sou · GTB3114d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Vidare är i SFB bestämmelserna i regel korta och det förekommer endast i undantagsfall att en bestämmelse innehåller mer än tre stycken. Detta innebär en betydande förändring i jäm- förelse med gällande lagstiftning. Vi vill då särskilt peka på de nuvarande bestämmelserna i 3 och 4 kap. AFL. När det gäller den närmare avfattningen av bestämmelserna kan följande framhållas. I SFB står medborgaren i centrum och vi anser därför att det är av särskild vikt att bestämmelserna avfattas könsneutralt. Beräkningsbestämmelser uttrycks på ett enhetligare sätt än i nuvarande lagstiftning och matematiska termer används då som regel. Vi har också strävat efter att byta ut vissa ord och uttryck som kan uppfattas som ålderdomliga eller svåra eller som kan leda till missförstånd. Denna målsättning har medfört bl.a. att orden utgår och utges har bytts ut mot lämnas, havandeskapspenning har bytts ut mot graviditetspenning, och uppbär har bytts ut mot får. Vi har även övervägt att införa nya beteckningar på de förmåner i vilka ordet penning ingår som ett led i den nuvarande beteck- ningen, detta på grund av ordets ålderdomliga karaktär. När det gäller t.ex. sjukpenning och föräldrapenning måste emellertid beaktas att det är fråga om väl inarbetade uttryck som såvitt känt inte orsakar problem. Det är välkänt att man med penning avser dagersättning. Mot denna bakgrund föreslår vi inga nya beteck- ningar för dessa förmåner. De förmåner som omfattas av SFB presenteras i A 5 och 6 kap. När det senare i balken talas om en viss förmån görs detta oftast utan någon närmare precisering till ett lagrum. De förmåner som omfattas av balken anses alltså vara kända för tillämparen. Uttrycken förmånsnivå respektive ersättningsnivå används som beteckning för olika företeelser. Uttrycket förmånsnivå indikerar att en förmån beroende på omständigheterna kan lämnas som hel förmån eller som en viss kvotdel av hel förmån. Utgångspunkter och allmänna överväganden ningsnivå avser däremot graden av kompensation för en viss inkomstförlust eller den grundläggande beräkningsmetoden. I vissa fall finns det flera olika ersättningsnivåer som kan komma i fråga. För att belysa hur uttrycken används kan föräldrapenning väljas som exempel. När det gäller föräldrapenning finns det fem för- månsnivåer: hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels respektive en åttondels nivå. Vilken förmånsnivå som kan bli aktuell beror på hur mycket föräldern förvärvsarbetar. Oberoende av förmånsnivån kan föräldrapenningen lämnas på tre ersättningsnivåer: sjukpenning- nivå, grundnivå eller lägstanivå. Valet av ersättningsnivå beror i princip på om den enskilde är försäkrad för antingen arbetsbaserade eller bosättningsbaserade förmåner eller båda dessa förmånsslag. Det är med hänsyn till lagstiftningsärendets omfattning svårt att förutse när socialförsäkringsbalken kan träda i kraft. En rimlig bedömning kan dock vara att detta bör kunna ske . Vårt förslag kommer att vara en färskvara som bör hanteras skyndsamt. Det är inte möjligt att nu med säkerhet bedöma när socialför- säkringsbalken kan träda i kraft. Med hänsyn till lagstiftnings- ärendets omfattning är det svårt för oss att uppskatta tidsåtgången i varje led av kommande beredning och förberedelser. Dessa led är i huvudsak remiss till åtskilliga instanser, sammanställning av remissvaren, lagrådsremiss, föredragning i Lagrådet, beredningen av propositionen, beredningen i socialförsäkringsutskottet, riksdags- beslut, utfärdande av nya förordningar och myndighetsföreskrifter, utbildningsinsatser samt andra administrativa förberedelser med blanketter och datasystem. En rimlig bedömning kan dock vara att ikraftträdandet bör kunna ske . Vårt förslag kommer att vara en färskvara som bör hanteras skyndsamt. Ju det tar, desto mer arbete kommer att krävas. I detta avseende hänvisar vi vidare till avsnitt 1.3 och 2.3.1. Utgångspunkter och allmänna överväganden Socialförsäkringsbalken skall tillämpas på förmåner som avser tid efter ikraftträdandet. De gemensamma bestämmelserna om handläggning m.m. skall dock i huvudsak tillämpas även om förmånen avser tid före ikraftträdandet. Ikraftträdan- de- och övergångsbestämmelserna tas in i en särskild införande- lag. Dit förs också de övergångsbestämmelser till de upphävda lagarna som alltjämt är av betydelse samt några bestämmelser av övergångskaraktär i de upphävda lagarna. Som angetts i föregående avsnitt föreslår vi att socialförsäk- ringsbalken skall träda i kraft . Även om de materiella förändringar vi föreslår är obetydliga, behövs åtskilliga bestämmelser om övergången. Enligt vår mening är det från praktiska utgångspunkter lämpligast att de materiella reglerna om olika förmåner följer äldre lag om de avser tid före ikraftträdandet, vilket innebär att balken tillämpas på förmåner som avser tid efter ikraftträdandet. När det gäller handläggningsregler är det dock en avsevärd olägenhet att behöva tillämpa två skilda lagkomplex . Vi föreslår därför att reglerna om hand- läggning m.m. i avdelning H i balken tillämpas fullt ut efter ikraft- trädandet om inte särskilda skäl talar för annat. För att underlätta övergången krävs vidare att beslut som med- delats enligt de äldre lagarna får fortsatt verkan så att nya beslut inte behöver meddelas och att kontinuitet kan råda beträffande tidsperioder och liknande. De övergångsbestämmelser som för- anleds av socialförsäkringsbalkens ikraftträdande är av begränsad omfattning. Härtill kommer emellertid ett stort antal övergångs- bestämmelser som är knutna till de lagar som upphävs. AFL har ändrats bortåt 400 gånger och flera av de övriga lagar som föreslås bli upphävda har ändrats mellan 50 och 75 gånger. Det kvarstår fortfarande övergångsbestämmelser som meddelats vid AFL:s tillkomst, och reformeringen av systemen för ålderspen- sionering och efterlevandepensionering har medfört omfattande införandelagar. Trots att de aktuella lagarna tryckts om är det svårt att få en överblick över tillämpliga över- gångsbestämmelser. När en lag upphävs förlorar också de övergångsbestämmelser som är knutna till lagen sin verkan. Det förekommer i någon Utgångspunkter och allmänna överväganden utsträckning att äldre övergångsbestämmelser förklaras gälla även fortsättningsvis utan att de återges. Detta är dock en metod som bör användas endast i undantagsfall, eftersom den oftast medför svårigheter att klarlägga vad som gäller. Dessa svårigheter hänger bland annat samman med att övergångsbestämmelserna ofta hän- visar till lagrum i de lagar som skall upphävas. Vi har därför gjort en genomgång av samtliga ändringar i de lagar som skall upphävas samt av de särskilda införandelagarna AFLP, LIPP och EPLP. Sammanlagt har genomgången omfattat mer än 1 000 bestämmelser. Det är dock endast en mycket liten andel av dessa som behöver tas med i övergångsbestämmelserna till social- försäkringsbalken. Omfattningen är dock sådan att de tillsammans med de övergångsbestämmelser som balken i sig ger upphov till motiverar att de tas in i en särskild införandelag. Till införandelagen har således förts de övergångsbestämmelser som hämtats från de upphävda lagarna samt nya övergångsbestäm- melser som föranleds av socialförsäkringsbalken. Vidare har några bestämmelser av begränsad tidsmässig betydelse flyttats från de upphävda lagarna till införandelagen i stället för att placeras i balken. Införandelagen är disponerad så att den först innehåller ett kapi- tel med allmänna bestämmelser, i huvudsak föranledda av balkens ikraftträdande. Därefter följer övriga övergångsbestämmelser, upp- delade i kapitel efter balkens avdelningar. 2.8Vissa administrativa konsekvenser och kostnader Vi bedömer att en ny socialförsäkringsbalk medför vissa kost- nader övergångsvis men att den kommer att leda till en mer effektiv och mindre kostnadskrävande hantering av social- försäkringssystemet. För att kunna göra en adekvat administrativ analys och kostnads- beräkning avseende vårt förslag till socialförsäkringsbalk har vi bett och (genom huvudkontoret) om hjälp. Båda myndigheterna har kommit in med yttranden. Utgångspunkter och allmänna överväganden gör den bedömningen att ett införande av socialförsäkringsbalken inledningsvis kommer att innebära ett om- fattande arbete med höga kostnader för myndigheten. be- dömer dock att socialförsäkringsbalken kommer att innebära betydande tidsvinster för myndigheten och övriga tillämpare av socialförsäkringslagstiftningen. uppskattar den totala kostnaden för att ändra myndighetens föreskrifter, allmänna råd, rättsliga ställningstagan- den, vägledningar, beslutsmallar, regelbok, blanketter och bro- schyrer till 3 500 000 . Därtill har Försäk- ringskassan uppskattat extra kostnader för tryckning till . Den totala kostnaden för att anpassa data- system till socialförsäkringsbalken har myndigheten grovt upp- skattat till . Avslutningsvis har angett att den totala kostnaden för utbildning av myndighetens personal kommer att uppgå till . Sammanfattningsvis har alltså uppskattat myndighetens kostnader för att införa socialförsäkringsbalken till 11 800 000 . har i sitt yttrande anfört att förslaget till social- försäkringsbalk innebär att det blir enklare för den enskilde att hitta i och förstå socialförsäkringsmaterian. Vidare har verket anfört att förslaget verkar innebära att de allmänna förvaltnings- domstolarna kan behålla den nuvarande måltypsindelningen, vilket är värdefullt inte minst i statistiksammanhang. När det gäller de gemensamma bestämmelserna i avd. H har uppgett att förslagen sannolikt inte kommer att ha några drastiska konsekvenser på måltillströmningen eller komplexi- teten i målen i allmän förvaltningsdomstol. har i vart fall konstaterat att det inte är möjligt att mäta och prognostisera något i denna del. har vidare anfört att det kommer att krävas relativt omfattande extra utbildningsinsatser för personal som är verksam i allmän förvaltningsdomstol. Utgångspunkter och allmänna överväganden särskilt poängterat att handläggningen av övergångsfrågor inte skall underskattas. Kostnaderna för utbildningsinsatserna har Domstols- verket uppskattat till inte understigande . Därutöver anser att balken medför behov av vägledning i form av en handbok och har uppskattat kostnaden för att färdig- ställa en sådan till . Förslaget till socialförsäkringsbalk innebär endast att socialförsäk- ringslagstiftningen struktureras om och görs mer lättillgänglig. Det saknas därför skäl att gå ut med kostnadskrävande information till allmänheten om förändringarna på det sätt som skedde i samband med bl.a. ålderspensionsreformen. En ny socialförsäkringsbalk torde medföra ökade utgifter endast övergångsvis och i den ut- sträckning som och pekat på. Vissa kostnader av motsvarande slag uppkommer också för Premie- pensionsmyndigheten. Det kan däremot antas att socialförsäkrings- balken kommer att leda till en mer effektiv mindre kost- nadskrävande hantering av socialförsäkringssystemet.