sou · GTB399d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Förslagen i kapitel 4 om att avdrag för vissa förluster inte alls skall medges medan andra skall kvoteras kan innebära en intäkts- ökning om dessa förluster tidigare getts avdrag för utan kvotering. kan förslaget leda till intäktsminskning om avdrag inte alls getts för några av dessa förluster. Hur dessa förluster be- handlats i praktiken är osäkert. Några större volymer är det dock inte fråga om. Sammantaget gör utredningen den bedömningen att förslagets betydelse för statsfinanserna är försumbar. 2.Förslaget i kapitel 5 om regelkonkurrens mellan den s.k. korri- geringsregeln och uttagsbeskattningsregler är närmast en kodifie- ring av gällande rätt och leder inte till några konsekvenser. 3.Förslaget i kapitel 6 om överlåtelse till underpris av kapitalbe- skattad egendom till utländsk juridisk person är såvitt gäller trans- aktioner inom EES närmast en kodifiering av gällande rätt. I övrigt bedömer utredningen att samma effekt redan kan uppnås genom att designa transaktionen på annat sätt än vad lagreglerna träffar. Någon intäktsminskning bedömer utredningen därför inte att för- slaget leder till. 4.Förslagen i kapitel 9 om värdepappersrörelse leder inte till någon intäktsminskning. Om beskattning skulle inträffa i något enstaka fall, de föreslagna reglerna förutan, skulle detta närmast bero på misstag som begås av de skattskyldiga. Vid en samlad bedömning uppskattar utredningen den offentliga finansiella effekten till för förslagen till reformerad beskattning av byggnadsrörelse etc. och för förslaget till avdrag för likvidationsförluster. 10.3.1Byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse Förslaget i den del det berör direktägda fastigheter ökar komplexi- teten i systemet eftersom klassificeringen av lagerfastigheter be- hålls som ett nytt begrepp införs, förvaltningsfastighet. Förslaget i dessa delar innebär för del att informa- tions- och utbildningsmaterial måste tas fram och att deklarations- blanketter måste arbetas om. Kontrollbehovet förväntas öka. Den del av förslaget som innebär att lagerandelar skall anses vara kapitaltillgångar innebär betydande förenklingar. Utredningens förslag om avdrag för likvidationsförluster innebär i viss mån en återgång till den tidigare situationen då avdrag för för- luster på näringsbetingade andelar medgavs fullt ut. Förslaget i denna del medför att företagens avdrag för likvidationsförluster åter måste kontrolleras vilket innebär ökade kostnader. I det system som gällde års reform om skattefria utdelningar och kapitalvinster på näringsbetingade andelar var tvister mellan företagen och vanligt förekommande. Tvisterna rörde vanligtvis frågan om avdraget rörde en verklig förlust. Utred- ningens förslag innebär dock att avdrag bara ges när företagen likvideras eller går i konkurs, vilket begränsar antalet aktuella fall. Den nya avdragsmöjligheten kan förväntas medföra ökade utred- nings- och processkostnader för och domstolarna. Utredningar och processer om uttagsbeskattning och därmed sammanhängande frågor enligt de nu gällande bestämmelserna i 22 och 23 kap. IL är inte så vanligt förekommande. Frekvensen av dessa frågor förväntas inte öka genom utredningens förslag. Ut- redningens förslag i dessa delar kan därför inte antas medföra något förändrat kontrollbehov eller utökat antalet processer på området jämfört med dagens situation. 1.Förslagen i kapitel 4 om förluster på andelar till följd av värde- överföringar skall bedömas ihop med förslaget i kapitel 8 om att lagerandelar i byggnadsrörelse etc. skall behandlas som kapital- tillgångar. Sammantaget bedöms förslagen innebära förenklingar. 2.Förslagen i kapitlen 3, 5, 6 och 9 utgör betydande förenklingar (men avser få fall) eftersom krångliga regelverk tas bort och rätts- lägen klarläggs. En stor del av utredningens förslag till nya bestämmelser innebär förenklingar. De delar av förslagen som innebär att bestämmelser helt tas bort, såsom Lundinreglerna, medför att skatteverkets kontroll underlättas och kontrollresurser kan flyttas över till andra områden. Några av förslagen medför dock ökad komplexitet, t.ex. förslaget om avdrag för likvidationsförluster. Detta innebär att ökade kontrollinsatser krävs. Reformeringen av byggnadsrörelsebeskattningen innebär både förenklingar och att nya komplicerade regler införs. Initialt krävs att informations- och utbildningsmaterial tas fram och att deklarationsblanketter arbetas om. Bortsett från dessa initiala kostnader bedöms förslagen sammantaget inte medföra några merkostnader för . Utredningens bedömning är att de statsfinansiella kostnaderna för förslagen kan uppskattas till . Utredningen anser att finansieringen bör ske genom åtgärder som ger ökade skatteintäkter från företagen. Däremot är det inte motiverat att begränsa förändringen till de branscher som berörs av förslagen, eftersom förslagen huvudsakligen grundar sig på att de nuvarande reglerna innebär omotiverat hög beskattning i vissa delar. En åtgärd som har generell effekt och som inte torde med- föra särskilt negativa effekter för en viss grupp företagare är en sänkning av beloppsgränsen för vissa representationsutgifter. Utgifter i samband med representation och liknande ändamål är avdragsgilla om det är fråga om att inleda eller upprätthålla affärs- förbindelser eller liknande eller då utgifterna avser jubileum eller personalvård. För utgifter för lunch, middag eller supé får avdraget högst uppgå till per person och måltid. Den avdragsgilla representationen finns särredovisad i inkomstdeklarationen fram till och med då den uppgick till . I brist på mer detaljerade data antas att av det totala beloppet utgjordes av utgifter i form av lunch, middag eller supé, dvs. för antas att av avdraget är hänförligt till denna post. För uppgick dock representationsavdraget till . Den offentligfinansiella intäktsförstärkningen vid sänkningen av avdraget uppskattades till (se prop. 1996/97:12). Med en bolagsskatt på innebär en effekt på 0,5 mdkr att det avdragsgilla avdraget minskar med [=0,5/0,28]. Det justerade avdraget – nedräknat till 90-kronorsnivån för att möjliggöra en framskrivning till förhållanden – blir alltså [= 4,4-1,8]. Den justerade basen skrivs års förhållan- den, dels genom användning av deklarationsdata om det icke av- dragsgilla representationsavdraget som finns redovisad fram och, dels genom faktisk och prognostiserad inflation . Basen för det avdragsgilla representations- avdraget motsvarande utgifter för lunch, middag och supé blir då . Baserat på den knapphändiga tillgängliga statistiken och, som ett resultat av detta, de nödvändiga antagandena uppskattas en sänk- ning av det maximal avdraget innebära en offentligfinansiell intäktsförstärkning om [=0,28*4,2*(90-65)/90]. 10.5Konsekvenser för företagen och andra skattskyldiga 10.5.1Byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse Utredningens förslag innebär en mer neutral och rättvis beskatt- ning. De föreslagna reglerna innebär fördelar för enskild närings- verksamhet genom att vissa fastighetsförsäljningar beskattas lindrigare. Det som är lagerandelar i enskild byggnadsrörelse etc. kommer att beskattas lindrigare med avseende på utdelningar och vid avyttring. För byggnadsrörelse som bedrivs i företag (bolagssektorn) utvidgas området för skattefria utdelningar och vinster vid avyttring av andelar. Detta ökar även de fall då avdrags- rätt för koncernbidrag föreligger. Lagerfastigheter kommer att kunna förpackas i aktiebolag etc. där vinst vid försäljning av aktierna blir skattefri. Förslagen medför även nackdelar, som fåll- ning av fastighetsförluster i bolagssektorn och begränsningar i av- dragsrätten för nedskrivningar. Avdrag för förluster orsakade av värdeöverföringar kan inte längre erhållas. Förslaget innebär att kalkylen för riskfyllda investeringar i rörelse- verksamhet som bedrivs i respektive utomlands förbättras och att det blir skattemässigt gynnsammare att välja den juridiska form som bedöms affärsmässigt mest lämplig. Reglerna är delvis komplicerade men innebär en förbättring för företagen. Möjligheterna att omstrukturera verksamheter utan omedelbar utdelningsbeskattning utökas. Hur förvärvarens anskaffningsutgifter skall anses påverkas av att förvärvet skett för underpris klarläggs såväl vid inhemska som gränsöverskridande förvärv. En speciell form av skatteplanering vid gåvor av lagerfastigheter omöjliggörs. 1.Utredningens förslag i kapitel 4 om att avdrag för ned- skrivningar på lagerandelar och förluster vid försäljning av lager- andelar skall kunna justeras ned med hänsyn till vissa värdeöver- föringar, t.ex. skattefria utdelningar, innebär att avdrag för förluster på sådana andelar orsakade av värdeöverföringar inte längre erhålls. Det andra förslaget i kapitel 4 som gäller fysiska personers rätt till avdrag för kapitalförlust vid avyttring av andelar ger större för- utsebarhet och bättre förutsättningar för omstrukturering av näringsverksamhet som bedrivs av företag som ägs av fysiska per- soner. begränsas avdrag för förluster som orsakats av kvalificerade underprisöverlåtelser. Sistnämnda två bedömningar är dock behäftade med viss osäkerhet, eftersom utredningen inte med säkerhet har kunnat utröna vad gällande rätt innebär. 2.Förslagen i kapitlen 3, 5, 6 och 9 gäller få fall men medför neutralare beskattning, ökad förutsebarhet och betydande för- enklingar i dessa fall, eftersom regelverk som kan medföra beskatt- ning utöver vad som är principiellt motiverat tas bort och rätts- lägen klarläggs. 11.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Tillägget om att det skall vara en kvalificerad underprisöverlåtelse är en följd av att utredningen föreslår en ändrad terminologi och innebär ingen ändring i sak. Dessutom flyttas definitionen till en annan plats i uppräkningen. Vidare har begreppet förvaltningsfastighet förts in i förteck- ningen. 3, 7 och 15 §§ Bestämmelserna motiveras i kapitel 9. Det är möjligt att en värde- pappersrörelse omfattar inte bara vinster vid aktieförsäljningar utan även utdelningar och räntor. Undantaget är därför formulerat så att även dessa inkomster omfattas. Genom bestämmelsen i 7 kap. 14 § kommer ändringen även att gälla registrerade trossamfund. Juridiska personer som anges i 7 kap. 16 och 17 §§ är skattskyldiga endast för inkomst av fastig- heter och ändringen omfattar därför inte dem. Nuvarande bestämmelse i 8 § skall upphävas. I paragrafen införs en ny bestämmelse Denna motiveras i avsnitt 4.3.3. Genom bestäm- melsen skall under särskilda omständigheter avdrag vägras för för- lust respektive nedskrivning på lagerandelar i aktiebolag och eko- nomiska föreningar. 8-12 §§ och rubriken närmast före 8 § 9-12 §§ skall upphävas. 8 § och rubriken närmast före 8 § i deras nuvarande lydelser upphör, men får nytt innehåll. Beträffande motiveringen för att bestämmelserna upphävs, se kapitel 3. I paragrafen har hänvisning till de nya bestämmelserna i 20 b kap. tagits med. Hänvisningen till 23 kap. 10 § har tagits bort eftersom regleringen i 23 kap. 10 § i den del som här berörs har flyttats över till 20 b kap. De nya reglerna i 27 kap. om begränsningar i nedskrivning m.m. påverkar anskaffningsvärdet enligt 17 kap. varför en hänvisning görs till 27 kap. 20–21 §§. I paragrafen har hänvisning till de nya bestämmelserna i 20 b kap. tagits med. Hänvisningen till 23 kap. 10 § har tagits bort eftersom regleringen i 23 kap. 10 § i den del som här berörs har flyttats över till 20 b kap. Vid räkenskapsenlig avskrivning skall överensstämmelse föreligga med avskrivningsunderlaget i räkenskaperna. I de fall ett därifrån avvikande anskaffningsvärde gäller enligt 12 § skall det därför inte användas vid den räkenskapsenliga avskrivningen, utan särskild intäkts- eller kostnadsföring skall göras enligt den föreslagna be- stämmelsen i 22 a §. Av allmänna regler följer att vid restvärdeavskrivning skall de skattemässiga anskaffningsvärdena användas. I paragrafen anges hur kostnadsföring respektive intäktsföring skall ske skattemässigt när skattemässiga anskaffningsvärden avviker från de som används i bokföringen vid räkenskapsenlig avskrivning. Avdrag enligt den s.k. nettometoden i 15 § är begränsat till av- skrivningsunderlaget enligt 13 §. ningsunderlag kan finnas enligt 22 a §. Det anges därför att till den del som avdrag inte rymts inom avskrivningsunderlaget enligt 13 § skall överskjutande belopp dras av enligt 22 a §. Avdragen enligt 22 a § begränsas dock till summan av skillnadsbeloppen. I paragrafen har hänvisning till de nya bestämmelserna i 20 b kap. tagits med. Hänvisningen till 23 kap. 10 § har tagits bort eftersom regleringen i 23 kap. 10 § i den del som här berörs har flyttats över till 20 b kap. Begreppet verkligt värde har bytts ut mot begreppet nettoför- säljningsvärde. Bytet är en följd av ändrad terminologi i 17 kap. 2 § och innebär ingen ändring i sak. Bestämmelserna omfattar alla former av överlåtelser, såväl benefika som onerösa och även överlåtelser genom utdelning eller kapital- tillskott. Begreppet förvärvad tillgång är så allmänt att det täcker alla dessa typer av förvärv. Avgränsningen i första stycket första punkten om att överlåtelsen skall medföra att en intäkt skall tas upp i överlåtarens näringsverk- samhet gäller oavsett om överlåtaren är föremål för beskattning i eller i en annat stat. Genom avgränsningen omfattas inte förvärv som hos överlåtaren inte beskattas p.g.a. bestämmelserna om skattefria kapitalvinster på näringsbetingade andelar. Överlåtare respektive förvärvare kan t.ex. vara ett svenskt handelsbolag, vilket inte är ett eget skattesubjekt. Bestämmelserna skall även omfatta denna typ av överlåtare och förvärvare. För- värvarens anskaffningsvärde kan få räknas upp om överlåtaren ut- tagsbeskattas. Men även i den utsträckning en delägare i ett handelsbolag uttagsbeskattas bör uppräkning få göras. Bestämmel- sen i tredje stycket införs för att så skall kunna bli fallet. av delägare beskattas olika. Att bestämmelserna gäller i mot- svarande mån innebär att detta förhållande skall beaktas. Ett enkelt exempel kan illustrera. Om ett svensk handelsbolag säljer en näringsfastighet kommer en delägare som är fysisk person att be- skattas i inkomstslaget kapital medan ett aktiebolag beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet. I sådant fall omfattas bara den del som motsvarar aktiebolagets del av bestämmelserna. När en transaktion enligt 37 kap., fusion eller fission, och 38 a kap., partiell fission, är kvalificerad finns redan, respektive har utred- ningen i sitt delbetänkande SOU 2005:19 föreslagit, bestämmelser beträffande anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter. När dessa regler är tillämpliga skall 20 b kap. inte tillämpas. I paragrafen anges vilka bestämmelser som skall tillämpas beroende på om överlåtelsen är föremål för beskattning i eller i annan stat. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.6.1. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.6.2. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.6.1. Bestämmelsen har flyttats över från 23 kap. 10 §. Tillägg har skett om att bestämmelsen bara är tillämplig om förvärvaren yrkar det. Bestämmelserna motiveras i avsnitt 2.6.1. De belopp som följer av 8-11 §§ kan sägas motsvara beräknade skattemässiga värden. På så sätt utgör bestämmelserna i 7-10 §§ en principiell parallell till be- stämmelsen i 6 §. Bestämmelserna i 8 – 11 §§ har sin motsvarighet i 20 a kap. 3 – 6 §§. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.4 – 2.6. Andra stycket innebär att uppräkning inte får göras p.g.a. en ut- tagsbeskattning om förvärvet anses helt eller delvis ha skett genom utdelning som skall tas upp till beskattning i , dvs. när för- värvaren äger andelar i överlåtaren. I sådant fall skall uppräkning i stället kunna ges enligt bestämmelsen i 16 § om skattepliktig ut- delning. I 16 § används det belopp som beskattats som utdelning som underlag för uppräkningen och inte det uttagsbeskattade beloppet. Om utdelningen inte skall tas upp till beskattning kan uppräkning däremot ske enligt 12 §. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.6.2. Avdrag skall inte ges innan förvärvaren visat att den skatt som belöper på överlåtelsen är erlagd av den som skall beskattas för överlåtelsen. Skatten anses erlagd när tillräckliga skattebetalningar gjorts avseende det beskattningsår då överlåtelsen ägde rum. Att skattebetalningarna skall vara tillräckliga innebär t.ex. att i det fallet att någon beskattningsbar inkomst inte uppkommer för över- låtelseåret - på grund av nya eller gamla underskott i verksam- heten - får förutsättningen anses vara uppfylld. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.6.2. Ett exempel kan illustrera hur bestämmelserna i paragrafen fungerar. Företaget A överlåter år 1 en tillgång för 100 men uttags- beskattas för 200. Det förvärvande företaget B visar att alla förut- sättningar för uppräkning föreligger och yrkar att tillgångens an- skaffningsvärde skall räknas upp till 200. Uppräkningsbeloppet enligt 13 § är då 100 (200 – 100). B säljer år 3 tillgången och an- vänder då anskaffningsvärdet 200 vid beräkning av resultatet. Efter överklagande ändras A:s taxering och det uttagsbeskattade beloppet sätts ned till 150. Beslutet meddelas år 4. Vid taxeringen av B avseende beskattningsår 4 tas skillnadsbeloppet om 200 – 150 = 50 upp till beskattning hos B. Efter nytt överklagande, nu från sida, så höjs A:s taxering år 6 och det uttagsbe- skattade beloppet höjs till 170. Reduceringen av skillnadsbeloppet (50 – 30 =) 20 får efter yrkande dras av vid B:s taxering avseende beskattningsår 6. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.6.2. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.5. Se även kommentaren till 12 § andra stycket. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.6.3. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 2.6.3. Bestämmelsen är principi- ellt sett en parallell till bestämmelsen i 12 §. Ett exempel kan illustrera hur bestämmelserna i 17 och 18 §§ fungerar. Det överlåtande företaget Ö äger andelar i det för- värvande företaget F, direkt och indirekt via ett helägt dotterbolag D . Den överlåtna tillgångens marknadsvärde är 200. Ersättning lämnas med 100. Om ersättningen läggs till grund för beskattningen av över- låtelsen skall inte omkostnadsbeloppet på någon andel påverkas. Om uttagsbeskattning kan underlåtas och det skattemässiga värdet på tillgången uppgår till 150 anses tillgången avyttrad för 150 (se 23 kap. 10 § ). Skillnaden mellan det belopp som överlåtaren beskattats för 150 och ersättningen 100, dvs. 50 skall påverka omkostnadsbelopp på såväl andelarna i F som D. 20 skall anses vara en utgift för förbättring av Ö:s andelar i F och resterande , dvs. 30 skall anses vara en utgift för förbättring av Ö:s andelar i D. I paragrafen har hänvisning till de nya bestämmelserna i 20 b kap. tagits med. Hänvisningen till 23 kap. 10 § har tagits bort eftersom regleringen i 23 kap. 10 § i den del som här berörs har flyttats över till 20 b kap. Avsikten är att uttag av tillgång eller tjänst, i de fall bestämmelserna i 14 kap. 19-20 §§ är tillämpliga på avtalsförhållandet mellan parterna, inte skall behandlas enligt reglerna om uttag ur närings- verksamhet respektive underprisöverlåtelser i 22 och 23 kap. Be- stämmelserna i 14 kap. 19-20 §§ anses i detta sammanhang vara tillämpliga även om någon justering av resultatet inte sker, men att prövning enligt bestämmelserna ändock kunnat ske enligt de förut- sättningar som i övrigt gäller för dessa bestämmelser. Bestämmelserna i 22 och 23 kap. tillämpas om en prövning enligt bestämmelserna i 14 kap. 19-20 §§ inte kunnat ske p.g.a. att dessa inte är tillämpliga. Så är fallet, t.ex. om överlåtaren och förvärvaren inte ingår i en ekonomisk intressegemenskap enligt 14 kap. 20 §. Bestämmelsen i andra stycket upphävs eftersom sådana andelar inte kommer att finnas efter ändringarna i 27 kap. 6 §. Tillägget om att det skall vara en kvalificerad underprisöverlåtelse är en följd av att utredningen föreslår en ändrad terminologi och innebär ingen ändring i sak. 1, 3, 9, 13 §§ och tre rubriker I dessa paragrafer och rubriker har begreppet underprisöverlåtelse bytts ut mot kvalificerad underprisöverlåtelse, vilket är en följd av att utredningen föreslår en ändrad terminologi och innebär ingen ändring i sak. Bestämmelsen i första stycket 2 upphävs eftersom sådana andelar inte kommer att finnas efter ändringarna i 27 kap. 6 §. Bestämmelserna i andra stycket om när bestämmelserna i 11 och 12 §§ skall tillämpas har flyttats över till 2 a §. Härutöver har ett nytt andra stycke lagts till i 3 §. I stort innebär detta endast redaktionella ändringar. Några materiella ändringar har dock gjorts, se avsnitt 2.3.5. Här har angetts de fall som bestämmelserna i 11 och 12 §§ och de bestämmelser i detta kapitel som gäller 11 och 12 §§ skall tillämpas för även om bestämmelserna i kapitlet i övrigt inte skall tillämpas. Bestämmelserna motiveras i avsnitt 2.3. Se kommentaren till 2 §. Se avsnitt 2.3. Att det förvärvande utländska företaget skall behandlas som ett svenskt företag innebär att 11 § om undantag från utdelningsbeskattning, normalt inte gäller om det förvärvande företaget är en stiftelse eller en ideell förening, se 23 kap. 14 § andra stycket. Det nya andra stycket motiveras i avsnitt 2.3.5. Att överlåtelsen skall behandlas som en kvalificerad underprisöverlåtelse vid tillämpning av 11 och 12 §§ innebär inte att det är en sådan över- låtelse. Bestämmelsen om att Tillgången anses i sådant fall förvärvad för samma belopp behövs inte eftersom förslaget i 20 b kap. täcker in denna situation. Någon ändring i sak är inte avsedd. Det nya andra stycket motiveras i avsnitt 2.7 1. I det nya tredje stycket har en lagvalsregel tagits in. Den motiveras i avsnitt 2.6.3. 19 § och rubriken närmast före 19 § Paragrafen skall upphävas och rubriken utgå. Beträffande moti- veringen för detta, se kapitel 3. I paragrafen har hänvisning till de nya bestämmelserna i 20 b kap. tagits med. Detta innebär bl.a. att om bestämmelserna i 20 b är tillämpliga vid en gåva så är bestämmelserna i 44 kap. 21 § inte tillämpliga. Hänvisningen till 23 kap. 10 § har tagits bort eftersom regleringen i 23 kap. 10 § i den del som här berörs har flyttats över till 20 b kap. I bestämmelsen anges att 7, 10, 12 och 13 §§ skall omfatta även förluster och vinster vid avyttring av lagerfastigheter. Vid tillämp- ning av 12 § skall dessa vinster och förluster behandlas som kapital- vinster respektive kapitalförluster. Någon uppdelning i två katego- rier görs inte. Tillämpning av 13 § utgår från de sammanlagda kapitalförlusterna (inklusive de därmed jämställda förlusterna på lagerfastigheter), som inte kunnat kvittas enligt 12 §. Även bestämmelsen i 7 § och 10 §, som innebär att förluster inte får dras av vid avyttringar inom en intressegemenskap, skall tilläm- pas vid avyttring av lagerfastigheter. Förlust som omfattas av 12 § skall först dras av enligt 12 §. Vad som återstår av förlusten kan dras av enligt 13 §. Avdrag enligt 13 § sker på den skattskyldiges yrkande. Avdrag inom prisbasbelopps- ramen respektive är separata yrkanden. En förutsättning för att en skattskyldig skall erhålla avdrag inom prisbasbeloppsramen är att den skattskyldige överenskommit med övriga företag i intressegemenskapen om avdragets fördelning. Ett exempel visar hur bestämmelsen skall tillämpas. Vid en fastighetsavyttring uppstår en förlust på och på en annan fastighetsavyttring en vinst på . Kvittning i fållan sker med av förlusten. Av återstående förlust kan 15 prisbasbelopp, vilket är vid prisbasbelopp, dras av enligt 13 §. Av resterande i förlust begär den skattskyldige avdrag för , lika med 2,4 mnkr. För avdrag enligt 12 § nästa beskattningsår återstår 4 409 . I den mån full kvittning inte kan ske är 13 § åter tillämplig. En definition av begreppet intressegemenskap i 25 kap. finns i 7 §. Tillägget i paragrafen är en följd av de nya bestämmelserna i 26- 32 §§ om avdrag vid likvidation och konkurs. Tillägget i andra stycket är en följd av de nya bestämmelserna i 26- 32 §§ om avdrag vid likvidation och konkurs.