sou · GTB327 · 2006-01-01 00:00:00 — Det var också så att informa- tion och stöd som spreds i organisationen spreds på olika sätt beroende på region och fiskehandläggare. Ena året kunde mängder med information om regler spridas i organisationen. Året efter kommer en ny handläggare och då kommer ingen information alls. Tre av informanterna besatt så omfattande kunskaper inom fisk- erikontrollen att de själva fungerade som informella stöd till andra i organisation. En person uttryckte det som att han var stödgivare snarare än stödmottagare. Cirka hälften av de tillfrågade kustbevakarna har på eget initiativ upparbetade kanaler för att fråga om regelverk och för att söka stöd. Några har skaffat sig stödpersoner i andra regioner än den egna. De flesta vet vart de ska vända sig för att få stöd – antingen formellt eller informellt. Det finns flera informella kontaktytor till, som man beskriver det, väldigt kunniga tjänstemän som kan tolka reglerna. Det finns flera namn på personer (som återkommit ) som beskrivs som ytterst kompetenta men som inte är formellt utsedda som stöd-/kontaktpersoner inom fiskerikon- trollen. Det är inte orimligt att anta att stora delar av de som gör färre kontroller än 10 upplever stödet som dåligt. Vi kan konsta- tera att flera av dem som vi intervjuat har varit ytterst intresserade av fiskefrågor och fiskerikontroll. Den halva som vi intervjuade och som anser att det finns ett stöd inom organisation är antingen själva ett slags stödpersoner eller så har man fiskerikontrollen som sin huvudsakliga uppgift. Flertalet av de vi intervjuade förmedlade en bild som gav oss intrycket att de var väldigt självgående och driftiga. Det fanns få eller inga tendenser till att man stillatigande väntade på informa- tion. Man sökte antingen genom egna informella kanaler eller genom de befintliga formella kanalerna efter stöd. De flesta satte stora förhoppningar kring bildandet av ett Fiskekompetens- centrumet (FKC). Reglerna på fiskerikontrollens område Åtta av de tio informanterna anser att reglerna är komplexa och oklara emellanåt. De två som inte har problem med regelverket arbetar dels mindre med fiskerikontroll än vad de övriga uppgett och dels arbetar de inom områden som väsentligt skiljer sig från de regioner – syd och väst – där fisket det yrkesmässiga fisket är störts. Kustbevakarna i linjen specialiserar sig, bland annat på grund av det komplexa regelverket. Även de som själva formellt eller informellt fått rollen som stödpersoner anser att reglerna emellanåt kan vara mycket oklart formulerade. Detta bidrar till att det i kontrollsituationerna uppstår diskussioner om hur de ska tolkas och användas. Sju av de intervjuade samarbetade med någon myndig- het, främst polisen och länsstyrelserna men det är tydligt att kontakterna är ytterst tillfälliga. De mest konkreta fallen är inlån av polishelikopter och ett visst mått av samarbete med den danska fiskerikontrollen. Det finns flera olika möjliga felkällor i en intervjustudie. Felkällorna måste beaktas när man tolkar resultatet av studien. Totalt sett genomfördes samtliga intervjuer . Det är inte omöjligt att frågorna och intervjusituationen spreds inom och att de som intervjuades hade en på förhand given bild av intervjusituationen vilket i sin tur kan ha påverkat deras svar. En annan möjlig felkälla De flesta människor vill omedvetet eller medvetet ge en god bild av sig själva och sitt arbete. Dessutom finns alltid en risk av att den intervjuande parten påverkar informanten i en viss riktning. Därför kan en del av svaren inte ge en helt rättvisande bild. Formen för intervjustudien – ett öppet, informellt samtal kring frågor med en tematisk struktur – kan i någon mån kompensera ovan nämnda felkällor. En sak som är viktig att utveckla något är antalet kustbevakare som utför kontroller. Vårt urval, som baseras på de 65 kustbevakare som genomfört 10 eller fler kontroller , står för ca 2/3 av alla fiskerikontroller. Det är emellertid alltid två personer som genomför en kontroll. Endast en person i varje par undertecknar den kontrollblankett som utfärdas efter kontrollens genomförande. Det innebär att det kan vara många fler än de 65 personer som fanns i urvalet som genomfört 2/3 av kontrollerna. På den inspektörslista som utredningen fick från genomfördes fiskerikontrollen av 247 personer. Det innebär att minst 247 personer av linjepersonal har gjort en eller fler fiskerikontroller . Det kan dock således även finnas personer som inte finns uppförda på listan från Kustbevak- ningen men som genomfört flera kontroller. Den övergripande bilden utredningen har fått genom inter- vjustudien är tydlig – personal är inte genom- gående ointresserade av uppgiften fiskerikontroll. I och med att fisket längs den svenska kusten skiljer sig åt markant så skiljer sig också förutsättningarna för att bedriva fiske- rikontroll åt. I vissa områden finns mycket fiske och där utförs också många fiskekontroller. I andra områden finns det många mindre båtar där och där är det ofta svårare att lokalisera båtarna. I ytterligare andra områden kan avstånden mellan landningsham- narna ställa till problem. Intervjustudien har därför inte kunnat ge oss ett svar på frågan om det är möjligt att öka omfattningen på kontrollerna utan att det skadar kvaliteten på utförandet. Ett generellt problem är frånvaron av alternativa metoder för kontroll – det finns ett för litet utrymme för att göra undercover- arbete. Utredningen kan konstatera att kustbevakaren i linjen känner ett stort utbildningsbehov avseende utförandet av kvalitetskontrollen. Vidare gör utredningen bedömningen att det finns ett stort behov av utveckling av det riskanalysbaserade arbetet. Vår bedömning är vidare att de fyra olika regionerna arbetar i viss utsträckning på olika sätt vilket också skapar en viss otydlighet i bl.a. hanteringen av rapporter om överträdelser. Stödet skiljer sig åt i de olika regionerna. Det kan bero på om handläggaren arbetar heltid eller deltid med fiskefrågorna. Dessutom skiljer sig stödet åt beroende på de olika handläggarnas arbetssätt. Vissa handläggare arbetar väldigt aktivt med information och andra inte. Sammanfattningsvis finns det ett omfattande behov av utvecklat stöd för linjepersonalen. Åtta av tio anser reglerna så krångliga att det ofta uppstår diskussioner i kontrollsituationen. Bland dessa åtta finns ett flertal engagerade och på fiskets område mycket kunniga tjänstemän som fungerar som antingen formella eller informella stöd. upplever flertalet det formella stödet som dåligt och att det kan ta innan man får svar på en fråga. Det finns en uppfattning i linjen hos att fiskerikontrollen skiljer sig från det brottsbekämpande och polisiära arbetet. Detta leder till att intresset och engagemanget för fiskerikontrollen är lägre än för övriga uppgifter. Detta påverkar utförandet av fiskerikontrollen negativt. Hypotesen stämmer inte. Snarare är slutsatsen från intervjustudien den motsatta. Kustbevakaren är med något undantag engagerad i fiskerikontrollen. Är kustbevakaren inte engagerad så påverkar det ändå inte utförandet menligt eftersom han/hon är plikttrogen. Det finns endast ett marginellt samarbete ute i linjen med andra myndigheter inom fiskerikontrollen. Samarbetet är i det närmaste obefintligt. Det finns ett utrymme för ytterligare fiskerikontroller inom ramen för nuvarande resurser. Intervjustudien har inte kunnat verifiera eller falsifiera hypo- tesen. Stödet i organisation ned till personalen i linjen har utvecklingspotential. Stödbehovet är stort och det befintliga fungerar inte särskilt bra. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Handla för bättre klimat. Från införande till utförande.