sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — Synnerligen preliminära resultat pekar mot att läs- ningen allmänt sett ökade efter reformens genom- förande, men att man inte lyckades uppnå en bred- dad läsning som också omfattade dem som inte tidi- gare läste böcker. I stället har vi kunnat avläsa vissa oroande tecken när det gäller läsutvecklingen bland annat hos männen inom . De tyder på att läsningen där totalt sett går ner. Iakttagelserna på läsområdet och problemet med att nu kunna fast- ställa momsinstrumentets läsbefrämjande karaktär gör att vi i det följande återkommer till frågan och föreslår åtgärder som syftar till att följa upp de iakt- tagelser som vi har gjort. Beskrivningen av momssänkningens effekter kan sä- kerligen fördjupas ytterligare med en mer detaljerad genomgång av de olika sektorerna. Vi nöjer oss dock med de huvuddrag som vi här har presenterat. Finns det nu någon möjlighet att mer objektivt fastställa om de redovisade effekterna på ett rimligt sätt motsvarar de kostnader som momsreformen up- penbarligen medförde? Vi kan konstatera att de för- ändringar som vi har noterat i mycket handlar om kultur- och rättvisepolitiska effekter som inte enkelt låter sig kostnadsberäknas. Vi tycker oss dock ha fun- nit att de ekonomiska resurser som momssänkningen frigjorde inom resp. sektor i huvudsak kommit kon- sumenterna till del och att reformen i den meningen än så länge i stort sett uppfyllt de förväntningar som lagstiftaren hade och motsvarar de löften som , och vissa tidskriftsförlag uppställde inför momsbeslutet. Mot denna bakgrund finner ingen anledning att föreslå någon annan momsnivå för de områden som vi har granskat. Vi föreslår vidare att de iakttagelser och slutsatser om momssänkningens effekter som vi här har redovisat beaktas av Mer- värdesskattesatsutredningen i dess fortsatta arbete. Momssänkningens långsiktiga effekter på bok- och tidskriftspriserna Kommissionen föreslår att dess granskning av priseffekterna av momssänkningen successivt skall ersättas av återkommande och generella granskningar av prisutvecklingen och konkur- renssituationen inom bok- och tidskriftssektorer- na. Därmed skapas underlag i det kulturpolitiska arbetet och kompetens och kunskaper i pris- mätningsverksamheten kan upprätthållas. Enligt sina direktiv skall verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt skall få fullt och bestående genomslag i det pris som konsu- menten betalar. I den granskning som Kommissionen nu har genomfört har fokus på prisområdet legat på frågan i vilken utsträckning momssänkningen efter genomförandet faktiskt har slagit igenom i de priser som konsumenterna har betalat för böcker och tidskrifter. Vi har tidigare presenterat våra iakttagelser och slutsatser i den delen. Frågan är här om det också finns an- ledning att närmare följa upp effekterna av den momssänkning som genomfördes . Vi vill uttala vår tveksamhet inför en av sam- hället organiserad uppföljning med just momssänk- ningsbeslutet som grund. Det kan lätt ges karaktären av ett informellt prisstopp inom sektorn, något som ju inte har aviserats. Samhället bör dock också allmänt och med vissa tidsintervaller kunna följa prisutvecklingen och konkurrenssituationen inom bok- och tidskrifts- sektorerna. Det ger möjligheter att bedöma hur ut- vecklingen ser ut också prismässigt inom dessa viktiga delar av kultursektorn. Det skapar också förutsätt- ningar för att upprätthålla kompetens och erfarenheter när det gäller de tekniska formerna för att mäta pris- rörelser inom det dokumenterat svåra bokprisområdet. Med det uppdrag som vi har att fokusera intresset kring momssänkningen och dess effekter har vi inte anledning att närmare gå in på hur den uppföljning som vi här har förordat skall organiseras. Vi åter- kommer dock senare till vissa allmänna synpunkter i ämnet. Åtgärder inom konsumentinformationens område Konsumentinformationen om priserna på bok- och tidskriftsområdena bör successivt släppa fokuseringen på momssänkningens effekter och mer riktas in på priserna som sådana. Det är en naturlig uppgift för respektive bransch. Med hän- syn till det angelägna konsumentintresset i denna fråga föreslår Kommissionen att det skall övervä- gas om samhället kan bidra i informationssprid- ningen. I vårt granskningsarbete har vi noterat hur konsu- mentinformationen om den sänkta mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. har bedrivits särskilt från berörda branschers sida. Vi har också inom de ramar och förutsättningar som står till Kommissio- nens förfogande försökt att bidra till denna informa- tion. När vi nu blickar framåt tycker vi att det är natur- ligt att uppmärksamheten här, liksom i fråga om pris- granskningarna, flyttas över från momssänkningen och mer tar fasta på prisfrågorna mer generellt. Denna förskjutning av fokus gör det ännu mer natur- ligt att peka på respektive bransch som ansvarig för konsumentinformationen inom sin sektor. Erfarenhe- terna från momssänkningen har ju också visat att pri- serna kan vara ett mycket effektivt instrument när det gäller att påverka försäljningsvolymen och skapa dyna- miska effekter inom branschen. Det bör alltså ligga i branschens intresse att också i fortsättningen bedriva en aktiv konsumentinformation på prisområdet. Under vårt arbete har vi kunnat konstatera att kon- sumenternas möjligheter att granska och jämföra pri- ser inom t.ex. bokområdet har utvecklats dramatiskt. Sålunda finns det ett antal möjligheter på Internet att få fram information med prisjämförelser för beställningar hos olika försäljningsställen. De kon- sumenter som alltså har möjlighet att koppla upp sig på nätet, och de utgör en majoritet av befolk- ningen, har stora chanser att verkligen kunna hitta de billigaste böckerna. Med vårt uppdrag känns det na- turligt att peka på behovet att sprida denna kunskap och medvetenhet till så många konsumenter som möjligt eftersom nätet kan utgöra en väg för att lång- siktigt skapa förutsättningar för tillgång till billiga böcker. Det är förstås också på nätområdet så att huvud- ansvaret för att peka på möjligheterna ligger hos branschen. Samhället bör finna former för att, t.ex. genom bibliotek, skolor, konsumentvägledning m.m., förstärka denna information eftersom det rör sig om ett angeläget konsumentintresse inom en viktig del av kultursektorn. Formerna för detta bör prövas när- mare. Åtgärder på kurslitteraturens område Utvecklingen av priserna på den svenska kurs- litteraturen för universitet, högskola och kommu- nal vuxenutbildning noteras särskilt och kan kräva särskilda åtgärder eftersom situationen drabbar en särskilt priskänslig konsumentgrupp, nämligen studenterna. Kommissionen föreslår att fortsatta prismätningar genomförs för att bekräfta om de gjorda iakttagelserna håller. Vi har ju inte kunnat bedöma vilka effekter som momssänkningen har haft när det gäller prisutveck- lingen på den studielitteratur som används inom uni- versitet och högskolor och inom den kommunala vuxenutbildningen. Men vi har sett att den svensk- producerade kurslitteraturen i bokhandeln har gått upp betydligt mer än den generella prisökningen i samhället under de år då kurslitteraturspriserna har kunnat följas. Vi har visserligen en annan prisutveck- ling i nätbokhandeln men som vi har påpekat är det för tidigt att kunna fastställa om nätbokhandelns pri- ser kommer att stå sig i ett längre tidsperspektiv eller om de kommer att förändras i takt med konkurrens- situationen på området. Bokhandelns priser på kurslitteratur är i stort en avspegling av förlagsprisernas utveckling på området. Prisutvecklingen tycks alltså vara ett branschfenomen. Det är därför med viss oro som vi noterar prisut- vecklingen inom detta område eftersom konsumen- terna här i stor utsträckning utgörs av studerande som inte har något reellt val om boken i fråga skall införskaffas eller ej. Alternativet till förvärv genom inköp är inte sällan att kopieringsmaskinerna får lösa behovet utan att tillstånd föreligger vilket förstås är till stor nackdel för rättsinnehavarna på området. har övervägt om det mot den beskrivna bakgrunden finns anledning att föreslå åtgärder som förändrar prissituationen inom denna sektor. Vi menar dock att underlaget för att motivera behovet av sådana åtgärder kan anses väl begränsat. Det rör sig alltså om endast tre prismätningar totalt sett och det skulle kunna visa sig att prisutvecklingen i ett längre tidsperspektiv inte är jämförbar med den som vi har fått fram. Kommissionen föreslår därför att prismätningarna inom detta område fortsätter så att ett eventuellt beslut om åtgärder kan baseras på ett säkrare underlag. Undersökningarna av läsvanorna utgör en förut- sättning för att kunna utvärdera de kulturpolitiska effekterna av olika åtgärder, bl.a. hur sänkningen av momsen på böcker och tidskrifter kan ha påverkat omfattningen och bredden av läs- ningen i . Därför föreslår Kommissionen att läsvaneundersökningar görs också på i princip den ambitionsnivå som har gällt un- der Kommissionens granskningsperiod. Utveck- lingen internationellt bör också följas. För att över huvud taget få grepp om hur kulturvanor och kulturbeteenden ser ut och förändras över tiden måste undersökningar göras. har under sitt arbete kunnat repliera på det material som Nordicom och på uppdrag av SCB tagit fram. Det har gjort det möjligt för oss att kunna måla upp en bild av hur det svenska läsarlandskapet ser ut och hur momssänkningen kan ha verkat där. Vi tycker att det är angeläget att undersökningar kring dessa frågor fortsätter i minst samma omfatt- ning som alltså har skett under vår granskningsperiod. Resultat från dessa undersökningar utgör ett absolut nödvändigt material i valet av instrument för att få ut mesta möjliga av resurserna inom kulturpolitiken. Momssänkningen representerar i det avseendet en unik möjlighet att kunna studera de kulturpolitiska effekterna av ett prisinstrument utformat på det sär- skilda sätt som en generell sänkning av priserna inne- bär. Vi har ju upprepat på många ställen i denna slut- rapport att några säkra slutsatser om detta instruments verkan inte går att dra på den relativt korta tid som Kommissionen har haft till sitt förfogande. Expertisen inom området har sagt att man förmodligen inte kan uttala sig mer säkert om utfallet rörande läsningens omfattning och bredd förrän i slutet av detta årtionde. Vi anser att det är angeläget att fortsatta studier kan göras för att belysa bl.a. denna fråga. Vi föreslår alltså att det övervägs hur man skall kunna stödja fortsatta kulturvaneundersökningar bl.a. för att kunna klarlägga de långsiktiga läseffekterna av momssänkningen. Vi tycker också att det är viktigt att den internationella utvecklingen på området följs så att man dra nytta och lärdom av erfarenheter som görs också i andra länder. Forskningen kan ge ett värdefullt bidrag till utveck- lingen av kulturpolitiken. Kommissionen föreslår därför att regeringen prövar möjligheten till ökad stimulans av forskning om bl.a. det generella sam- bandet mellan ekonomiska faktorer och läsande och mer specifikt mellan bokpriser och läsning. har under sitt arbete haft möj- lighet att stimulera forskningsinsatser på läsområdet. Resultatet av detta har vi redovisat tidigare i denna slutrapport. Kommissionen menar generellt att forskningen bör kunna utnyttjas i större utsträckning för att utveckla det kulturpolitiska arbetet och för att tillsammans med statistiken kunna användas för att utvärdera ef- fekterna av olika åtgärder. Vi har inte uppfattat att det är vanligt på kulturområdet eller mer speci- fikt på området böcker, tidskrifter och läsning. Trots att vårt uppdrag inte är av allmänt litteratur- politiskt slag ger våra iakttagelser vid handen att forskningen kan tillföra kunskaper och insikter av stort värde för bedömningen av vilka effekter en viss kulturpolitisk insats kan ha. Vi vill därför föreslå att det närmare övervägs hur ett ökat samarbete mellan kulturpolitiken och forskningen skall kunna åstad- kommas, ett samarbete som också bör omfatta frågor om relationen mellan bokpriser och läsning. Samlad översyn av läsfrågorna Kommissionen föreslår att frågan om hur läs- ningen skall kunna breddas i landet och andelen icke-läsare minskas ses över samlat och ger exem- pel på vilka frågor en sådan översyn bör ta upp. Den kulturpolitiska utmaningen för Bokpriskommis- sionen har framför allt legat i uppdraget att verka för att läsningen skall öka i alla grupper och redovisa vilka effekter som har uppnåtts genom sänkningen av mervärdesskatten. Vi har i delrapporterna koncentrerat oss på uppgif- ten att försöka bedöma vilka effekter som har kunnat avläsas. Som vi utförligt har redovisat i olika sam- manhang i denna rapport har vi fått fram en mycket preliminär momseffektbild där de långsiktiga verk- ningarna är osäkra. Studierna av läsutvecklingen har dock aktualiserat en mängd aspekter på läsfrågan som vi menar att det vore en klar fördel att se över samlat. Vår utgångspunkt är därvid att våra direktiv rym- mer ett kulturpolitiskt önskemål om att i princip alla skall kunna få de fördelar för den personliga utveck- lingen som läsningen kan antas ge. Vår granskning har givit vid handen att det är ca 1/7 av den svenska befolkningen som aldrig läser en bok. Vi har också kunnat konstatera att läsningen hos dem där läsningen har en särskilt svag profil, bland annat männen inom LO, så tycks utvecklingen gå åt fel håll, dvs. antalet som läser böcker tycks minska. Dessa iakttagelser leder oss till slutsatsen att en samlad översyn bör göras. Den skulle kunna omfatta t.ex. följande moment: –en genomgång av vilka faktorer som faktiskt be- stämmer motståndet mot eller ointresset för läsandet –ett klargörande av vilket läsande det är som kultur- politiken faktiskt eftersträvar. Våra studier har visat att vissa personer som karaktäriseras som icke-lä- sare ibland läser böcker som de själva inte inklude- rar i begreppet bokläsning. Vi noterar också de synpunkter som presenterar i sin ar- tikel om hur framtidens läsning kan se ut. –en inventering av vilka kulturpolitiska instrument som står till förfogande och ett klargörande av vilka effekter de kan tänkas ge. Här kan man förstås fortsätta analysen av hur prisinstrumentet har fun- gerat på bok- och tidskriftsområdet och kanske också vidga detta till att undersöka effekten av pri- ser på kulturområdet generellt (jfr till exempel den sedan gammalt fria tillgången på böcker i bibliote- ken och de införda fria entréerna på muse- erna). –läsningen i ett mångkulturellt perspektiv. Det är förstås viktigt att läsningen upprätthålls och utveck- las också i de grupper som har ett annat modersmål än det svenska. Kommissionen noterar i det sam- manhanget de uttalanden som skolministern har gjort om behovet av att främja läsningen i skolan bland annat i segregerade områden –analysen bör också omfatta frågan om boken som teknisk produkt i ett framtida samhällsperspektiv –biblioteken spelar enligt Kommissionen en bety- dande roll för läsandet och spridningen av böcker. Den rollen bör beaktas i den föreslagna över- synen. Organisation av föreslagna uppföljningsåtgärder och kostnadsaspekter rekommenderar att de uppföljningsåtgärder som har föreslagits tas upp inom ramen för den översyn av litteraturstöds- frågor som regeringen kommer att göra på grundval av ett riksdagsuttalande. Frågan om kostnaderna för åtgärderna bör också prövas i anslutning härtill. Kostnaden för fortsatta pris- undersökningar på kurslitteraturens område bör dock beräknas omgående och tas fram genom omprioriteringar inom Utbildnings- och kultur- departementet. Som Kommissionen har påpekat har vi inte haft rol- len att se över hela bok- och tidskriftsområdet från allmänna litteraturpolitiska utgångspunkter. Vårt upp- drag har varit strikt kopplat till momssänkningen och dess effekter. När vi nu tar upp ett antal uppföljnings- åtgärder med räckvidd utöver det som kan relateras till momssänkningen gör vi det därför att våra iaktta- gelser täcker också ett vidare fält. Vi anser dock inte att detta ställer krav på oss att ge en fullständig bild av hur uppföljningen skall orga- niseras eller bekostas. Det som vi vill konstatera i sammanhanget är följande: Kommissionen har noterat att har givit regeringen till känna att samtliga stödformer inom anslaget Litteraturstöd skall utvärderas så att det tyd- ligt framgår om målsättningen med stöden har upp- fyllts (bet. 2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:57). 2003/04:01, utgiftsområde 17, har rege- ringen svarat på propå genom att påpeka att på eget initiativ genomfört flera utvärderingar av de statliga stöden på litteraturom- rådet och att det kan finnas anledning att analysera dem närmare. Det uppges att man avser att genom- föra en sådan fördjupad analys av rap- porter och att man vid behov även kommer att låta genomföra särskilda utvärderingar för att kunna be- döma om målsättningen med stöden inom anslaget Litteraturstöd kan uppfyllas. Därefter avser regeringen att återkomma till med en redovisning. Även om flera av de frågor som Kommissionen nu föreslår bör åtgärdas är av mer allmän karaktär än de som nämns i och regeringens översyn, fö- refaller det oss ändå rimligt att de aktualiseras i det sammanhanget. Det bör alltså ankomma på rege- ringen att närmare överväga lämpliga former för uppföljningen. Med hänsyn till det sagda anser vi också att frågan om kostnaderna för de föreslagna uppföljningarna bör övervägas i det sammanhanget. På ett område är det dock viktigt att ställningstagandet till en uppfölj- ning kommer till stånd för att inte kontinuite- ten i den statistiska verksamheten skall brytas. Det gäller vårt förslag att prismätningarna på kurs- litteraturen inom högskola, universitet och kommu- nal vuxenutbildning bör fortsätta . Resurser bör tämligen omgående ställas till förfo- gande för en sådan fortsättning. Vi utgår ifrån att nödvändiga belopp kan tas fram inom Utbildnings- och genom omprioriteringar. EN FLUGA SOM BLÅSER FÖRBI? Har Internethandeln med böcker någon framtid? Historically we have always way overestimated what we can achieve in the short run, and greatly underestimated what we would do in the long run. Imitten började Internet användas utanför akademikers och IT-ingenjörers kretsar. E-post blev ett sätt att kommunicera även i före- tag och förvaltningar. De första siterna där man kunde beställa varor och tjänster började tilldra sig allmänhetens intresse. Men sa dåvarande kommunikationsmi- nister att: Internet är en fluga som kanske blåser förbi. Jag tror inte att folk i längden kommer att vilja ägna så mycket tid, som det faktiskt tar, åt att surfa på nätet. Det var många som tyckte att det var ett enfaldigt påstående redan då. är det mångdubbelt fler än som använder Internet för att ta del av nyheter, för att samla information för ar- bete och skola, för att sköta sina bankaffärer, för att boka resor och utföra andra tjänster, samt för att handla varor. När jag skriver detta är det . Syd- har drabbats av en ofattbar översvämningska- tastrof till följd av en jordbävning under havsbotten. Flera tusen svenskar är fortfarande saknade, och i en- dast några tiotal fall har de värsta farhågorna bekräf- tats. I semesterparadisen i sägs 44 svenskar ha dött. Var det kommer att sluta vet ingen, men att antalet döda i verkligheten är avsevärt högre råder ingen tvekan om. Tidningarna är fyllda av skräckreportage från olycksområdet, och tv sänder nyheter en gång i halv- timmen. Ändå stiger Internetanvändningen till tidi- gare oanade höjder. Förutom ständigt uppdaterade nyhetsartiklar, publiceras namn och bild på saknade människor. är de naturliga uppgifterna om vart man ska höra av sig om man har någon information. Svenska siter och siter i andra länder ligger före traditionella medier med att förmedla nyheter, oroliga meddelan- den och (tyvärr) obekräftade rykten om vad som hänt. Radio och tv hänvisar till sina hemsidor för dem som vill ha mer information; med adresser till hjälporganisationer, myndigheter och kontaktpunkter för människor som kommit ifrån varandra i samband med översvämningen. Har detta någonting med e-handelns framtid att skaffa? Ja, jag är övertygad om att det definitivt visar att kommunikationsministern hade fel. Internet har blivit en del av miljontals människors vardag. Tiden det tar att surfa upplevs som väl använd, om folk får tag på den information de behöver, om de kan uträtta de tjänster de önskar, och om de den vägen tryggt kan beställa varor de vill ha. Böcker visade sig snabbt vara väl lämpade för handel via Internet och handeln kom igång i mitten på 1990- talet. Branschen var väl datoriserad, och det var där- för lätt att bygga upp boktiteldatabaser för kunder att leta i. Den fysiska formen gör att det är enkelt att ordna logistiken. Priset är inte så högt att folk känner att de tar alltför stora risker med att handla på nätet. Marginalen i den gängse handeln är god, vilket inne- bar att Internethandeln snabbt kunde använda priset som konkurrensmedel. Det här bidrog också till att när medierna skulle rapportera om det nya fenomenet e-handel, , lyftes ofta bokhandeln fram som exempel. Aktörer som var tidigt ute, som i eller och i , fick härmed stor hjälp i sitt pr-arbete. De spaltkilometrar som de tidiga Internetbokhandlarna fick var värda åtskilliga miljoner i reklampengar. Dessutom vill jag påstå att boken som produkt fick Har Internethandeln med böcker någon framtid? glädje av denna uppmärksamhet. Eftersom Amazon var ett hett och spännande företag, blev varorna de handlade med också intressanta och trendiga. Tillbaka (i den här artikeln) till . Jag tror att hennes uttalande var sprunget ur en viss skepsis till de enorma förvänt- ningar som Internet snabbt skapade. Det räckte inte med att Internet växte till sig . Progno- serna för hur nätet skulle ta död på både tidningar och detaljhandel publicerades flitigt. Synen förvreds på även erfarna affärsmän som ville hänga med. I den nya ekonomin behövde före- tag inte gå med vinst, det räckte att de hade många besök på sin site. Pengarna skulle komma . Och det gällde att vara tidigt ute, den som såg sin konkurrent vara ute på nätet först var dödsdömd. First mover advantage blev ett viktigt skäl att kasta sig ut på Internet. En viss skepsis mot denna upphaussning var natur- ligtvis sund. Vilket också visade sig , när många Internetäventyr gick över styr. Jag satt med i en pa- nel under en konferens om bokhandelns framtid. Lik- som andra paneldeltagare tvingades jag ha en uppfatt- ning om hur stor marknadsandel Internetbokhandeln skulle ha . Det var givetvis omöjligt att veta, men jag kastade ur mig , vilket be- traktades som en löjligt låg siffra av övriga deltagare. Förstod jag inte att bokhandeln, om den inte snabbt kopierade Amazon, skulle vara död innan var till ända? Jag vet inte om det var min fantasi som brast, eller om min pessimism (?) jämfört med övriga bedömare berodde på mina erfarenheter som mark- nadschef på . Vi hade visserligen tagit några stapplande steg ut på nätet. Men beställ- ningarna den vägen svarade endast för en bråkdel av hela försäljningen, och jag varken ville eller kunde tro att strukturförändringen skulle bli så våldsam som mina panelkollegor föreställde sig. har det gått och det verkar fullt möjligt att Internet kommer att svara för av handeln med böcker i . Exakta siffror är svåra att få fram, eftersom statisti- ken över bokförsäljningen är bristfällig. Den mest tillförlitliga statistiken är den som producerar, men den avser endast fören- ingens medlemmar, och den avser förlagens försälj- ning. Siffror som gäller försäljning till slutanvändare, såsom konsumenter, bibliotek, företag och studenter måste bli ganska grova uppskattningar. De två ledande aktörerna, Adlibris och Bokus, torde har en sammanlagd försäljning om , baserat på uppgifter och den uttalade fortsatta försäljningsökningen. Till detta kommer Internetförsäljning hos övriga svenska detaljhandlare, direktförsäljning från förlag, och (vilket är speciellt svårbedömt) importen genom handel från utländska siter.