sou · GTB357d4 · 2006-01-01 00:00:00 — De årliga statliga utgifterna får inte överstiga den nivå till vilket utgiftstaket är bestämt. Nivån låses i för- väg. Regeringen föreslår ett nytt tak för i tre- årsperioden Även om kan ompröva utgiftstaket ses beslutet om utgiftstak som ett mycket starkt budgetpolitiskt åtagande från den sittande regeringens sida. Konsekvenser av ett likformigt momsuttag En budgetneutral mervärdesskatteomläggning, som tekniskt innebär att t.ex. skattesatsen på vissa varor och tjänster höjs medan normalskattesatsen sänks i en sådan omfattning att förändringarna tar ut varandra, bör ur budgetsynpunkt inte innebära några problem. De skattesänkningar som genomförs kompenseras med skattehöjningar på andra områden. Utgiftstaket berörs inte i dessa fall och inte heller sker någon förändring vad avser överskotts- målen. Däremot kan det uppstå problem om en budgetneutral omlägg- ning skulle medföra högre utgifter. Ett exempel skulle kunna vara att man väljer att tillämpa en enhetlig skattesats för att i stället öka utgifter och bidrag t.ex. till vissa verksamheter inom kulturområdet eller området för personbefordran. De nuvarande momsreduceringarna påverkar statsbudgetens saldo och kan därför ekonomiskt jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. Ett direkt bidrag kan i vissa fall vara mer träffsäkert än en generell nedsättning av skattesatsen. Eftersom reformen fortfa- rande syftar till att vara budgetneutral skulle normalskattesatsen vid detta förhållande dock inte kunna sänkas lika mycket. Utgifts- taket skulle vidare komma att påverkas av ett sådant förslag. Det kan antas att om det enbart rör sig om mindre stöd skulle det vara möjligt att omdisponera utgifter på ett sådant sätt att dessa utgifter ryms under taket. Om det å andra sidan skulle bli aktuellt att lägga stora stöd på utgiftssidan kan utgiftstaket visa sig vara ett hinder. Om det skulle vara politiskt intressant att fortfarande under- stödja dessa områden men genom direkta bidrag kan således budgetreglerna försvåra åtgärder som siktar in sig på att lägga över det nuvarande stödet från inkomstsidan till utgiftssidan. Enligt utredningens direktiv skall, efter det att föreliggande del- betänkande remissbehandlats, utredningen i ett slutbetänkande återkomma med utarbetade förslag. I den mån arbetet med slutbetänkandet skall inriktas på att lägga fram ett förslag med enbart en skattesats avser utredningen att se närmare på vissa effekter vad gäller konkurrensvillkoren mellan undantagna och kommersiella aktörer. Därvid får övervägas om det är möjligt och lämpligt att göra vissa följdändringar i reglerna om undantag från beskattning. Det måste också beaktas att Mervärdes- Konsekvenser av ett likformigt momsuttag skatteutredningen i sitt betänkande Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) föreslår ändringar i beskattningen av ideella föreningar samt det allmännas tillhandahållande i konkur- rens med andra aktörer. Om regeringen väljer att följa utredning- ens förslag kommer de ovan beskrivna skillnaderna mellan ideella föreningar och kommersiell verksamhet förändras vilket kommer att påverka utredningens arbete. Om arbetet med slutbetänkandet å andra sidan kommer att inriktas mot en fortsatt tillämpning i någon form av reducerade skattesatser, och även med en eventuell utvidgning av tillämp- ningsområdet för dessa, uppstår vissa frågeställningar. Är det rätt verksamheter som är undantagna från beskattning respektive får tillämpa reducerad skattesats? Hur skall nya liknande områden behandlas vid en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet för undantag/reducerade skattesatser? har sin grund i att det finns strukturella skillna- der i nuvarande ML mellan olika områden. ML föreskriver t.ex. generell beskattning med reducerad skattesats av teatrar, bio, djur- parker m.m. När det däremot gäller museer och bibliotek undantas den understödda verksamheten från beskattning medan kommer- siell verksamhet beskattas med den reducerade skattesatsen . Frågan är om dessa regler är konsekvent utformade. Man kan, vid en eventuell fortsatt tillämpning av ett system med två eller flera mervärdesskattesatser, tänka sig två alternativa strukturer. Enligt den ena tillämpas reducerad skattesats i så stor omfattning som möjligt (jämför nuvarande reglering avseende djurparker). Den andra strukturen skulle innebära att undantag från beskattning tillämpas för understödd/av det allmänna erkänd verksamhet och reducerad skattesats tillämpas i övrigt (jämför nuvarande reglering av museum). Beroende på vilket förslag utredningen lägger fram i slutbetänk- andet anser utredningen att det kan bli aktuellt att återkomma till denna frågeställning. Den EG-rättsliga analysen kan här antas få stor inverkan på utformningen av förslagen. av experten , Utbildnings- och Utredningen väljer att rekommendera en enhetlig momssats på . Jag kan inte ställa mig bakom den rekommenda- tionen. har beslutat mål för den statliga kulturpolitiken (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målet är bl.a. att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. Målet är också att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därmed motverka kommersialismens negativa verkningar. Ytterli- gare ett mål är att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället. Likaså har beslutat mål för mediepolitiken (prop. 2000/01, utg. omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Målen för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. Målsättningen är alltså att ge förutsättningar för ett mångsidigt kultur- och medieutbud samt att tillhandahålla utbudet till rimliga priser. För att uppfylla målen krävs bl.a. goda ekonomiska villkor. har tidigare undantagit kulturverksamhet från moms- beskattning och haft ett s.k. kvalificerat undantag för allmänna nyhetstidningar. EG:s sjätte momsdirektiv pekar ut bl.a. kultur- och medieverksamhet som områden möjliga att gynna genom en reducerad momssats. När tidigare undantagna verksamheter blev skattepliktiga efter medlemskap i bestämdes moms- satsen till . Det hänvisades då bl.a. till att en skattesats på den nivån skulle vara kostnadsneutral för berörda branscher (se prop. 1995/96:191, s. 7 och prop. 1996/97:10, s. 33f och 45f). För upphovsmans omsättning av egna konstverk blev skattesatsen (prop. 1994/95:202, s. Utredningen anser att en enhetlig momssats skulle vara en för- enkling av nuvarande skattesatssystem och innebära en lösning på de gränsdragnings- och konkurrensproblem som finns inom områ- det för reducerad momssats. Utredningen hänvisar också till att internationaliseringsaspekter talar för en övergång till en enhetlig momssats som är lägre än . Jag kan visserligen instämma i att en enhetlig momssats skulle vara en förenkling av gällande momssystem, men en avvägning måste göras mot de negativa effekterna av en sådan förändring. De ekonomiska analyser som gjorts inom ramen för utredning- ens arbete visar att priset på de varor och tjänster som beskattas skulle höjas med vid en momshöjning till . För bidragsunderstödda verksam- heter beräknas prisgenomslaget bli något mindre. Det som be- skattas skulle få en prisökning på . Priset på varor som alkohol, kläder, bilar och bensin skulle, som jämförelse, sänkas . En prishöjning skulle leda till minskad efterfrågan. Utredningen tar som exempel att inköp av böcker och tidningar skulle minska med och konsumtion av annat kulturutbud med i vart fall . Alternativen för de drabbade verksamheterna är således antingen att höja priserna vilket leder till en minskad efterfrågan eller, om prishöjningar inte är möjliga, att begränsa utbudet, t.ex. genom att antalet uppsättningar vid en teater dras ned. För att bibehålla verk- samheterna på gällande nivå såväl när det gäller kvantitet som kvalitet skulle kompensatoriska åtgärder, bl.a. bidrag från det all- männa, krävas för att fortsatt hålla dagens prisnivåer. Effekter som minskad efterfrågan eller minskat utbud står enligt min uppfattning i strid med de kultur- och mediepolitiska målen. Kompensatoriska åtgärder förutsätter att offentliga medel till- skjuts. Förutsättningen för en reform med enhetlig momssats är emellertid att den är budgetneutral. Genomförande av en enhetlig momssats genererar därmed i sig inte några nya intäkter som kan användas till ökade bidrag. Utredningen konstaterar alltså att en övergång till en enhetlig momssats kan få negativa ekonomiska konsekvenser för de verk- samheter som omsätter varor och tjänster med reducerad moms. Utredningens analys av hur de negativa effekterna skulle kunna kompenseras eller motverkas är dock enligt min mening bristfällig. Till detta kan läggas att utredningen inte alls undersökt vilka andra effekter som kan uppstå vid en övergång till en enhetlig momssats på . För kulturområdet gäller det t.ex. hur en höjning av moms på filmvisning skulle påverka möjlig- heterna att fortsatt bedriva en svensk filmpolitik. För medie- området gäller det t.ex. hur målsättningen om en bred mångfald och en god spridning av dagstidningar i hela landet skulle påverkas. Utredningen hänvisar som nämnts också till att behöver sänka sin generella momsnivå sett i ett internationellt perspektiv. Att lägga fram en rekommendation som innebär att de verksam- heter som på goda grunder gynnats av låga skattesatser skall stå för finansieringen av en sådan sänkning, utan att kompenseras på annat sätt, är enligt min mening inte acceptabelt. Det är vidare ett faktum att flera av de övriga medlemsstaterna inom EU utnytt- jar de möjligheter till reducerade skattesatser som finns enligt sjätte momsdirektivet. Sammanfattningsvis anser jag att utredningen inte har klargjort förutsättningarna för de kompensatoriska åtgärder som kommer att krävas för att motverka de negativa effekterna för drabbade verksamheter. Så länge den oklarheten består är det min uppfatt- ning att en låg momssats för berörda verksamheter inom kultur- och medieområdet bör behållas. Nedan följer sådan litteratur och andra källor som har åberopats i betänkandetexten utan fullständig källhänvisning. Det gäller även i vissa fall litteratur som åberopas vid ett flertal tillfällen. Listan är således inte en total redovisning av utredningens källmaterial utan enbart ett hjälpmedel för att inte hänvisningarna skall tynga skriv- ningen eller ta upp plats som fotnoter. I de fall hänvisning har skett fullständigt i texten till ett dokument och detta dokument inte åberopas vid ett flertal tillfällen finns de inte med i denna förteck- ning. Alhager, (2001), Mervärdesskatt vid omstrukture- ringar, EU och EG-rätten, En handbok och lärobok om EU och EG- rätt av och , (1999) Melz, (1990) Mervärdesskatten grunder och problem, Juristförlaget Publica EU Kommentar till EG-rätten, m.fl. 1996-1997, , Publica handledning för Mervärdesskatt (2004), , RSV 553 utgåva 15 , , (2000), EG-skatterätt, Terra, B.J.M & Kajus, (1993-[lösbladssystem])A guide to Vat Directives Commentary on the Value Added Tax of Community, , Terra, (1988) taxation The Case of Value Added Tax in Community, Series on International Taxation, Kluwer and Taxation Publishers Rådets första direktiv av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om omsättningsskatter (67/227/EEG) Rådets andra direktiv on harmonisation of legislatation of Member States concerning turnover taxes – Structure and procedures for application of the common system of value added tax (67/228/EEC), EGT L 071, s, 1301-03 Rådets sjätte direktiv av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräknings- grund (77/388/EEG), EGT nr 145, , s.1, Specialutgåva Område 9 Volym 1, s. 28 Rådets åttonde direktiv (79/1072/EEG) av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Regler för återbetalning av mer- värdesskatt till skattskyldiga som inte är etablerade inom landets territorium Rådets trettonde direktiv (86/560/EEG) av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om om- sättningsskatter – Regler om återbetalning av mervärdesskatt till skattskyldiga personer som inte är etablerade i gemen- skapens territorium Rådets direktiv /5/EEG av om tillägg till det gemensamma mervärdesskattessystemet och om ändring av direktiv /388/EEG – Särskilda föreskrifter för begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter (EGT L 060, , s. 0016-0024) Rådets direktiv /42/EG av om ändring av direktiv /388/EEG om ett gemensamt system för mervärdes- skatt, EGT L 170, s. 0034-0034 Rådets direktiv /95/EG av om ändring, med avseende på grundskattesatsen för mervärdes- skatt, direktiv /388/EEG gemensamt system för mervärdes- skatt (EGT L 388, 28.12.1996, s. 0089-0090) Rådets direktiv /49/EG av om att ändra direktiv /388/EEG, -gemensamt system för mervärdesskatt med avseende på grundskattesatsen för mervärdesskatt (EGT L 139, , s. 0027-0028) Rådets direktiv /85 av om ändring av direktiv /388/EEG beträffande möjlighet att på försök tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster (EGT L 277, 28.10.1999, s. 0034-0036) Rådets direktiv /4/EG av om ändring, vad gäller den tidsperiod som grundskattesatsen för mervärdes- skatt skall tillämpas, av sjätte direktivet (77/388/EEG) beträffande det gemensamma systemet för mervärdesskatt (L 022, 24.01.2001, s. 0017-0017) Rådets direktiv /38/EG av om ändring och ändring för begränsad tid av direktiv /388//EEG vad gäller mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg Rådets direktiv av om ändring av direktiv /388/EEG i syfte att förlänga möjligheten att tillåta medlemsstaterna att tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på vissa arbetsintensiva tjänster (EGT L 331 7.12.2002, s. 0027- 0027). Rättelse avseende benämningen av ovanstående direktiv gjordes genom EGT L 18, 23.01.2003, s. 0055-0055 Rådets direktiv /15/EG av m2004 om ändring av direktiv /388EEG i syfte att förlänga möjligheten att tillåta medlemsstaterna att tillämpa reducerade mervärdes- skattesatser på vissa arbetsintensiva tjänster EGT nr L 052, 21.02.2004 s. 0061-0061 Rådets direktiv /65/EG av om ändring av direktiv /388/EEG vad gäller bestämning av vilka personer som skall vara betalningsskyldiga för mervärdesskatt (EGT L 269, 21.10.2000, s. 44) Rådets direktiv /41/EG av om ändring, vad gäller den tidsperiod som grundskattesatsen för mervärdesskatt skall tillämpas, av sjätte direktivet (77/388/EEG) beträffande det gemensamma systemet för mer- värdesskatt (EGT L 22, 24.12001, s. 17) Rådets direktiv /115/EG av om ändring av direktiv /388/EEG i syfte att förenkla, moderni- sera och harmonisera kraven på fakturering när det gäller mer- värdesskatt (EGT L 15, , s. 24) Rådets direktiv /38/EG av om ändring och ändring för begränsad tid av direktiv /388/EEG vad gäller mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg (EGT L 128, , s. 41) Rådets beslut /954/EG av om förlängning av tillämpningsperioden för beslut /185/EG om att tillåta medlemsstaterna att tillämpa reducerad mer- värdesskattesats på vissa arbetsintensiva tjänster i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 28.6 i direktiv /388/EEG (EGT L 331, 7.12.2002, s. 28-28) KOM (2001) 294 om förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning (EGT C 270, 25.09.2001, s. 96) KOM(2003) 397 slutlig Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /388/EEG med avseende på reducerade mer- värdesskattesatser Kommissionens rapport (1994) Kommissionens rapport till rådet och enligt artikel 12.4 och 28(2) i rådets sjätte direktiv av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräknings- grund, KOM(94) 584 slutlig Kommissionens rapport (1997) Kommissionens rapport till rådet och enligt artikel 12.4 i rådets sjätte direktiv av om harmonisering av medlems- staternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund, KOM(97) 559 slutlig Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparla- mentet, Strategi för förbättring av mervärdesskattessystemets funktion inom ramen för den inre marknaden, KOM (2000) 348 slutlig Kommissionens rapport till rådet och enligt artikel 12.4 i rådets sjätte direktiv av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande om- sättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: en- hetlig beräkningsgrund, KOM(2001) 599 slutlig