sou · GTB32d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt 20 § får RIKAB efterge en fordran på TV-avgift om det på grund av den avgiftsskyldiges sjukdom eller av någon annan anledning är oskäligt att kräva betalning. I en skrivelse till har det påtalats att nuvarande regler om när avgiftsskyldigheten upphör bör omprövas. I skrivelsen föreslås att 11 § ändras så att avgiften skall betalas längst tills den avgiftsskyldige har avlidit. Enligt vad som uppgivits från RIKAB är praxis i samband med omprövning att alltid tillämpa regeln att avgiftsskyldigheten upphör på avanmälningsdagen. Frågan om avgiftsskyldigheten bör upphöra behandlades i promemorian Vissa förändringar i TV- avgiftssystemet (Ds 1997:24). Då gällde det möjligheten att återfå betalad TV-avgift för den som har tagits in på vårdinrättning men underlåtit att göra avanmälan. Enligt promemorian var det både nödvändigt och ändamålsenligt att avgiftsskyldighet föreligger intill dess avanmälan har skett. Det ansågs inte motiverat att utan mycket starka skäl föreslå undantag från avanmälningsskyldigheten. I propositionen Vissa förändringar i TV-avgiftssystemet (prop. 1996/97:165) anslöt sig regeringen till det synsätt som redovisats i promemorian. När det gäller möjligheten att återfå redan betald avgift uppmärksammade regeringen ett remissyttrande där det framhölls att man, genom en utvidgning av bestämmelsen i 20 § lagen om TV-avgift, eventuellt skulle kunna medge dels eftergift också av inbetald avgift och inte enbart av en fordran, dels återbetalning av för mycket betald avgift. Regeringen konstaterade emellertid att ett införande av en sådan bestämmelse skulle innebära att RIKAB skulle ställas inför nya bevisfrågor samt att stora problem skulle kunna uppstå med att åstadkomma en lämplig avvägning för tidsgränsen vad gäller möjligheten att få eftergift. Regeringen lade därför inte fram något förslag i denna riktning. De problem som aktualiseras i skrivelsen gäller främst när den avlidne är ensamstående. Det kan i dessa fall uppfattas som stötande om dödsboet skall betala avgift för tid efter dödsfallet på grund av att man inte har gjort en avanmälan. Utredaren skall överväga om det är lämpligt att skyldigheten att betala TV-avgift skall upphöra när den avgiftsskyldige har avlidit och, i så fall, under vilka förutsättningar detta skall ske. (), () och () samt Radiotjänst i () har i en skrivelse till regeringen anfört att det kan finnas behov av ytterligare lagändringar för att stärka TV- avgiftssystemet och minska avgiftsskolket. I skrivelsen hänvisas det till att Boende- och avgiftsutredningen i betänkandet Bo tryggt Betala rätt (SOU 1999:33) föreslog att enskilt TV- innehav skall behandlas lika oavsett om man bor i ordinärt boende eller i särskild boendeform. I skrivelsen hänvisas det också till att Utredningen om radio och TV i allmänhetens tjänst i betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst, ett bered- ningsunderlag (SOU 2000:55) föreslagit ett förenklat påföljdsförfarande för den som har en avgiftspliktig TV- mottagare utan att betala TV-avgift samt att reglerna för juridiska personers avgiftsskyldighet ändras så att de betalar en TV-avgift för var femte TV-mottagare. I skrivelsen föreslås även ett antal åtgärder som skall underlätta för RIKAB att få kännedom om TV-innehav och tillgång till andra uppgifter som har betydelse för bedömning av om någon är skyldig att betala TV-avgift. Utredaren skall överväga de förslag som har lagts fram i den ovan nämnda skrivelsen och särskilt beakta integritetsfrågor. Ingen ändring skall föreslås när det gäller avgiftsskyldigheten för TV-mottagare som är avsedda att användas av personer som får vård på sjukhus, vårdanstalter eller inrättningar av liknande slag. Uppdraget skall, med ändring av tidigare angiven tidpunkt, redovisas före utgången av . I avsnitt 12.3.1 har utredningen konstaterat att anslagsvillkor inte längre kommer att meddelas vid övergång till direktfinansiering. I denna bilaga, som bygger på anslagsvillkoren för , har villkoren gåtts igenom punkt för punkt. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. Medlen utbetalas från rundradiorörelsens resultatkonto (rund- radiokontot) respektive distributionskontot hos Riksgälds- kontoret. Ej aktuellt i det nya finansieringssystemet. Se betänkandet avsnitt 12.3 om upptagning av lån, ökning av det egna kapitalet etc. Medlen på rundradiokontot förvaltas av RIKAB i enlighet med avtal mellan staten och RIKAB (regeringsbeslut ). Medel till () betalas ut efter rekvisition. Medlen betalas ut i förskott. De får lyftas tidigast den 7:e i . Kan vara aktuellt i en övergångsperiod. I övrigt ej aktuellt. Se betänkandet avsnitt 12.2 om det nya systemet med direktfinansiering. Enligt beslut har regeringen bemyndigats att för besluta om lån i i syfte att täcka underskottet på distributionskontot intill ett belopp om 1 (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97). skall tillhandahålla denna kredit fram till dess att skulden är slutreglerad. Kan, om aktuellt, framgå på annat sätt . skall överföras från rundradio- kontot till distributionskontot. RIKAB svarar för att denna över- föring sker i enlighet med avtal mellan staten och RIKAB (regeringsbeslut ). Medlen skall överföras med en tolftedel den 7:e . Löses i annan ordning. Se kapitel 14 om övergångsfrågor. * Om de sammanlagda TV-avgiftsintäkterna för , exklusive avgiftshöjningar för åren 2002, 2003, 2004 och 2005 inte är högre än för eller i jämförelse med har ökat med skall medels- tilldelningen minskas med för SVT av skillnaden mellan de verkliga avgiftsintäkterna, exklusive avgiftshöjningar, och det som skulle ha uppnåtts, dock med för SVT högst av för . En eventuell justering görs när avgiftsintäkterna för är kända. Se betänkandet avsnitt 12.2 om det nya systemet med direktfinansiering. Anslagsvillkoren träder i kraft och gäller till och med . Regeringen föreskriver att SVT:s medelstilldelning skall förenas med följande villkor. 1.SVT skall inom tillgängliga ekonomiska ramar göra de prioriteringar som krävs för att uppfylla uppdraget. Verk- samheten skall inom ramen för uppdraget bedrivas rationellt och syfta till ökad effektivitet och förbättrad produktivitet. Kan framgå av bolagsordningen. 2.Medlen skall användas för företagets kärnverksamhet, dvs. TV- verksamhet i allmänhetens tjänst. Medlen skall också användas till verksamhet som syftar till att komplettera och stärka kärn- verksamheten, exempelvis verksamhet på Internet. Regleras i ny lag om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. 3.Sidoverksamheter till SVT:s sändningsverksamhet skall bära sina kostnader och i övrigt bedrivas på ett konkurrensneutralt sätt i förhållande till andra företag som tillhandahåller mot- svarande tjänster. Sidoverksamheter skall redovisas som egna resultatområden. Det skall finnas en resultaträkning och, om god redovisningssed så kräver, en balansräkning för dessa verksamheter. Redovisningen skall ingå som en del av årsredo- visningen som granskas av bolagets revisorer. Kan regleras i bolagsordningen. 4.SVT skall tillsammans med () och () anslå medel för RIKAB:s kostnader i proportion till storleken på respektive programföretags medelstilldelning från rundradiokontot. Kan regleras i bolagsordningen för respektive bolag. 5.SVT har som delägare till RIKAB ansvar för att RIKAB för statens räkning uppbär TV-avgifter och bedriver avgiftskontroll samt ansvarar för förvaltningen av rundradiorörelsens medel. I ansvaret ligger att ge RIKAB förutsättningar för att bedriva en effektiv TV-avgiftsuppbörd och avgiftskontroll. Avgiftsskolket skall reduceras . Se betänkandet avsnitt 12.2 om RIKAB:s roll. SVT skall sända text-TV-sändningar till hela landet. Kan regleras i bolagsordningen. 7.SVT får bedriva sändningar via satellit med syfte att nå allmän- heten i , och övriga . Särskild reglering krävs ej. 8.SVT:s sändningar riktade till skall vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift. Till den del sändningarna görs tillgängliga utanför skall verksamheten bära sina egna kostnader. Regleras i lag om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. 9.De villkor som gäller för SVT:s programverksamhet skall i tillämpliga delar gälla även för nya programkanaler. Regleras eventuellt i sändningstillståndet. 10.SVT:s resurser till programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter skall öka jämfört med . 11.Överenskommelser mellan SVT, SR och UR rörande insatser för språkliga och etniska minoriteter samt funktionshindrade skall tillställas Utbildnings- och och och TV. 12.SVT skall ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på regional nivå och att förhållanden i olika delar av landet kan speglas och represen- teras i programutbudet. Kan regleras i bolagsordningen. 13.Den andel av allmänproduktionen i SVT:s rikssändningar som produceras utanför skall uppgå till . Den andel av resurserna för allmänproduktion som förbrukas av enheterna utanför skall behållas nivå. Kan regleras i bolagsordningen. 14.SVT:s nyhetsverksamhet skall bedrivas så att de olika självständiga redaktionerna inom företaget oberoende av varandra kan fatta beslut med skilda perspektiv. Kan regleras i bolagsordningen. 15.Produktionsanläggningarna för programverksamhet för döva i skall användas i minst samma utsträckning som också i den fortsatta verksamheten. Kan regleras i bolagsordningen. 16.Genom beslut om radio och TV i allmänhetens tjänst (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268) slogs fast att public service-företagens program- verksamhet som helhet skall präglas av folkbildnings- ambitioner. SVT, SR och UR skall genom överenskommelser lösa samarbetet kring program som inte primärt är avsedda att användas i utbildningssammanhang. 17.Om oenighet uppstår mellan SVT och UR om fördelning och placering av sändningstid skall frågan avgöras av en skiljenämnd enligt lagen (1999:116) om skiljeförfarande. Kan regleras i SVT:s och UR:s bolagsordningar. 18.Staten får, om SVT:s sändningstillstånd upphör, inlösa byggnader, inredning och utrustning samt övriga inventarier och installationer, som tillhör SVT. Kan överenskommelse ej träffas om lösenbeloppet, skall detta bestämmas av tre värderingsmän, som utses enligt lagen (1999:116) om skiljeförfarande. SVT skall medverka till att företag som staten bestämmer utan särskilt vederlag får överta de lokaler som SVT förhyrt. SVT medger att personal anställd för programverk- samheten får övergå till anställning i sådant företag senast när tillståndet upphör att gälla. Kan regleras i bolagsordningen. 19.SVT skall lämna budgetunderlag till Utbildnings- och inför regeringens förslag till om medelstilldelning för . Budgetunderlaget skall innehålla redovisningar av den genom- förda verksamheten samt redovisningar av SVT:s planer för verksamheten. SVT jämte övriga delägare av RIKAB svarar för att även en redovisning avseende RIKAB:s verksamhet bifogas budgetunderlaget. RIKAB skall till Utbildnings- och inge årsredovisning för rundradiorörelsen . Redovisningen skall innehålla en redogörelse för avgiftskontrollens effekter och arbetet med att minska TV-avgiftsskolkets omfattning. Se betänkandet avsnitt 12.3. 20.SVT skall följa upp och rapportera hur uppdraget uppfyllts. Uppföljningsrapporten avseende skall ges in till Utbildnings- och kultur- departementet samt till och TV. SVT skall i uppföljningsrapporten särskilt redovisa hur företaget uppfyller det anslagsvillkor som innebär att den andel av allmänproduktionen som produceras utanför skall uppgå till . SVT skall, i samarbete med SR och UR, ta fram konkreta uppföljningsbara resultatmått baserade på tillstånds- och anslagsvillkor. Resultatmåtten bör utformas så att de ger väsentlig information om uppdraget och förmedlar viktiga erfarenheter av verksamheten. SVT skall på olika sätt stimulera en fortlöpande offentlig diskussion om verksamheten. SVT skall redovisa och kommentera hur resultaten har utvecklats med avseende på bl.a. volym, kostnader och intäkter samt nyckeltal som visar effektivitet och produktivitet. SVT skall utveckla arbetet med att mäta och redovisa olika indikatorer på kvaliteten och särarten i programutbudet. Programstatistiken skall utformas så att jämförelser blir möjliga . Redovisningen skall uttrycka olika programkategoriers andel av den totala sändningstiden, när olika programtyper sänds samt resursförbrukningen för respektive kategori. Redovisningen skall även avse omfattningen av tittande och publikens reaktioner samt företagets planer . SVT skall vidare beakta de anvisningar för redovisning av programverksamhet m.m. som anges i proposition 2000/01:94. Skulle kunna regleras i lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst eller i bolagsordningen. 21.SVT skall säkerställa att företagets revisorer ges möjlighet att granska företagets uppföljningsrapport, budgetunderlag och, i förekommande fall, särredovisningar av uppdrag i särskilda regeringsbeslut. Utlåtande över dessa granskningar skall ske i särskilda revisorsintyg som tillställs Utbildnings- och kultur- departementet. Vissa gemensamma författningar m.m. Lag (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Radio- och TV-lag (1996:844) Lag (1989:41) om TV-avgift Regeringsbeslut om bemyndigande att träffa avtal om Radiotjänst i Aktiebolags verksamhet med uppbörd m.m. av TV-avgifter. Regeringsbeslut om bemyndigande att säga upp avtal om förvaltning av rundradiomedlen med , och samt att träffa avtal med Radiotjänst i om förvaltning av rundradiomedlen. Regeringsbeslut om godkännande av vissa ändringar i bolagsordningarna för , , och . Regeringsbeslut om godkännande av vissa ändringar i bolagsordningen för Radiotjänst i . Regeringsbeslut om godkännande av vissa ändringar i bolagsordningen för . Regeringsbeslut om upphörande av stiftelser och stiftelseförordnanden samt bildande av ny stiftelse och fastställande av stiftelse-förordnande för för , och . Regeringsbeslut om TV-sändningar via satellit. Regeringsbeslut om medgivande att inleda TV- sändningar. Regeringsbeslut om godkännande av vissa ändringar i bolagsordningarna för , och . Regeringsbeslut om godkännande av ändring av bolagsordningen för Radiotjänst i . Regeringsbeslut om bemyndigande att träffa avtal med Radiotjänst i angående förvaltning av distributions- kontot. Konsekvenser för redovisning vid direktfinansiering Byte av redovisningsprincip eller andra förändringar av redovisningen? Enligt 2 kap. 4 § p. 2 årsredovisningslagen (1995:1554, ÅRL) skall samma principer för värdering, klassificering och indelning av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat. Enligt bestämmelsen får dock avvikelse göras från denna regel om det föreligger särskilda skäl och årsredovisningen upprättas på ett överskådligt sätt och ger en rättvisande bild av verksamheten etc. En övergång till direktfinansiering kommer att påverka redovisningen i programföretagen och i övriga koncernföretag. Erhållna avgiftsmedel kommer att redovisas som vanliga intäkter i verksamheten och eventuella överskott eller underskott redovisas i resultaträkningen och kommer inte att som läggas upp under förutbetalda intäkter (det förutsätts att det sker en adekvat periodisering). Förvärvade anläggningstillgångar läggs upp på plan och skrivs av på sedvanligt vis. Kostnadsföring av program- produktion sker i princip vid sändningstillfället.1 Förändringarna kan leda till att redovisningen påverkas som en normal följd av att intäkterna i verksamheten byter karaktär. De kan också leda till byte av redovisningsprincip eller en förändring av uppskattningar och bedömningar. En förändring av redovisningen på grund av en förändring av intäkternas karaktär leder normalt sett inte till andra särskilda åtgärder än att god redovisningssed skall tillämpas på det nya sättet att ta del av avgiftsmedel som föreslås. Sådana konsekvenser som uppstår när en förändring har lett ett byte av redovisningsprincip eller en förändring av uppskattningar och bedömningar skall däremot redovisas på ett tydligt sätt. 1 Jfr t.ex. TV4:s årsredovisning 2004 i detta avseende. rekommendation RR 5 Redovisning av byte av redovisningsprincip beskrivs gränsdragningen mellan byte av redovisningsprinciper å ena sidan och ändringar i uppskattningar och bedömningar å andra sidan. Gränsdragningen är mycket viktig att göra eftersom byte av redovisningsprincip får andra redovisningskonsekvenser än ändringar i uppskattningar och bedömningar. Direktfinansiering innebär visserligen stora förändringar av redovisningen av intäkter i verksamheten men detta utgör ändå en konsekvens av att finansieringssystemet i sig förändras. Vare sig byte av redovisningsprincip eller förändringar i uppskattningar eller bedömningar torde komma i fråga förutom avseende redovisning av programlager. Vid redovisning av programlager torde en ändrad redovisningsprincip föreligga. Redovisning av intäkter periodisering Vid en övergång till direktfinansiering kommer influtna avgiftsmedel att utgöra vanliga intäkter i programföretagen. Eftersom medieavgifterna kommer att avse bestämda perioder kommer de att i programföretagen redovisas som intäkter under de perioder som avgifterna hänför sig till. Om betalningen utgör förskott inför påföljande år kommer medlen att redovisas som förutbetalda intäkter (skuldförs på balansräkningen) och blir inte föremål för beskattning under det år som medlen influtit. Programproduktion kostnadsförs när utgifterna uppstår. Med det nya systemet för medelstilldelning bör kostnadsföring ske i samband med att programmen sänds (vilket motsvarar principen för redovisning av kostnaden för sålda varor). Värdet av programlagret tas upp som en tillgång på balansräkningen. Det är sannolikt att en sådan förändring betraktas som en ändrad redovisningsprincip. Ändrad redovisning av programproduktion berörs vidare i Bilaga 5 om inkomstskattekonsekvenser vid direktfinansiering. De anläggningstillgångar i verksamheten som har ett ekonomiskt värde för företagen bör redovisas som tillgångar på balans- räkningen. Det ekonomiska värdet får bestämmas av företagen i enlighet med god redovisningssed. Bokföringsmässiga avskriv- ningar sker på detta värde. Skattemässigt är de anläggningstillgångar som har anskaffats med näringsbidrag redan avskrivna. Det går således inte att göra ytterligare skattemässiga avskrivningar på dessa tillgångar. Nyanskaffningar efter 2006 skall läggas upp på plan och skrivas av enligt sedvanliga normer och regler på redovisnings- och skatteområdet. Programföretagen redovisar anläggningstillgångar efter planenliga avskrivningar på balansräkningen. Överavskrivningar redovisas under obeskattade reserver på balansräkningens skuld- sida. Denna redovisning torde inte påverkas vid en övergång till det nya systemet. Periodisering av inkomster och utgifter – tidpunkten för beskattning Det finns inte några för alla situationer speciella regler om när en inkomst skall redovisas som en intäkt i skattelagstiftningen. För vissa slags inkomster finns specialregler i inkomstskattelagen (1999:1229, IL) men framför allt råder i ett starkt samband mellan redovisning och beskattning. Beskattningstidpunkten för en viss inkomst är kopplad till när inkomsten skall tas upp i redovisningen. Det starka sambandet mellan redovisning och beskattning kommer till uttryck i de inledande bestämmelserna i 14 kap. IL. Enligt 14 kap. 2 § 1 st. IL skall resultatet av näringsverksamhet beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. 1999/2000:2 Inkomstskattelagen skall med begreppet bokföringsmässiga grunder förstås att inkomsterna och utgifterna i näringsverksamheten skall periodiseras, dvs. att inkomster och utgifter inte skall redovisas med tillämpning av en kontantprincip. Inkomster skall tas upp och utgifter dras av den period som de belöper sig på. Hänsyn skall således tas till in- och utgående lager, till pågående arbeten, till fordrings- och skuldposter samt till avsättningar. Vidare gäller enligt 14 kap. 2 § 2 st. IL att vid beräkningen av resultatet skall inkomster tas upp som intäkt och utgifter dras av som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lag. Detta gäller även de näringsidkare som inte är bokföringsskyldiga. Om god redovisningssed ger utrymme för olika alternativ i fråga om periodiseringen skall beskattningen grundas på det av bolaget i redovisningen valda alternativet (RÅ 1999 ref 32). Vidare skall balansräkningen, resultaträkningen och noterna enligt 2 kap. 3 § årsredovisningslagen (1995:1554) upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av företagets ställning och resultat. I allmänna råd BFNAR 2003:3 om redovisning av intäkter behandlar BFN redovisning av intäkter vid upprättande av bokslut. Det allmänna rådet bygger på Redovis- ningsrådets rekommendation RR 11 Intäkter och är avsett att tillämpas av icke-noterade företag och koncerner. De viktigaste frågorna inom det område som behandlas i det allmänna rådet är vilka förutsättningar som skall vara uppfyllda för att ett företag skall anses ha en inkomst, och när denna inkomst i så fall skall redovisas som en intäkt. Enligt rekommendation RR 11 Intäkter skall en intäkt redovisas i resultaträkningen när det är sannolikt att de framtida ekonomiska fördelarna kommer att tillfalla företaget och dessa fördelar kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. I rekommen- dationen identifieras under vilka förhållanden dessa kriterier uppfylls. Skillnaden mellan BFNAR 2003:3 och RR 11 anges i bilaga 2 till BFN:s allmänna råd. Programföretagen erhåller det av beslutade bidraget genom månatliga överföringar från rundradiokontot och distributionskontot hos . En utbetalning äger således rum /år. RIKAB uppbär och har förvaltningsansvar för influtna avgiftsmedel för statens räkning. RIKAB inbetalar uppburna avgiftsmedel minst till där medlen placeras på rundradiokontot. Programföretagen redovisar influtna medel (näringsbidrag) på olika sätt beroende på när kostnaderna/utgifterna uppstår. Den del av näringsbidraget som kan matchas mot kostnader eller mot utgifter för anskaffade anläggningstillgångar redovisas som intäkt . Den del av näringsbidraget som inbetalats till företagen och som inte kan matchas mot utgifter periodiseras och redovisas mot kostnader påföljande år. Efter en övergång till direktfinansiering kommer intäkterna i verksamheten att utgöra vanliga försäljningsintäkter. De särskilda reglerna om näringsbidrag blir inte tillämpliga. Medieavgiften skall uppbäras av RIKAB. Medlen skall överföras till programföretagen. Medlen utgör inte någon inkomst hos RIKAB. överföring av medel till programföretagen skall ske bör programföretagen och RIKAB sinsemellan komma överens om. Medelsfördelningen skall emellertid ske i enlighet med den av beslutade fördelningsnyckeln (se kapitel 12). Följande kan tjäna som vägledning för frågan om periodisering av influtna avgifter i programföretagen i det nya medelstilldelningssystemet. Medieavgiften utgör, liksom dagens TV-avgift, en bestämd summa som normalt betalas av den avgiftsskyldige i fyra poster . Avgiften kan också betalas i taget. Den skall betalas i förskott. Medieavgiften skulle kunna liknas vid en betalning för ett abonnemang på exempelvis en tidning. Tidningsabonnemang erläggs i de flesta fall i förskott, t.ex. en gång per kvartal. Beskattningstidpunkten för abonnemangsintäkter är inte särskilt reglerad i IL. I stället skall de principer som uttalas ovan i 14 kap. IL tillämpas, dvs. att intäkterna skall tas upp det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed. I exempel som BFN redovisar i anslutning till sitt allmänna råd om redovisning av intäkter anges hur det allmänna rådet skall tillämpas i vissa situationer. Exemplen är avsedda att illustrera vilka intäkter som skall tas in i ett företags bokslut.