sou · GTB3101 · 2006-01-01 00:00:00 — Deciding at the individual and group level how time is to be allocated among different subjects and which working methods to employ is a qualified task, especially if the teaching in the various subjects is to interact in order for the objectives to be met. The task places demands not only subject competence but also on teaching and didactic skills. The large number of those teaching in schools without any teacher education at all or without adequate subject competence is therefore a problem. This places considerable demands on school principals who must make sure that staff teams are put together and work so that the experience and teaching skills of the qualified teachers have an impact throughout the organisation. Even if most of the teachers appreciate the no set timetable sys- tem, the work was, at least initially, time-consuming and burden- some. According to some sources, many teachers still see the lack of time as a problem. Other background material suggests that the no set timetable system is felt to be more efficient than previously. One study pointed to greater stress. A widescale questionnaire sur- vey indicates, on the other hand, that teachers in the pilot scheme experience less stress and more job satisfaction than previously and compared to teachers in other schools. It is, in our opinion, impossible to make any reliable predictions as to the potential long-term effects abolishing the timetable might have on teachers' workloads. We feel, therefore, that if the time- table is to be abolished, the workload must be continuously moni- tored along with the effects on teachers' well-being, job satisfaction and stress. Development of the school principal's role The image of the school principal as the driving-force of school development meets with widespread consensus. Similarly, much of what was initially seen by school principals as problematic is now taken as a starting-point of development. In a school in transition, the principal is expected to exhibit a propensity for change, to have a holistic view and the ability to patiently support and stimulate the staff whilst simultaneously representing the school outwardly. The significant role played by the school principal and her or his con- siderable potential to influence are substantiated in a study show- ing that all the best-performing schools have a dynamic leadership and good relations between it and the teaching staff. The differences in results between the pilot schools and other schools are small, but do favour the former. This is true for the average merit rating in ninth grade, the number of pupils with a complete set of grades, the number attaining a pass grade in sub- jects providing the necessary eligibility, as well as in other theoreti- cal subjects and in practical and artistic subjects, and for the num- ber of pupils eligible for entrance to upper secondary school. The rise in merit rating and in the proportion of pupils with a full set of grades is most evident among pupils with a foreign background. It is worth noting that the increase in merit rating at the pilot schools is not only due to more pupils having achieved the objectives for a Pass grade, but also to the fact that a higher number have attained the objectives for a Pass with credit or Pass with distinction grade. It should also be noted, however, that the difference in merit rating between schools in and outside the pilot scheme is so small that it is not possible to statistically prove that the pilot scheme has lead to a higher degree of goal achievement. The analysis of the results from the national subject tests in ninth grade also indicates that the differences are in most cases small and statistically unreli- able. The efforts of schools to improve their management by objec- tives and results, i.e. to plan, develop and communicate the objec- tives and to evaluate and continually improve the system, do, how- ever, have a bearing on the results. According to one of the Dele- gation's studies, the efforts of the school to improve its manage- ment by objectives and results have a significant bearing on the pupils' ability to self-regulate, which in turn pays off in the form of systematic inter-school differences in grade levels. All in all, the Delegation feels that results in the pilot schools have improved just as much as, if not better than, in other schools. This is a good result bearing in mind that the pupils who have now left the schools had been involved in the scheme for only part of their schooling and that it was not until towards the end of the project that the schools began finding their feet with the modified working methods. The teacher-pupil ratio has also increased more in other schools than in the pilot schools. Regarding the ability to manage by objectives and results, the pilot schools have improved more than other schools, which in our opinion indicates that the having no set timetable can lead to better study results in the long term. If the timetable is abolished Experience from the pilot scheme indicates that having no set timetable stimulates schools to improve and adopt a goal-oriented working method. To guarantee the right of the pupils to an equita- ble education and to strengthen development in schools, certain supplementary measures are required if the timetable is to be abol- ished. Our proposals and standpoints are to be seen in a holistic per- spective where synergy effects can occur leading to the no set timetable system, the development of the school's objectiveori- ented approach as well as their management, monitoring and evalu- ation all reinforcing each other. Amendments to the regulatory framework The Delegation proposes that the timetable be abolished. At the same time, we also propose amendment to the Swedish Education Act, insofar as it states that education at compulsory school shall for each pupil include the subjects or subject groups of art; English; domestic and consumer science; mathematics; music; the natural sciences of biology, physics and chemistry; the socially oriented subjects of geography, history, religion and social science; craft, other modern languages, Swedish or Swedish as a second language and technology. We also propose that mother tongue tuition be included in the Education Act as a subject for certain pupils. The clarification for each pupil shall be seen as a indication of every pupil's right to education in all compulsory school subjects. According to the Delegation, there must no be any doubt at all that all municipalities and schools must offer all pupils at least 6,665 hours of teacher-controlled tuition. We propose therefore that the minimum guaranteed number of teaching hours to be offered in total to each pupil in state and independent compulsory schools be regulated under the Education Act. We propose fur- thermore that the responsibility of school governors to be able to show that the minimum guaranteed teaching time is indeed being offered at their school be clarified in the Education Act. We also propose that the intentions behind the provisions in (1994:1194) concerning the provi- sion of a well-balanced compulsory education in total, in addition to well-balanced academic years and schooldays be highlighted and clarified in the curriculum. We further propose that the Pupil Option and School Option activities be regulated neither in the Education Act nor, as a conse- quence, in . The interests, needs and prerequisites of the pupils are anyhow the focal point of plan- ning in a school with no set timetable and there is plenty of scope for making individual choices in dialogue with the teacher. In a school with no set timetable, the freedom to give the teaching a local feel or distinctive image within the framework of the compul- sory school subjects is just as great as with a continued regulation of the School Option. We propose, however, that the intentions currently behind the Pupil Option and School Option activities be highlighted and clarified in the curriculum. The Delegation further highlights the importance of the Educa- tion Act being clear about what is meant by teaching. The Delegation feels that there is a general need to clarify the objectives and the structure of objectives in the curriculum and in the subject syllabi. We therefore prescribe a review of the current system of objectives. One aim of such a review should be to ensure the system is seen as robust and clear by all. We further feel that objectives should be established more frequently during the nine years of compulsory school than in grades 5 and 9. In particular, objectives for the basic skills should be set up during the early years of compulsory schooling. This also warrants further investi- gation, we feel. We stress in particular the importance of further developing the methods of monitoring and evaluating goal achievement on the individual level, school and governors' level and national level. A positive effect of introducing objectives more frequently during the nine years of compulsory school is that it makes it easier to monitor development at all levels of the system. Teacher education and skills development According to the Delegation, there is a substantial need for devel- oping the skills of teachers when it comes to goal-oriented working methods and systematic quality work. Skills development for teachers is a prerequisite if the abolition of the timetable is to have a major impact on the development of the education system. Teacher education must also provide future teachers with the competence to work in a school driven by objectives and results. The objectives in the Degree Ordinance in this respect need therefore to have a greater impact on teacher education. We also feel that the for School Improvement, when implementing the task of improving school principal training, should consider the consequences of school improvement in general and of an abolition of the timetable. Com- pulsory elements of this training, in our opinion, should include the division of responsibility between central government and the municipalities, the structure of central government control, educa- tional law and the content of central government policy documen- tation. Support for development and learning An abolition of the timetable would require special implementation measures during a period of, say, three years. These would include special information measures and a focused effort on skills devel- opment, including exchange of experiences among both schools and school governors. Furthermore, continuous support and stimulus for school improvement is required, according to the Delegation. Monitoring and evaluating the reform Finally, the Delegation proposes that research and evaluation be initiated in the event of the timetable being abolished. This is in the light of the positive experiences we have gained of the research and evaluation that has been carried out during the pilot scheme and in the light of the general lack of applied research into how the edu- cation system is developing. It is important to obtain a qualified evaluation of how the objectives associated with an abolition of the timetable are to be achieved. We further feel that the investment made in various research environments during the pilot scheme should be continued. Funding should therefore be set aside for this purpose for at least five years. fattade beslut med anledning av regeringens proposition Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110). ställde sig bakom regeringens intentioner att genomföra en femårig försöksverksamhet där högst ett åttiotal kommuner gavs möjlighet att arbeta med utbildning utan timplan i grund- skolan. beslutade regeringen om för- ordningen (1999:903) om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i samt beslutade om att tillkalla en delegation (Timplanedelegationen) för försöksverksamheten med utbildning utan timplan i . Enligt förordningen får en kommun inom ramen för det totalt garanterade antalet timmar bedriva försöksverksamhet med utbild- ning i utan att tillämpa föreskrifterna om antalet tim- mar för ämnen och ämnesgrupper i bilaga 3 till skollagen (1985:1100). Förordningen föreskriver vidare vissa villkor som skall vara uppfyllda för att en kommun skall få delta i försöksverk- samheten samt i övrigt vad som gällde för ansökan och beslut om deltagande. Enligt det ursprungliga beslutet tillämpades förord- ningen på utbildning som anordnas från och med /01 och gällde till utgången av . Försöksverksamheten har sedan förlängts för deltagande kommuner och skolor t.o.m. , i avvaktan på beredningen av Timplanedelegationens förslag. Förordningen och ändringen av förordningen redovisas i bilagorna 1 och 2. Enligt Timplanedelegationens direktiv (dir. 1999:90) har delega- tionens uppgift varit att ha det övergripande ansvaret för att förbereda, leda, stödja och utvärdera försöksverksamheten, initiera eventuella konferenser och nätverk som stöd för kom- muner och skolor och lämna underlag till regeringens ställningstagande om och i så fall hur timplanen i skall avskaffas. Delegationens uppföljnings- och utvärderingsuppdrag har innebu- rit att systematiskt undersöka och värdera om och hur kommunerna uppfyller de olika krav som ställs i försöksverksamheten, om kommunernas och skolornas uppföljning, utvärdering och egentillsyn är tillräcklig för att garantera kvalitet och likvärdig- het, om och hur en avskaffad timplan medför en bättre målupp- fyllelse för olika elevgrupper och om det krävs justeringar i skollag, läroplan, kursplaner etc. eller i kraven på kvalitetskontroll om timplanen tas bort. Direktiven understryker särskilt att elevernas perspektiv skall bely- sas i utvärderingen. Det framgår också att delegationen har haft i uppdrag att lämna förslag till regeringen om forsknings- och utvecklingsprojekt. Av förordningen om försöksverksamheten framgår att delega- tionen beslutade om deltagande kommuner. överlämnade delegationen delbetänkandet Utan timplan – med målen i sikte (SOU 2004:35) till regeringen. Slutbetänkandet, som enligt de ursprungliga direktiven skulle redo- visas , skall innehålla en sammanfattande utvärdering av hela försöksverksamheten samt slutlig rapportering av den forskning och utveckling som knutits till försöket. Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2005:38) har utredningstiden förlängts så att delegationen skall redovisa sitt slutbetänkande senast den 15 okto- ber 2005. Utredningstiden har sedan förlängts med till . Direktiven redovisas i sin helhet i bilagorna 3, 4 och 5. Delegationen för försöksverksamheten med utbildning utan timplan i antog namnet Timplanedelegationen (U 1999:08). Dele- gationen har bestått av representanter för , , Myndigheten för skolutveckling och Specialpeda- gogiska institutet samt Kommuner och Landsting, , och . Enligt direktiven skulle delegationen söka samverkan med före- trädare för olika intresseorganisationer som representerar t.ex. elever, föräldrar och funktionshindrade, via permanenta referens- grupper eller hearings. Vi har knutit till oss en referensgrupp med representanter för , elevråd (), och Skola, Handikappförbundens samarbets- organ (HSO), () och . Dövas Riksförbud (SDR) ingick i referens- gruppen fram till dess att de anslöts till HSO. Vi har tagit del av referensgruppens synpunkter beträffande timplanens framtid. Skri- velser har inkommit från de båda elevorganisationerna gemensamt samt från . Delegationen har därutöver, , genomfört en hearing med föräldrar till elever i ett antal grundskolor som arbetar utan krav på att följa timplanen. Vidare har vi besökt tre skolor i försöket för att där samtala med elever i olika åldrar. Vi har dessutom mött elever vid flertalet av de kom- mun- och skolbesök som genomförts sedan försöket startat. I enlighet med direktiven har vi haft en referensgrupp med ett femtontal fristående skolor för utbyte av erfarenheter. Vi har dess- utom samverkat i ett erfarenhetsutbyte med Specialskolemyndig- heten och några av de statliga specialskolorna. Delegationens kontakter med deltagande kommuner och skolor har bl.a. skett via den kontaktperson som varje kommun har utsett. Vi har arrangerat konferenser med kontaktpersonerna minst en gång . Information om försöksverksamheten har spridits genom infor- mationsblad och via delegationens webbplats som varit mycket välbesökt. Delegationen har knutit sex forsknings- och utvecklingsprojekt samt fyra utvärderingsprojekt till försöket. Samtliga projekt har redovisat flera rapporter. Vidare presenterade projekten resultat vid den konferens som anordnades för deltagande kommuner samt berörda myndigheter, organisationer m.fl. . Resultaten har dessutom presenterats och diskuterats vid återkommande möten med delegationen. Delegationen drog i delbetänkandet Utan timplan – med målen i sikte (SOU 2004:35) slutsatsen att timplanen både kan och bör tas bort, men valde att avvakta till slutbetänkandet med att lämna en rekommendation till regeringen om att avskaffa timplanen. Vi bedömde att de forsknings- och utvärderingsrapporter och övriga uppföljningsdata som kvarstod att redovisa ytterligare skulle för- djupa och tydliggöra bilden. Dessutom ville vi inte lämna en skarp rekommendation om att avveckla timplanen utan att också samti- digt kunna lämna kompletterande förslag och rekommendationer till regeringen. Detta var möjligt först i slutbetänkandet. Delegationen konstaterade att det är svårt att dra entydiga slut- satser om vad i den utveckling som iakttagits som beror på befriel- sen från att följa timplanen och vad som beror på en generell skol- utveckling. Den utveckling som sker i försökets skolor sker även i andra skolor, om än inte alltid med samma kraft, och mycket av det som skolorna gör i försöket kan genomföras även med dagens tim- plan. Ändå var det uppenbart att timplanen i många skolor upp- fattas som ett hinder för skolutveckling. Vår grundläggande uppfattning var att timplanen passar dåligt i en mål- och resultatstyrd skola och att den numera saknar den betydelse den en gång haft för styrningen av skolan och inte längre betraktas som ett särskilt betydelsefullt styrdokument av de verk- samma i skolan. Risken för att timplanen successivt och i allt högre grad kommer att förlora legitimitet om den behålls ansågs uppen- bar. Vi menade att varje skola bör få förfoga över hur tiden används för att nå målen och att lärarna och arbetslaget därmed ges bästa möjliga förutsättningar att utforma arbetet så att varje elev får möj- lighet att utvecklas optimalt. , framhöll vi att arbetet med att göra en lokal timfördelning borde vara en väsentlig del av att planera och organisera den egna skolans verksamhet. Vi underströk också att en nationell timplan inte bör ersättas med kommunala timplaner. Enligt delbetänkandet innebär en skola som arbetar mer flexibelt och med helheter en bättre förberedelse för eleverna inför vuxen- livet och för ett modernt arbetsliv. En sådan skola är också bättre anpassad till dagens elever och de krav de ställer. Vi menade dess- utom att timplanen är en dålig garant för att eleverna faktiskt lär sig, vilket gör den till ett ineffektivt styrmedel. Delegationen grundade även sitt ställningstagande på att lärare och skolledare samt elever och föräldrar i huvudsak var positiva till de arbetssätt som utvecklats i försöket. Det handlar om ett mål- och resultatorienterat arbetssätt som i hög utsträckning tar sin utgångs- punkt i den enskilda elevens behov, förutsättningar och intressen samt ett arbetssätt som strävar efter helheter, bl.a. genom ett ökat inslag av ämnesintegration och tema. Även om huvudintrycket av utvecklingen var positivt uppmärk- sammade vi en del frågetecken, bl.a. beträffande relationen mellan enskilt arbete och samlärande samt tendenser till en överdriven fragmentisering av målen. Det hade även betydelse för bedömningen att betygsstatistiken visade på en positiv trend i försökets skolor för del- betänkandet. Det gällde såväl för det samlade meritvärdet och andelen elever med fullständigt betyg som för andelen elever behö- riga till gymnasieskolans nationella program. Den positiva utveck- lingen gällde även när betygsresultaten analyserats för olika ämnen eller ämnesgrupper. Resultaten för de grundskolor som inte ingår i försöket hade inte förbättrats i samma utsträckning som för för- söksskolorna. I vissa avseenden hade de i stället försämrats. Bakom utvecklingen såg delegationen ett förändrat arbetssätt där skolorna lägger ned mycket kraft på att förstå, tolka och bryta ned målen som sedan utvärderas, dokumenteras, stäms av och kom- municeras med elever och föräldrar. Som stöd i detta arbete används olika system för att planera och dokumentera arbetet. Enligt delbetänkandet hade det intensifierade arbetet med målen i försöksskolorna bidragit till mer av pedagogiska diskussioner, ökad kvalitet i undervisningen och förbättrade studieresultat. Vi konstaterade att detta är ett område där det finns ett stort behov av kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte. Det är bl.a. viktigt att målarbetet inte leder till att helheter går förlorade eller helt tar sin utgångspunkt i mål att uppnå och betygskriteri- erna. Vi konstaterade att ambitionen att individualisera hade förändrat arbetssättet och organiseringen av undervisningen på ett påtagligt sätt i många av försöksskolorna. Elever hade fått egen tid på sche- mat som de i mer eller mindre hög grad förfogade över själva. Vi underströk dock att individualiseringen också kan ta sig andra uttryck och mer handla om att lärarna anpassar och organiserar undervisningen efter elevers olika behov, förutsättningar och intressen. Vi menade ändå att balansen mellan individuellt arbete och samlärande borde studeras närmare under försökets återstå- ende tid. Enligt delbetänkandet tydde mycket på att det mer individualise- rade arbetssättet gör att elever i behov av särskilt stöd i högre utsträckning uppmärksammas och får stöd, men att det liksom i övriga skolor krävs tydligare och mer genomtänkta specialpeda- gogiska strategier för elever med svåra funktionshinder. Uppföljningen och utvärderingen visade också att elevernas inflytande över studierna har ökat, men att elever som har svårt att nå målen inte alltid kan utnyttja den frihet som ges på samma sätt som andra elever. Uppföljningen och utvärderingen gav inte belägg för de farhågor som fanns inför försöket om att vissa ämnen skulle påverkas nega- tivt av att skolan inte behöver följa timplanen. Vi konstaterade emellertid att balansen mellan olika ämnen och ämnesgrupper med all sannolikhet kommer att förändras förr eller . Det är en naturlig följd av förändringar i samhället och omvärlden. Av olika rapporter framgick att lärarnas ansvar för planering, målarbete och uppföljning av verksamheten har ökat samt att arbetet blivit mer gemensamt inom arbetslaget. Lärare beskrev för- söket som tidskrävande, men framför allt som roligt, stimulerande och utvecklande. Dock pekade man på en initialt ökad arbetsbörda och på tidsbrist. Skolledarnas roll hade förändrats till att i än högre grad handla om att stödja och stimulera utvecklingen i en decentra- liserad organisation. Behovet av kompetensutveckling var tydligt för både lärare och skolledare. Frågor som delegationen avsåg att återkomma till i slutbetänkandet var bl.a. om dagens system för att följa upp elevernas studieutveckling behöver stärkas ytterligare om timplanen avskaffas, t.ex. om det behövs diagnostiska instrument för fler ämnen och , behovet av att se över kursplanerna mot bakgrund av utveck- lingen i försökets skolor, om det behövs förtydliganden i läroplanen om vissa balans- frågor om timplanen avskaffas, t.ex. mellan enskilt arbete och samlärande samt mellan de praktiskt/estetiska ämnena och övriga ämnen, hur verksamheten i en skola utan timplan kan organiseras utifrån ett specialpedagogiskt perspektiv, relationen mellan skolan, förskoleklassen och fritidshemmet i en skola utan timplan,