning av föräldraledighet ofta fortfarande en mamma och en pappa som är de som ska dela, varför problematiken kring ojämn fördelning torde omfatta även dessa familjeformer. Den familjeform som utifrån frågeställningar kring delat för- äldraskap och jämställdhet, varit föremål för mest forskning och diskussion är den heterosexuella kärnfamiljen.