sou · GTB390d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Sena aborter efter utgången av graviditetsvecka 12 görs i två steg. Den vanligaste metoden är att kvinnan först får antiprogesteron som vid tidig medicinsk abort. tas kvinnan in på sjukhus och behandlas med prostaglandin. Behandlingen upp- repas med 3 6 timmars intervall tills kvinnan aborterar vilket i medeltal dröjer . Värkarbetet är smärtsamt och det är viktigt att kvinnan får effektiv smärtlindring och ett empatiskt omhändertagande. I 15 av fallen avgår inte moderkakan i samband med att fostret stöts ut och en skrapning behöver göras. Denna sker i narkos. Om aborten är okomplicerad får kvinnan lämna sjukhuset Vilka skulle följderna bli om den svenska lagen ändras så att utländska kvinnor kan få abort i ? Uppfattningen är att kvinnor i länder där det är vanligt att göra abort utomlands kommer att fortsätta att söka sig till de länder de redan åker till. Spanska och portugisiska kvinnor far till , österrikiska kvinnor likaså, medan irländska kvin- nor väljer . Närmast tillhands är att kvinnor från kommer att söka sig till . Men det är tveksamt om antalet blir så stort. Det finns en väl utbyggd illegal verksamhet i och kostnaderna för abort i kan bli ett oöverstigligt hinder för många. Enligt utredningen skulle man ta fullt betalt. Men, ansåg , det är svårt att acceptera att bara välbeställda kvinnor ska kunna komma hit. Vad betyder abortförebyggande insatser? menade att svenska kvinnor visserligen är väldigt bra på att skydda sig mot oönskade graviditeter. Men skulle vi satsa mer på förebyggande insatser som återkommande information om preventivmedel, utökad subvention av preventivmedel och utökad satsning på ungdomsmottagningar kanske aborttalen kan reduceras till häften. är ett exempel på detta. Vilka regler gäller för att söka vård i ? , handläggare vid avdelningen för vård och omsorg, Kommuner och Landsting (SKL) Det finns ett inarbetat system inom EU för vad som gäller när EU- medborgare får vård i ett annat land. Men det är osäkert om andra länder skulle ersätta kostnaderna för en kvinna som reser till för att göra abort. Det är kvinnan själv som får betala. Tidig abort inom öppenvård kostar . En sen abort inom slutenvård kostar från och uppåt. Svenska landsting har stor erfarenhet av att tillämpa för hälso- och sjukvård. Det finns ett väl etablerat system inom EU för att EU-medborgare ska kunna få sjukvård i andra länder inom unionen. Det gäller såväl akut behandling som planerad vård. Vårdkostnaderna regleras på olika sätt beroende på vilken vård som ges och under vilka villkor patienten vistas i . Försäk- ringskassan kan skicka räkning till motsvarigheten till försäkrings- kassa i det land patienten är försäkrad eller patienten kan själv stå för hela kostnaden och i efterhand begära ersättning i hemlandet. Det är dock mycket osäkert om försäkringskassorna i hem- länderna skulle betala för aborter utförda i . Det är kost- nader som kvinnan själv i så fall får stå för. Kostnaderna för en abort varierar beroende på ingreppets art. Tidig abort inom öppen- vård kostar 4 . En sen abort inom sluten- vård kostar från och uppåt. Regler för EU-medborgare som söker vård i EU-medborgare som vistas tillfälligt i För EU-medborgare som vistas tillfälligt i ska tillhandahålla nödvändig vård. Hit räknas akutvård och annan medicinsk vård, kontroller och prover liksom förebyggande mödra- och barnavård, som krävs för att besökaren inte ska behöva åter- vända till hemlandet under vistelsen här. Bedömningen görs av behandlande läkare. Vården betalas av hemlandets försäkringskassa. Patienten betalar vanlig patientavgift, alltså samma vårdavgift som andra patienter inom , eller så betalar patienten själv hela kostnaden för att i efterhand begära ersättning av hemlandets för- säkringskassa. För planerade sjukvårdsinsatser tar landstingen emot patienter i mån av resurser och överkapacitet. Behandlingen görs upp i förväg, och patienten får sin vård betald av hemlandets försäkringskassa om kassan har utfärdat en betalningsförbindelse. EU-medborgare som arbetar i En EU-medborgare som arbetar än 12 månader i och därför inte är folkbokförd i ska vara registrerad hos i . Det innebär att står för kostnaderna för både nödvändig och planerad vård. Detta gäller även kvinnor som genomgår abort efter tillstånd från Socialstyrel- sen. EU-medborgare som arbetar än 12 månader i Den som bor och arbetar än 12 månader i ska vara folkbokförd här och har då rätt till vård på lika villkor som svenska medborgare. Patienten betalar vanlig patientavgift och har tillgång till all slags hälso- och sjukvård. står för kost- naderna. Arbetslös EU-medborgare som söker arbete i En arbetslös EU-medborgare har rätt att söka arbete i och har då rätt till vård på lika villkor som svenska medborgare. Hem- landet betalar arbetslöshetsersättningen och eventuella sjukvårdskostnader. Medborgare från länder utanför EU Patienter som kommer från länder utanför EU saknar rätt till sub- ventionerad vård. Patienterna står själva för kostnaderna av såväl akutsjukvård som planerad vård. Effekterna för landstingen om utländska kvinnor fick rätten till abort , handläggare vid avdelningen för vård och omsorg, Kommuner och Landsting (SKL) Eftersom man bara kan föra allmänna resonemang utifrån en eventuell framtida efterfrågan som man inte vet särskilt mycket om är det svårt att uttala sig om följderna för sjukvården. Här finns många osäkerheter om hur många kvinnor som kan tänkas komma, från vilka länder de skulle komma, till vilka landsting de skulle söka sig etc. Men landstingen kommer att kunna hantera den nya situationen och skapa policy för verksamheten. Landstingen har endast skyldighet att tillhandahålla vård (icke akut hälso- och sjukvård) till utländska medborgare som är bosatta inom , och dimensionerar sin sjukvård därefter. För andra, utländska medborgare som inte är bosatta i , bedömer lands- tingen i varje enskilt fall om man har kapacitet och möjligheter att ge planerad vård och behandling. kan medborgare från andra länder komma hit för vård om de själva/deras hemland står för kostnaderna och vården är plane- rad. I vissa landsting finns särskilda bolag för att tillhandahålla sådan vård, exempelvis kan islänningar få högspecialiserad vård i , specialistvård som inte kan utföras hem- ma på . Men abort är ett undantag. Aborter faller i och med nuvarande reglering i abortlagen utanför det som gäller för andra vårdåtgärder, nämligen att en vårdgivare kan erbjuda vård till någon som söker sig hit för planerad vård. Egentligen vet vi ingenting om hur många kvinnor som skulle välja för abort om lagen ändras. Inte heller i utredningen kom- mer man att kunna bygga sina beräkningar på kvantifierade under- lag. Om den framtida situationen kan man bara föra allmänna resonemang utifrån antaganden och förhållanden som man inte vet särskilt mycket om. Vi vet att kvinnor i många länder gör illegala aborter i stor utsträckning. Eftersom kvinnor kan resa till andra europeiska länder för att göra legal abort, är en fråga vilka för- delarna skulle vara att i stället resa till . Det land som ligger närmast och där det utförs många illegala aborter är . Av vilka skäl skulle polska kvinnor vid en lagändring välja legal abort i i stället för en illegal i ? Ett skäl skulle kunna vara att det är ett säkrare alternativ att göra aborten i . Ett annat att här finns en väl utbyggd och fungerande sjukvårdsverk- samhet. Men hur många kvinnor skulle välja att komma till ? 10 kvinnor eller 100 eller fler? Osäkerheten är stor. Om en kvinna skulle söka sig hit är avhängigt av vilken kapacitet som finns att utföra aborter. Är möjligheterna begränsade kommer man inte att söka sig hit, för på detta liksom på andra områden finns en koppling mellan utbud och efterfrågan. Till vilka landsting skulle polska kvinnor vända sig för att få abort? Landstingen i ligger närmast till som alterna- tiv, liksom storstädernas kliniker. bor många polacker i . Ändras lagen skulle abort i antagligen uppfattas som ett lättillgängligt alternativ. Landstingen vana vid förändring Utifrån dagens verksamhet skulle den svenska sjukvården kunna erbjuda vård till en mindre grupp kvinnor utifrån. Vid större efter- frågan är det tveksammare om resurserna räcker till inom den verksamhet som bedrivs . Även andra vårdgivare än lands- tingen skulle kunna tänkas erbjuda behandling. I utfördes till exempel ca 160 aborter på privata kliniker, finan- sierade via avtal med regionen. Det blir också allt vanligare att kvinnor reser till andra länder för att få vård inom andra specialiteter av kvinnosjukvård. Kvinnor söker sig exempelvis till och för provrörsbefruktning eftersom den behandlingen, enligt uppgifter i media, är både billig och bra i dessa länder. Kommer en ändrad lagstiftning, som leder till att privata vård- givare startar/utvidgar verksamhet med abort, leda till att per- sonalresurser skulle ryckas bort från annan sjukvårdsverksamhet? Också i denna fråga är slutsatsen osäker, men risken måste ändå bedömas som utomordentligt liten. Landstingens hälso- och sjukvård är en ständigt föränderlig verk- samhet. Organisationen är van att verksamheten och efterfrågan skiftar i omfattning inom olika specialiteter liksom att hantera dessa förändringar. Skulle lagstiftningen ändras så att aborter blir tillåtna för utländska kvinnor, kommer landstingen att kunna han- tera den nya situationen och skapa policy för verksamheten. Varje landsting får bedöma det läge som uppkommer om lagstiftningen ändras och komma fram till hur man vill förhålla sig. Diskussion Ska öppna sina gränser för abort? En lagändring förutsätter att samma högklassiga sjukvård och regler ska gälla också för utländska kvinnor. Ingen tror på en anstormning av polska kvinnor om den svenska lagen ändras. En lagändring kanske inte ens behövs enligt juridisk expertis, eftersom den svenska abortlagen antagligen redan är överspelad av EG-fördraget. Situationen i belystes igen under slutdiskussionen. Man var överens om att det inte kommer att bli någon anstormning av polska kvinnor om den svenska abortlagen skulle ändras. Vid sidan av de fåtal legala aborterna som görs i , pågår en omfattande illegal verksamhet. Mellan 70 000 och 150 000 illegala aborter ut- förs av den sjukvårdspersonal som tidigare, när abortlagen var liberal, gjorde dem legalt. En abort kostar runt 5 000 svenska kro- nor (500). Det skulle inte heller vara straffbart för polska kvinnor att göra aborterna utomlands. Det framhölls att det också är svårt för polska kvinnor att få information om preventivmedel och tillgång till p-piller. Och att frågan om reproduktiv hälsa inte bara är ett polskt problem, utan viktig i alla EU-länder. Det vanliga är att länder som har restriktiva abortlagar också är negativa till sexualupplysning etc. Om den svenska lagen ändras, vilket ansvar har svensk sjukvård att göra de efterkontroller som är obligatoriska efter medicinsk abort och att följa upp eventuella komplikationer? En lagändring förutsätter att samma högklassiga sjukvård och regler ska gälla också för utländska kvinnor. Det finns regler för hur sjukvården ska hantera aborter, också privata kliniker, som rätten att få träffa kurator, preventivmedelsrådgivning etc. För utländska kvinnor har svenska landsting ett paket av rådgivande samtal, rätt till tolk etc. En huvudfråga är att abort inte särskiljs från annan sjukvård. Rent praktiskt är abortverksamheten flexibel, hur många kvinnor som gör abort varierar. Och ju tidigare aborterna görs, desto skonsammare tek- niker och färre komplikationer. För eftervård krävs inte att samma instans som gjorde aborten också står för kontrollen. Enligt Kairoagendan, som slöts under FN:s internationella konferens om Befolkning och utveckling i 1994 och är en överenskommelse som 179 länder ställt sig bakom, har kvinnor i alla länder rätt till eftervård efter abort. Under debatten återkom frågan om hur tillämplig den svenska abortlagen är utifrån om EU-medborgares rätt till fri rörlighet inom EU och rätt att få sjukvård i andra medlems- stater. I slutändan blir tolkningen avgörande för hur radikal en eventuell föreslagen lagändring blir i praktiken. Är det i själva verket så att den svenska abortlagen redan är överspelad genom EG-fördraget? Kan landstingen utföra abort på EU- medborgare med stöd i EG-fördraget? Frågan behandlades av , tidigare Socialstyrel- sens chefsjurist: regleras av såväl abortlagen som hälso- och sjukvårdslagen (HSL). Av de uttalanden som gjordes i regeringens proposition inför att hälso- och sjukvårdslagen antogs framgår tydligt att medicinska ingrepp som aborter och steriliseringar ska regleras av hälso- och sjukvårdslagen. Artiklarna 49 och 50 i EG-fördraget ger EU-medborgare rätt att erbjuda sina tjänster i andra EU-länder men också rätt för varje EU-medborgare att ta del av de tjänster som finns i andra EU- länder. Eftersom abort enligt svensk lag är en hälso- och sjuk- vårdstjänst ger det varje kvinna i ett EU-land möjlighet att här få en abort utförd. Det innebär då att förbudet i abortlagen att utföra aborter på utländska kvinnor inte gäller i förhållande till kvinnor från EU-länderna, inklusive , och som omfattas av enligt . Det betyder vidare att tillstånd till en abort inte behövs för dessa kvinnor. Frågan om kvinnorna har möjlighet att utnyttja denna rätt beror emellertid på dels om de är beredda att själva bekosta aborten (eller om bosättningslandet har tagit på sig betalningsansvaret), dels om vederbörande landsting har möjlighet att enligt lagen om tjänsteexport erbjuda abort som en tjänst. Vidare har förordningen (EEG) 1408/71 medfört att infört en bestämmelse i 3 c § i hälso- och sjukvårdslagen att även personer från EU-länder som arbetar men som ännu inte blivit bosatta här, har samma rätt till hälso- och sjukvård som de som är bosatta i landet. Det innebär att en kvinna från ett EU-land som arbetar eller är familjemedlem till en som arbetar här har samma rätt till abort som en kvinna bosatt i . I det fallet har hon alltså möjlighet att få aborten utförd till samma kostnad som en i landet bosatt kvinna. Slutsatsen är att i förhållande till kvinnor från EU-land gäller inte längre förbudet i abortlagen mot att utländska kvinnor som inte är bosatta i kan få abort här. EG-fördraget och förordningen (EEG) 1408/71 har alltså gjort den bestämmelsen i abortlagen ogiltig, eftersom dessa bestämmelser tar över svensk lag. Kan andra EU-länder med restriktivare abortlagstiftning dra inför om lagstiftningen ändras? Möjligen, men antagligen meningslöst eftersom det lands lag gäller där tjänsten utförts. Är det möjligt för mer restriktiva länder, som och , att straffa kvinnor som rest till för att göra abort? straffar inte den kvinna som genomgått en illegal abort i vilket säkert också gäller om hon genomgått en legal abort i . Däremot straffas i den som anordnar abortresor till andra länder. Vad som gäller enligt lagen i är inte känt. En kvinna i som genomgick en illegal abort lär ha straffats. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. 82.Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. 83.Kärnavfall – kostnader och finansiering. 84.En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. 85.Tillsyn på försäkringsområdet. 86.Ägaransvar vid trafikbrott. Premiepensionssparande på rätt kurs. 88.Vräkning och hemlöshet – drabbar också barnfamiljer. 89.Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. [81] Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. Vräkning och hemlöshet – drabbar också barnfamiljer. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Tillsyn på försäkringsområdet. [85] Svårnavigerat? Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. Uppdragsarkeologi i tiden. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. [51] Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Kärnavfall – kostnader och finansiering. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen. [72] Ägaransvar vid trafikbrott. Bevakning av kollektivavtals efterlevnad.