sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta innebär att någon justering inte ska göras för sådana variabler som inte direkt mäter kvalitet för konsumenten, även om de har betydelse för kostna- den att producera boken. Upplagans storlek är exem- pel på en sådan variabel. Upplagans storlek har natur- ligtvis stor betydelse för produktionskostnaden per exemplar av boken, men den mäter inte direkt eller entydigt något av värde för konsumenten. Synbar- ligen kan nämligen en stor upplaga tyda på ett högt konsumentvärde i en populär bok, lika väl som en liten upplaga kan tyda på detsamma för en exklusiv bok. Därför ska prismätningarna inte justeras för upplagans storlek. Av nu nämnda skäl ligger konsumentvärderingen som en principiell grund för de kvalitetsjusterings- förfaranden som beskrivs nedan. Vad som ska beak- tas är sådana objektivt iakttagbara fysiska faktorer i böckers beskaffenhet som kan bedömas påverka konsumenters värdering och betalningsvilja. Urvalsmetodik, svenskutgiven litteratur Prismätningar görs , och ok- tober. Prismätningen i den egentliga bokhandeln omfattar vid varje mättillfälle ett nytt urval av 1 000 boktitlar. För mätningarna var det fråga om titlar utgivna –2002, för mätningarna un- der 2003 titlar utgivna –2003 och för mätningarna titlar utgivna – 2004. Den totala målpopulationen av titlar som vi drar urval ur utgörs av samtliga boktitlar av kommer- siell betydelse utgivna av svenska bokförlag. Mål- populationens storlek är cirka 6 000 titlar vid vårmätningen och 8 500 titlar vid höstmätningen. Skillnaden beror på att i vårmätningen representeras 16 månaders utgivning och vid höstmätningen 22 månaders utgivning. Cirka två tredjedelar av boktitlarna är dragna som ett slumpmässigt urval ur BTJ Seelig AB:s titelregis- ter. Eftersom många av de boktitlar som ges ut säljs i mycket små upplagor så har den resterande tredje- delen valts ur Svensk Bokhandels listor över bestsel- lers samt ur mest aktuella bok- kataloger. Från bokkatalogerna har samtliga titlar medtagits som är utgivna av svenska förlag (). Målet är att så många titlar som möjligt ska finnas tillgängliga för prisobservation i butik. Urvalet av titlar är upplagt som ett stratifierat urval med lika sannolikhet och förutbestämda urvals- storlekar i tre dimensioner: Efter litteraturtyp: 1) allmän skönlitteratur; 2) lyrik, dramatik med mera; 3) serier och skämtteckningar; 4) facklitteratur; 5) skönlitteratur för barn; 6) facklit- teratur för barn. Efter bandtyp: 1) kartonnage; 2) häftat; 3) inbun- det; 4) pocket; Efter utgivningsår: 1) innevarande år; 2) föregående år. Utgivningsperioden har utsträckts till och med april i vårmätningen samt till och med oktober i höstmätningen. I varje stratum har ett slumpmässigt urval kombi- nerats med en komplettering av mer populära titlar enligt ovan så att ett förutbestämt antal titlar erhållits. Boktitlarna prismäts i ett urval av 50 sortimentsbok- handlar plus en pocketboksbutik, valda ur SCB:s före- tagsregister med sannolikhet proportionell mot buti- kens storlek inom den kedja63 som butiken tillhör. 63 Fyra företagsgrupperingar kan urskiljas på den svenska bokmark- naden. De som står utanför dessa har i urvalsteknisk bemärkelse fått utgöra en särskild kedja. Sortimentsbokhandlar kännetecknas av att det är möjligt att utföra beställningar av boktitlar som inte för ögonblicket finns i butikshyllorna. Uppgiften om huruvida en bokhandel är sortimentsbokhandel eller ej har inhämtats från och lagts in som extra villkor i ett sekvensiellt64 urvalsförfarande. Endast en del av boktitlarna undersöks i varje bok- handel enligt ett visst mönster. Bland sortiments- bokhandlarna undersöks mellan 100 och 450 titlar beroende på butikens storlek, men i genomsnitt 150 titlar. Priser för varje titel söks i cirka 5 butiker (de slumpmässigt valda titlarna) eller cirka 15 butiker (bestsellers samt katalogtitlar). Sammanlagt görs vid butiksmätningarna drygt 8 000 prisobservationer vid varje mättillfälle. Vissa titlar saluförs dock inte i alla butiker vilket reducerar anta- let effektiva observationer något, till i genomsnitt 7–8 prisuppgifter för var och en av de 1000 titlarna. För samma 1 000 titlar som prismäts i bokhandeln redovisas prisutvecklingen för några nätbokhandlar såväl i vår- som höstmätningen. Denna prismätning genomförs av för SCB:s räkning ge- nom prisinsamling direkt från Internet. Sammanlagt har cirka 2 500 prisobservationer använts . Detta förfarande har upprepats vid varje mät- tillfälle –2004. Metodik för prisjämförelser för svenskutgiven litte- ratur – hedonisk regression I detta avsnitt beskrivs den hedoniska metod som til- lämpas för prisjämförelserna . I ett första steg beräknas medelpriser per titel och mätperiod i bokhandel respektive nätbokhandel. 64 I ett sekvensiellt urval listas bokhandlarna i slumpmässig ordning men med olika sannolikheter beroende på bokhandelns storlek, räk- nat i antal anställda. De första butikerna på listan som uppfyller inklusionsvillkoren tas med i urvalet. För att ge alla kedjorna en rimlig representation, har mindre kedjor i någon mån överrepresen- terats i förhållande till sin omsättning. Vad gäller bokhandeln grundas dessa medelpriser på observationer i de 51 sortimentsbutikerna. Mät- ningar har gjorts , . Prisjämförelser avser alltid samma månad under två intilliggande år, dvs. –, –, –samt –. Inom varje sådan prisjämförelse kallar vi den första perioden för bas- perioden och den andra för jämförelseperioden. Vi inför först följande beteckningar. pij0 är priset för boktitel i i butik j under bas- perioden. pij1 är priset för boktitel i i butik j under jämförelse- perioden. Det första beräkningssteget är nu att bilda medel- priser inom en viss bokhandelskedja. , (1) där m0jk och m1jk är antalet butiker inom kedjan i vil- ken den aktuella titeln mätts under bas- respektive jämförelseperioden. Därefter beräknas ett medelpris över alla kedjor inom vilka den aktuella titeln prismäts. I detta steg använder vi kedjornas/butikernas relativa marknads- andelar , betecknade vk, och erhåller: där summeringen är över de kedjor där prismätning skett för den aktuella titeln. För nätbokhandlarna beräknas medelpriserna i ett enda steg enligt (2) där vikten vk nu avser den aktuella nätbokhandelns marknadsandel. De på detta sätt beräknade titelmedelpriserna an- vänds nu i en statistisk regressionsanalys för att skatta sambandet mellan priset och bokens fysiska egenska- per. Kodningen av böckers fysiska egenskaper har ut- förts av personal. En regressionsmodell per genre, försäljningskanal (förutom bokhandel även för nätbokhandel och förlagspriser) samt mättillfälle har skattats. Regressionsmodellen har följande principiella utse- ende. log p j = 0 + jk x jk + j Här betecknar pj (medel-)priset för titeln enligt ovan. xjk är värden för bokens egenskaper. För sådana vari- abler (vikt, sidantal, yta) som är kontinuerliga an- vänds logaritmen av värdet. Övriga variabler kallas dummyvariabler och betecknar tillhörighet till en viss kategori och dessa kan anta värdet 1 (tillhör katego- rin) eller 0 (tillhör ej kategorin). De variabler som ingår i modellen har valts i två steg. I det första steget arrangerade SCB fokusgrupps- möten med deltagande av förlagsredaktörer och bok- handlare med flera branschkunniga. Utifrån dessa samtal anlitades (KB), vars per- sonal kodade de utvalda boktitlarna med avseende på ett tjugotal olika egenskaper, utöver de som redan fanns tillgängliga i BTJ Seelig AB:s register. I ett andra steg prövades de tillgängliga variablerna i det statistiska modellarbetet, varvid i huvudsak deras sta- tistiska betydelse (signifikans) avgjorde vilka som kom att ingå i de för beräkningarna använda model- lerna. Slutresultatet med avseende på de ingående va- riablerna framgår av faktaruta 1 nedan. Vid skatt- ningen av koefficienterna har extrema observationers effekt begränsats (så kallad robust regression med winsorisering), eftersom de annars skulle kunna sned- vrida resultaten. Egenskaper hos böcker vilka ingår i den hedoniska regressionen Bandtyp (tre variabler) Bandtyp (tre variabler) Bandtyp (tre variabler) Illustrationer (fyra variabler) Deckare/science fiction* Lyrik/dramatik* Memoarer/biografier* Sex formatvariabler** Fem formatvariabler** CD/diskett ingår Standardformat 1** Standardformat 2** Toppliste/populär*** Standardformat 3** Toppliste/populär*** Toppliste/populär*** *Dummyvariabel avspeglande ämnesområde. **Dummyvariabel som visar om höjd och bredd ligger inom vissa givna intervall. Bland dessa variabler avser tre vissa stan- dardformat avseende kombinationer av höjd och bredd. ***Denna variabel avspeglar om titeln härstammar från en särdkild urvalskomplettering som avser titlar som förekommer på topplistor och/eller i kataloger. Dessa variablers koefficienter har sedan använts för att göra en kvalitetskorrigering av de medelpriser som beräknas för varje genre. Följande beräknings- sätt har använts för denna korrigering: x j x j P1 och P0 betecknar medelpriser i urvalen, per genre, vid tidpunkterna 0 och 1, beräknade som geometriska x1 och x0 betecknar medelvärden av egenskaperna i urvalen, per genre, vid tidpunkterna 0 och 1, beräknade som vanliga (aritmetiska) medel- j betecknar medelvärdet av koefficienterna över de två tidpunkterna, för respektive genre. Observationer som saknar värden på kvalitets- variablerna (av samtliga) kommer inte med i prisjämförelserna. 65 Ett geometriskt medelvärde innebär att n tal multipliceras varefter den n:te roten tas ur produkten. Valet mellan den hedoniska metoden och kvalitets- klassmetoden Den nu använda hedoniska metoden och den i rap- porterna 1–4 använda kvalitetsklassmetoden är två alternativa metoder med i grunden samma syfte. Syf- tet är i båda fallen att beräkna prisutvecklingen ren- odlat, rensat från sådana prisförändringar som svarar mot förändringar i egenskaper hos böckerna. Den hedoniska metoden uppnår syftet genom att justera prisjämförelsen med en matematisk funk- tion, som beräknar varje boks värde i kronor med hänsyn till bokens egenskaper. Kvalitetsklassmetoden däremot uppnår syftet genom att göra prisjämförelsen inom grupper (klasser) av böcker med likar- tade egenskaper. Trots att de två metoderna, hedonisk metod och kvalitetsklassmetod, har samma syfte så fungerar de något olika och kan ge något olika resultat. Vid valet mellan de två metoderna kan följande aspekter note- ras. Den hedoniska metoden gör det möjligt att beakta fler egenskaper hos boken än med kvalitetsklass- metoden. Exempel på sådana egenskaper är sidantal och ämnesområde. Kvalitetsklassmetoden begränsas nämligen av att böckerna inte får bli så utspridda på olika klasser, att de alltför ofta blir utan klass- kamrater vid den andra tidpunkten. I den hedoniska metoden kan sådana egenskaper som vikt och sidantal behandlas steglöst, som kontinuerliga variabler. Detta gör att varje gram eller varje sida ytterligare får betydelse. I kvalitets- klassmetoden däremot behandlas sådana egenska- per på ett grövre sätt. En bok som väger likställs där i fråga om vikt med en bok som väger , men inte med en som väger . Den hedoniska metoden bygger på ett så kallat modellantagande, om på vilket sätt olika egenska- per på en bok samverkar i sin betydelse för bokens Modellantagandet går ut på att alla beaktade skillnader i egenskaper hos boken var för sig är värda ett visst antal procent av bokens pris. En inbunden bok beräknas vara värd ett visst antal procent mer än en häftad bok med samma vikt och samma egenskaper i övrigt. Samma procenttal gäl- ler här oavsett hur stor böckernas vikt är, bara den är lika för båda böckerna. Modellantagandet i den hedoniska metoden utgör en viss medveten förenkling av verkligheten men ligger till grund för metodens nämnda fördel att kunna beakta flera egenskaper än vad kvalitetsklass- metoden kan. I motsats till den hedoniska metoden bygger kvalitetsklassmetoden inte på något antagande om på vilket sätt olika egenskaper hos en bok samver- kar i sin betydelse för bokens värde. Kvalitetsklass- metoden har dock en svaghet i att den kan riskera att dölja vissa prisförändringar. Det kan inträffa att förskjutningar i bokutbudet mellan alltför detalje- rade klasser felaktigt justeras bort som kvalitets- förändringar, fastän de egentligen utgör prisför- ändringar. Genom att kvalitetsklassmetoden beaktar färre egenskaper kan fler observationer än i den hedoniska metoden inkluderas i beräkningarna. Det beror på att det för vissa böcker inte varit möj- ligt att få fram alla uppgifter. Fördelen för kvalitets- klassmetoden på denna punkt motverkas delvis av att vissa klasser inte förekommer båda perioderna, vilket leder till att vissa prisobservationer inte kom- mer med av den anledningen. Den hedoniska metoden ger överlag något högre förklaringsgrader vad gäller priset, vilket är en indi- kation på att modellen bättre passar det befintliga statistiska materialet. Sammantaget kan den hedoniska metoden bedömas vara mer tillförlitlig än kvalitetsklassmetoden. gre förklaringsgraderna med denna metod är i sig inte avgörande men talar knappast emot den. En rim- lig bedömning är att kvalitetsklassmetodens fördelar i mindre modellberoende och lägre bortfall väger lät- tare än den hedoniska metodens fördelar. Den hedoniska metoden har fördelar i att kunna beakta flera egenskaper, att beakta kontinuerliga variabler utan förgrovning och att visa verkliga prisföränd- ringar som beror på förskjutningar i bokutbudet mel- lan olika slags böcker. Uppgifter om aktuellt boksortiment har inför varje mättillfälle inhämtats från tre stora varuhuskedjor som har ett större boksortiment. Dessa kedjor tilläm- par var för sig enhetliga priser över hela landet, var- för endast ett varuhus av varje slag undersökts. Från sortimenten har vid varje mättillfälle ett slumpmässigt urval av cirka 300 titlar per kedja dragits för pris- mätning. Av dessa har i sin tur cirka 200 per kedja (cirka 600 totalt) återfunnits i butiken och ett pris kunnat uppmätas. Genom att titelns ISBN-nummer har inhämtats medelst matchning mot BTJ Seelig AB:s register har en kvalitetsklassning av titlarna kun- nat göras, efter genre, bandtyp och vikt. Beräkningen följer samma mönster som den för bokklubbar nedan. Pocketböcker säljs, utöver i reguljär bokhandel, även i försäljningskanaler med mer allmänt varuinnehåll. Två sådana kanaler har prismätts inom ramen för projektet. För dessa försäljningsställen har samtliga svenska pocketböcker som saluförts vid besöks- tillfället listats och deras pris samt sidantal noterats. Prisutvecklingen har beräknats med kvalitets- klasser indelade efter sidantal (0–199, 200–499 samt 500– sidor). Prisförändringar har beräknats för varje sådan kvalitetsklass som sedan sammanvägts efter antal titlar, som i formel (4) ovan. har de två försäljningskanalerna sammanvägts med ledning av uppgifter om respektive försäljningskanals bokom- sättning. För att erhålla prisutvecklingen till 2003 samt 2003 till 2004 har den uppmätta prisut- vecklingen mellan vårarna (april) och höstarna (okto- ber) sammanvägts. Som utgångspunkt för denna sam- manvägning har månadsvisa uppgifter från SCB:s omsättningsstatistik för detaljhandeln avseende SNI 52471 Bok- och pappershandel använts. Som vikt för vårjämförelsen har använts första halvårets omsätt- ning 2002 exklusive rean (som enligt Svenska För- läggareföreningens uppgifter utgör av hela årets omsättning) och som vikt för höstjäm- förelsen har använts andra halvårets omsättning 2002. Detta har resulterat i ett vägningstal på för våren och 62,4 för hösten. Dessa säsongvikter har använts för beräkning av helårsutvecklingen för bok- handel, nätbokhandel och varuhus. För småbutiker har däremot tillämpats likaviktning av vår och höst, eftersom skäl saknas att anta att bokförsäljningen här följer samma säsongmönster. Primärmaterialet för bokklubbsberäkningen utgörs, för jämförelsen , av medlems- tidningar för de 14 största bokklubbarna i . En bokklubb har tillkommit sedan föregående år. Bokklubbarna utkommer med 8–13 boktidnings- nummer . Böckerna i varje bokklubb indelas i de tre huvud- kategorierna skön-, barn- och facklitteratur. (Varje bokklubb har inte varje kategori.) Prisjämförelserna inom en given bokklubb görs mellan medelpriserna inom en viss så kallad kvalitets- klass. En kvalitetsklass bestäms, enligt uppgifter i katalogerna, av bandtyp (till exempel inbundet, häftat, mjukband) samt av sidantal och illustrationsmängd. Jämförelserna görs över , det vill säga böcker tillhörande en viss kvalitetsklass beaktas över samtliga årets kataloger tillsammans. Klassning efter bandtyp tillämpas för samtliga bok- klubbar. Bandtyper, som inte förekommer i tillräck- ligt antal för att möjliggöra jämförelser mellan åren, utesluts ur beräkningen. I övrigt indelas materialet, där antalet titlar är tillräckligt stort, efter illustratio- ner (ej illustrerade, illustrerade i svart/vitt respektive illustrerade i färg) samt efter sidantal i vissa intervall. Vanliga intervall är för skönlitteratur –300, 301–500 och 501– sidor och för facklitteratur –200, 201–400 respektive 401– sidor. Den exakta kvalitetsklass- ningen är unik för varje bokklubb och har framtagits i samråd med respektive bokklubb. Beräkning: Gången är i stora drag den att vi först beräknar medelpris inom bokklubb för titlar som till- hör en viss kvalitetsklass, med tillägg av den expedi- tionsavgift som belastar ett bokinköp. Därefter agg- regeras medelpriserna till de tre litteraturgenrerna skön-, barn-, respektive facklitteratur. Sedan sammanvägs alla bokklubbars prisutveckling inom respektive genre med ledning av deras medlemsantal och genrens tyngd i bokklubben. Till slut sammanvägs genrerna enligt samma princip. Vi beskriver nu beräkningsgången mellan två påföl- jande år i större detalj och inför följande beteck- ningar. är priset för boktitel j i kvalitetsklass g i bok- klubb h t. är priset för boktitel j i kvalitetsklass g i bok- klubb h t+1. eht respektive eht+1 är genomsnittlig expeditionsavgift per beställd titel i bokklubb h t respektive (Den definieras som expeditionsavgiften inom dividerat med genomsnittligt antal beställda böcker per tillfälle.) Det första beräkningssteget är nu att bilda medel- priser per kvalitetsklass som relateras till varandra: phgt = eht + pt+1 = et+1 + 1 hg pt+1 hg h nt+1 jhg (5) hg j=1 samt nthg och nt+1hg är antalet titlar som ingår i respek- tive beräkningsgrupp. I det andra beräkningssteget beräknas ett delindex för huvudkategori G (skön, barn respektive fack) inom bokklubb med hjälp av samma indexformel som för bokhandeln ovan. I det fjärde steget beräknas index för kategori G över alla bokklubbar. Härvid används vikter vhG grundade på information från bokklubbarna om antalet med- lemmar, Mh. Medlemstalen fördelas ut på de tre huvudkategorierna efter den skattade proportion, som varje kategori har i respektive bokklubb så att följande vikter erhålls: vhG = MhShG / 3 Index för kategori G, samt för samtliga genrer till- sammans, beräknas därefter som: Här beskrivs hur de i Till- vägagångssätt böcker (sidan 16) ovan redovisade resul- taten av den alternativa beräkningen framtagits. Det är alltså här fråga om den beräkning, där huvudbok- ens prisutveckling givits en vikt som motsvarar dess relativa omsättning inom bokklubben. inom en bokklubb isoleras i denna beräkning till ett eget beräkningsstratum, i vissa fall ytterligare uppdelade efter sidantal. Deras medelpris över året beräknas enligt formel (5) ovan och samtliga huvudboksstrata sammanvägs i före- kommande fall enligt formel (6). Efter denna första aggregering beaktas den uppgift om huvudbokens (HBOK) respektive övriga böckers (ÖVR) omsättningsandel som bokklubbarna lämnat till SCB. (Denna andel avser andelen över samtliga huvudkategorier.) Om denna kallas ch beräknas pris- utvecklingen inom bokklubb och den huvudkategori som huvudboken tillhör66 som IhG = (ch IhGHBOK + dhG IhGÖVR )/(ch + dhG ) , dhG = (1 ch ) * ShG / G ShG ( ShG enligt (14)) (10) Index för huvudkategori G beräknas som i (8) ovan med den skillnaden att vikten, där huvudböcker in- går, nu definieras som 66 Inom en viss bokklubb tillhör huvudboken med få undantag samma litteraturgenre (skön-, barn- eller facklitteratur). vhG = MhShG (ch + dhG ) / 3 beräknas totalindex för bokklubbar som Denna slutliga aggregering innebär att huvudbokens betydelse slår igenom även på fördelningen mellan huvudkategorierna. Böcker, svenskutgiven litteratur 2001–2002 I detta avsnitt beskrivs den tillämpade metodiken i de prismätningar som redovisades . Eftersom projektet startade var det stora svårigheter med att samla in priser i butik un- der 2001. För jämförelser an- vändes i stället de konsumentinriktade bokkataloger som butikerna använder. Urvalet av kataloger gjordes så att ett slumpmässigt urval av var femte bokhandel enligt tidskriften 2001/2002 tillfrågades om huru- vida de använde bokkataloger och i så fall vilka kata- loger. Resultatet av denna förfrågan blev de fem kata- loger som ingår i undersökningen. Någon av dessa kataloger tillämpas av av alla Sveri- ges sortimentsbokhandlar. I princip inkluderas samtliga titlar som presenteras med prisuppgifter i katalogerna. Samlingsvolymer (flera titlar i en volym) och paketerbjudanden (flera böcker till ett pris) exkluderas. Jämförelser av medel- priser görs kategorivis enligt de rubriceringar (till ex- empel deckare, bilderböcker för barn, mat och dryck) som tillämpas i respektive katalog. Samma rubricering i samma katalogtyp jämförs mellan de två I de fall katalogbeteckningarna mellan de två åren skiljer sig åt görs en bedömning av vilka beteck- ningar som är jämförbara. Resultatet av denna pro- cess blir ett antal jämförbara bokkategorier inom res- pektive katalogtyp. Det totala antalet prisobservationer som ingår i dessa mätningar är för reakatalogerna 8 980 (4 602 respektive 4 378 ), för vårkatalo- gerna 1 911 (915 respektive 996 ), för höstkatalogerna 5 765 (3 005 respektive 2 760 ) samt för julkatalogerna 4 548 (2 525 och 2 023 ). Totalt ingår 21 204 observationer (11 047 respektive 10 157 ) i mätningarna. Fem olika slags kataloger an- vändes vid rea- och höstmätningarna, fyra vid julmätningen samt tre vid vårmätningen. Här redogörs för beräkningen av prisut- vecklingen på grundval av bokkatalogerna. Vi kallar varje katalog och mättillfälle för ett katalogpar. Det kan till exempel utgöras av en bokhandelskedjas vårkataloger 2001 och 2002. Inom ett katalogpar görs en indelning av boktitlarna i jäm- förbara bokkategorier enligt ovan. Bokkategorierna hänförs till någon av huvudkategorierna skönlittera- tur, barnböcker eller fackböcker. Vi beskriver nu beräkningsgången matematiskt och inför följande beteckningar. p1,jhgt är priset för boktitel j i bokhandelskedja h i den jämförbara bokkategorin g för säsong67 t p2,jhgt är priset för boktitel j i bokhandelskedja h i den jämförbara bokkategorin g för säsong t 67 Säsongerna är rea, vår, höst respektive jul. Priserna p är våra beräkningsatomer, som avläses direkt ur katalogerna. Det första beräkningssteget är nu att bilda medelpriser som relateras till varandra: phg1,t , phg2,t = phg1,t = samt n är antalet titlar som ingår i respektive beräkningsgrupp. Dessa delindex ska nu successivt aggregeras till högre nivåer. I det andra steget vill vi aggregera inom kedja till en huvudkategori (skön-, barn, respektive facklitteratur) som vi kallar G. Denna beräkning görs enligt följande indexformel68: n1,hgt nhg2,t IhGt = g G 1,t 2,t I det tredje steget vill vi aggregera över bokhandels- kedjor till ett nationellt index för en huvudkategori och inför variabeln vh som är vår bästa skattning av den totala bokomsättning som bokhandelskedjan re- presenterar. IGt = vh IhGt I det fjärde steget aggregerar vi de jämförbara bok- kategorierna till de tre huvudkategoriindexen (skön, barn, fack) samt dessa tre till ett totalindex. I detta steg används omsättningsuppgifter