sou · GTB399d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Särskilt med hänsyn till att även förlorade investeringar i utländska bolag som inte beskattas i omfattas av avdrags- rätten bör bestämmelserna utformas restriktivt. Utredningen före- slår därför att alla värdeöverföringar utan hänsyn till skatteeffekter och oavsett om de tagits från under egna innehavstiden uppkomna vinstmedel eller ej skall reducerar avdraget. Förslagen tas in i 25 a kap. 30 § IL. 7.2.5.7Rörelsen i det upplösta företaget skall inte fortsätta att bedrivas av annat företag i intressegemenskap med det upplösta företaget Ett villkor för avdragsrätt bör vara att rörelsen i det upplösta företaget inte fortsätter att bedrivas av ett annat företag i intresse- gemenskap med det upplösta företaget. Ett skäl härtill är att för- lusten i sådant fall inte är definitiv. Den rörelse som bedrivs kan börja gå med vinst. Ett annat skäl för ett sådant villkor är att man på så sätt undviker värderingsproblem vid beräkning av värdeöver- föringar från det upplösta företaget. Av dessa skäl bör en överlåtelse av en väsentlig del av rörelsen till företag i intressegemenskap med det upplösta företaget inte få ha ägt rum under det år det upplösts eller som närmast föregått detta år. Förslaget tas in i 25 a kap. 28 § 5 IL. 7.2.5.8Förluster på fastigheter som fållats I det upplösta företaget kan det finnas förluster på fastigheter som inte kunnat dras av p.g.a. bestämmelserna i 25 kap. 12 § IL. Utan motverkande bestämmelser skulle det i ett sådant fall kunna vara möjligt att likvidera bolaget och på så sätt få avdrag för dessa för- luster. Utredningen föreslår därför att en bestämmelse med följande innehåll införs. I den utsträckning det upplösta företaget haft förluster på fastigheter som inte kunnat dras av på grund av bestämmelserna i 25 kap. 12 § IL skall likvidationsförlusten behandlas som en sådan förlust på fastigheter. Förslaget tas in i 25 a kap. 31 § IL. Utredningen har övervägt om en motsvarande bestämmelse behövs beträffande kapitalförluster som inte fått dras av p.g.a. den uppskjutna avdragsrätten enligt 25 kap. 10 § IL vid avyttringar inom en intressegemenskap. Utredningen har redan föreslagit att ett villkor för avdragsrätt skall vara att en väsentlig del av den rörelse som bedrivits i det upplösta företaget inte får ha överlåtits till företag i intressegemenskap med det upplösta företaget. Utred- ningen bedömer att detta villkor, som i grunden har samma syfte som bestämmelsen i 25 kap. 10 § IL, är tillräckligt för att motverka oönskade beteenden. Syftet med bestämmelserna motiverar att den verksamhet inve- steringen företagits i skall avse rörelse och inte vara enbart en kapitalplacering. Verksamheten i det upplösta företaget skall därför så gott som uteslutande ha bestått i att driva sådan rörelse som avses i 2 kap. 24 § IL. Förslaget tas in i 25 a kap. 28 § 2 IL. 2.Med hänsyn till villkoret i punkten 1 ovan och ifrågavarande förlusters karaktär bör de inte omfattas av den s.k. aktiefållan i 26 § IL. 3.Andelarna i det upplösta företaget anses ha avyttrats. Denna av- yttring sker dock inte till någon, varför bestämmelserna om av- dragsförbudet i 25 kap. 8 § IL, som gäller avyttringar med kapitalförlust till företag i intressegemenskap, inte aktualiseras. 4.Med hänsyn till det begränsade syfte förslaget har och av praktiska skäl bör bara andelar som inte är marknadsnoterade be- rättiga till avdrag. Förslag om detta tas in i 25 a kap. 27 § IL. 5.Bestämmelserna bör kunna träda i kraft och tillämpas när företaget upplösts efter ikraftträdandet. uttalade i bet. 2001/02:SkU25, s. 9–10, följande: Utskottet förutsätter att regeringen även i det fortsatta arbetet tar till vara de möjligheter som finns att så långt möjligt begränsa negativa effekter för företagen av att de tillfälliga reglerna kommer att gälla än vad som har varit avsett. När det gäller det påbörjade ovan nämnda utredningsarbetet kring vissa situationer där ett bolag tillskjutit riskkapital eller kapital för att täcka förluster i ett annat bolag (dir. 2002:28) utgår utskottet från att möjligheterna undersöks att tillämpa samma principer på transaktioner som ägt rum under den tillfälliga regleringen. uppmanar således utredningen att undersöka möj- ligheterna till att de lösningar utredningen finner lämpliga skall kunna tillämpas retroaktivt. Utredningen bedömer dock att det inte är lämpligt att bestämmelserna tillämpas när företaget har upplösts. Om företaget inte har upplösts får bestämmelserna dock en retroaktiv effekt. 8Byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse I utredningens direktiv anges bl.a. följande: Enligt regler som tillkom genom lagstiftning och som finns i 27 kap. IL gäller att en fastighet som förvärvas genom köp och andra onerösa fång av den som bedriver byggnadsrörelse eller handel med fastigheter smittas av rörelsen och får karaktär av lagertillgång i denna. I 27 kap. IL finns även regler om tomtrörelse. Man skiljer mellan kvalificerad och enkel tomtrörelse. Bestämmelserna om byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse har framför allt i fråga om aktiebolag m.fl. fått mindre betydelse efter de ändringar i inkomstbeskattningen som har skett sedan de tillkom. Det har också blivit svårt att få dem att passa ihop med det inkomstskattesystem som har vuxit fram . Reglerna ger även upphov till tolkningsproblem. Byggentreprenörerna (numera Byggindustrier) och Fastighetsägareförbund1 har begärt att reglerna för beskatt- ning av byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse skall ses över. Utredaren skall överväga om de särskilda reglerna helt eller delvis kan upphävas och beskattning i stället kan ske enligt allmänna regler. års skattereform förelåg stora skillnader mellan beskattningen vid försäljning av fastigheter och aktier som var an- läggningstillgångar (resultatet beskattades i inkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhet) respektive lagertillgångar (resultatet beskatta- des i inkomstslaget rörelse). 1 Fastighetsägarna , utredningens anm. I inkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhet gjordes (SOU 1975:53, prop. 1975/76:180, bet. 1975/76:SkU63, SFS 1976:343) års skattereform skillnad mellan äldre och yngre aktier, bl.a. genom att bara 40 (senare 50) % av vinsten på äldre (innehav eller mer) och av vinsten på yngre aktier blev skattepliktig. Vidare beräknades realisationsvinst vid försäljning av anläggningsfastighet på särskilt sätt (kostnaderna för anskaffning av fastigheten räknades om med hänsyn till förändringarna i det allmänna prisläget), så att en stor del av den nominella vinsten kunde bli skattefri. be- skattades realisationsvinster på aktier och fastigheter, särskilt vid längre tids innehav, i än mindre utsträckning. I inkomstslaget rörelse beskattades däremot vinsten vid försälj- ning av lageraktier och lagerfastigheter fullt ut. Dessa skillnader i beskattningen innebar att det fick stor eko- nomisk betydelse om innehavet klassificerades som lager eller ej. En omfattande rättspraxis visar på frågans vikt. 2.Genom skattereformen infördes det system för beskatt- ningen som alltjämt gäller. I korthet innebär det att byggnads- rörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet för såväl fysiska som juridiska personer. Detta gäller såväl den löpande verksamheten som för- säljningsvinster på lagerfastigheter och lagerandelar. Beskattningen för innehav och försäljning av andra fastigheter skiljer sig åt främst vad gäller fysiska personer. Vid försäljning av andra fastigheter och andelar tas vinst och förlust upp i inkomst- slaget kapital. Det medför att en betydande skillnad i beskattningen mellan dessa två kategorier av fastigheter etc. alltjämt föreligger, vilket beskrivs i avsnitt 8.2. 3.Bestämmelser om byggnadsrörelse och handel med fastigheter togs in i punkt 3 av anvisningarna till 27 § KL (SOU 1977:86, prop. 1980/81:68, bet. 1980/81:SkU25 och 47, SFS 1981:295). Bestämmelserna tillämpades, som huvudregel, års taxering. fanns det inga särskilda bestämmelser på om- rådet. Däremot fanns det en utbildad praxis, bl.a. när en fastighet ansågs ingå i en byggnadsrörelse (s.k. byggmästarsmitta), liksom när andelar i fastighetsförvaltande bolag ansågs ingå i en byggnads- rörelse. Denna praxis tillämpas fortfarande på fastigheter samt an- delar som förvärvades före ikraftträdandet av bestäm- melser (se övergångsbestämmelserna till 27 kap. i 4 kap. ILP). I SOU 1977:86 finns en redogörelse för praxis (s. 302 f.). Genom skattereform flyttades bestämmelserna till punkt 4 av anvisningarna till 21 § KL. Bestämmelserna finns nu i 27 kap. 2–8 §§ IL. För tomtrörelse finns lagbestämmelser, ursprungli- gen i punkt 2 av anvisningarna till 27 § KL (prop. 1967:153 och SFS 1967:748) och i 27 kap. 9–17 §§ IL. Följande terminologi används i kapitlet. Byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse är existerande skatterättsliga beteckningar för verksamheter som enligt 27 kap. IL beskattas som inkomst av näringsverksamhet. I detta kapitel används huvudsakligen begreppet byggnadsrörelse etc. varmed avses alla tre verksamhetstyperna. Fastigheter som utgör lagertillgångar i byggnadsrörelse betecknas lagerfastigheter. Fastigheter som utgör kapitaltillgångar i näringsverksamhet2 betecknas som kapitalfastigheter. För andelar i aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra företag används beteckningarna lagerandelar respektive kapitalandelar. avses aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra juridiska personer som är skattesubjekt. avser sådana företag när de bedriver byggnadsrörelse etc. används för företag vars andelar är lagerandelar hos innehavaren enligt 27 kap. IL. används i stället för företag, och sammansättningar med företag, bolag eller aktiebolag när det känns naturligare i sammanhanget. Om inget särskilt framgår eller anges avses dock samma kategori företag. I avsnitt 8.4 om beskattning av fysiska personer som bedriver byggnadsrörelse (vilket benämns enskild byggnadsrörelse) används vissa särskilda termer. I en byggnadsrörelse skiljs mellan byggnads- verksamhet – bebyggelse av lagerfastigheter - och förvaltning av lagerfastigheter. Vid försäljning av lagerfastigheter skiljs principiellt mellan den del av resultatet som beror på byggnadsverksamheten 2 Både lagerfastigheter och kapitalfastigheter utgör näringsfastigheter. Sistnämnda beteckning används därför normalt inte. (byggnadsvinst) respektive marknadsförändringar (marknadsvinst). Enligt nuvarande regler görs ingen sådan åtskillnad utan hela vinsten beskattas som inkomst av näringsverksamhet. 8.2Allmänt om gällande rätt och problem 1.Föremål för utredningens överväganden är de beskattningsregler för byggnadsrörelse, handel med fastigheter och tomtrörelse som skiljer sig från beskattningsregler för likartade verksamheter, närmast fastighetsförvaltning. Övervägandena begränsas därför till strukturella regler för förvaltning och försäljning av fastigheter och andelar i fastighetsförvaltande företag som utgör lager i dessa rörelser. Lagerfastigheter kan förekomma även i finansiell närings- verksamhet, såsom hos banker och försäkringsbolag. Dessa innehav har klart andra syften och delvis gäller andra beskattningsregler än de som gäller för byggnadsrörelse etc. Utredningen anser därför att byggnadsrörelsefrågorna kan behandlas utan att beskattningen av lagerfastigheter i finansiell verksamhet berörs. Detsamma gäller för lagerandelar i sådan verksamhet. Utredningen återkommer till dessa i kapitel 9. I följande avsnitt kommer beskattning av byggnadsrörelse att behandlas. Vad som där sägs är i stora delar även relevant för handel med fastigheter och tomtrörelse. Det markeras genom användning av termen byggnadsrörelse etc. Eventuella särskilda problem vid handel med fastigheter och tomtrörelse behandlas i avsnitt 8.7. Det föreligger väsentliga skillnader i beskattningen av fysiska personer respektive företag, och dessa beskattningsfrågor be- handlas var för sig nedan. Kärnverksamheten i det som skatterättsligt klassifi- ceras som byggnadsrörelse är byggnadsverksamhet på egna fastig- heter i syfte att därefter sälja fastigheterna. Fastigheterna anses därför som lagertillgångar i byggnadsrörelsen. Mer eller mindre nära anknutet till byggnadsverksamhet på egna fastigheter utförs ofta även entreprenader på andras fastigheter. I rättstillämpningen har framförallt klassificeringen av verksam- heten som byggnadsrörelse och dess fastigheter som lager medfört tillämpningsproblem. De gällande reglerna i 27 kap. IL är i vissa avseenden schabloniserade för att underlätta gränsdragningen. huvudsak sker klassificeringen enligt samma regler oavsett i vilken företagsform verksamheten bedrivs. Utredningen överväger inte att ändra dessa regler. Formellt betraktat kan lagerfastigheter i byggnadsrörelse etc. sägas i grunden beskattas enligt vanliga regler för näringsverk- samhet. lagerfastigheter behandlas som andra lagertillgångar med avseende på nedskrivningar, försäljningar etc. Det förhållande som utredningen skall uppmärksamma är att lagerfastigheter kan övergå till att faktiskt bli förvaltningsinnehav och att detta kan motivera en förändring av den skattemässiga behandlingen till vad som gäller för andra förvaltade fastigheter som klassificeras som anläggningstillgångar. Beskattningen av lagerfastigheter framstår i denna jämförelse som att den sker efter särskilda regler. För beskattningen i företag finns däremot flera särskilda regler som skall behandlas nedan. De har tillkommit då skattesystemet hade en annan struktur än , se avsnitt 8.1 ovan, och hade till syfte att åstadkomma en jämfört med annan näringsverksamhet lik- formig beskattning. Alla inkomster av byggnadsrörelse etc. – främst resultatet vid avyttring av lagerfastigheter - beskattas i inkomst- slaget näringsverksamhet. På inkomsten utgår inkomst- skatt och egenavgifter (alternativt särskild löneskatt) samt i före- kommande fall statlig inkomstskatt. Fastigheter som förvärvas i byggnadsrörelse etc. blir med få undantag klassificerade som lager i byggnadsrörelse etc. Som fram- hålls i föregående punkt kan lagerfastigheter övergå till att bli ett förvaltningsinnehav. Oavsett när och hur värdeför- ändringar skett på lagerfastigheter skall dock vid en försäljning hela vinsten tas upp som inkomst av näringsverksamhet. Väsentliga skillnader föreligger jämfört med försäljning av en näringsfastighet som är kapitaltillgång. Kapitalvinsten tas i detta fall upp som inkomst av kapital (återföring av värdeminsknings- avdrag m.m. sker i inkomstslaget näringsverksamhet). Avdrag för nedskrivning medges inte. Resultatet vid försäljningen av lagerfastigheter kan bero på dels byggnadsverksamheten och dels värdeförändringar efter att lager- fastigheten bebyggts. Sistnämnda värdeförändringar orsakas av marknadsförändringar som påverkar värdet på alla slags fastigheter. Utredningens överväganden om en eventuellt ändrad beskattning i linje med beskattningen vid försäljning av kapitalfastigheter gäller i princip endast den del av vinsten som beror på sistnämnda faktor. Vinst som beror på byggnadsverksamheten bör beskattas på oför- ändrat sätt. En ändrad vinstbeskattning motiverar även att inskränkningar i avdragsrätten för nedskrivningar övervägs. I byggnadsrörelse etc. kan även erhållas utdelningar, vinster m.m. på lagerandelar. Lagerandelar är andelar i företag som för- valtar fastigheter som skulle utgjort lagerfastigheter vid direkt innehav. Även utformningen av denna beskattning skall övervägas. Frågorna behandlas nedan i avsnitt 8.4. Bedrivs byggnadsrörelse etc. av ett företag så beskattas andelsägare enligt allmänna regler för utdelning och kapitalvinster. För byggnadsrörelsen i företaget gäller i klassificeringshänseende – frågorna om när föreligger byggnadsrörelse och vad är lagertill- gångar - i princip detsamma som för fysiska personer. Beskattningen i företag av lagerfastigheter respektive andra fastigheter är i huvudsak likartad eftersom alla inkomster tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet. Det finns därför inte tillräcklig anledning att överväga en sådan uppdelning av försäljningsvinster, som angetts i föregående punkt för fysiska personer. Däremot finns anledning att överväga om avdragsrätten för nedskrivning på lagerfastigheter skall begränsas med hänsyn till innehavets karaktär när fastigheten övergått i förvaltning. För företag är utdelning på lagerandelar skattepliktig, medan det för kapitalandelar normalt gäller att utdelningen är skattefri (näringsbetingade andelar). Å andra sidan föreligger avdragsrätt för nedskrivning på lagerandelar, men inte för andra andelsinnehav. Skatteplikten för utdelning medför i sin tur begränsningar i av- dragsrätten för koncernbidrag från lagerföretag. Vidare har avskaffandet av beskattningen av kapital- vinster på näringsbetingade andelar medfört ytterligare en skillnad, eftersom försäljningsvinster på lagerandelar är skatte- pliktiga. Den andra sidan av den reformen är att kapitalförluster på näringsbetingade andelar inte längre får dras av. En ytterligare komponent i denna reform är att kapitalförluster vid försäljning av kapitalfastigheter har fållats – dvs. avdrag medges bara genom kvittning mot kapitalvinst vid försäljning av kapitalfastighet. Av- dragsrätten för förluster vid försäljning av lagerfastigheter är där- emot obegränsad. Utredningen skall överväga om förslag bör lämnas att avskaffa dessa skillnader i beskattningen. Beskattning på företagsnivå behandlas i avsnitt 8.3. Beskatt- ningen av fysiska personer som äger byggnadsföretag eller lager- företag behandlas i avsnitt 8.5. Handelsbolag medför särskilda problem. I nedanstående avsnitt om beskattning av företag respektive fysiska personer behandlas inte verksamhet som bedrivs i eller via handelsbolag. Dessa fall be- handlas i stället i ett särskilt avsnitt 8.6. 8.3Beskattning av byggnadsrörelse etc. i företag I avsnitt 8.2 punkt 4 angavs att överväganden skall göras om för- ändringar av reglerna för nedskrivning på lagerfastigheter och lagerandelar, skatteplikt för utdelning och försäljningsvinst på lagerandelar, koncernbidrag och ytterligare några anknytande be- skattningsfrågor i företagssektorn. Nedan beskrivs dessa regler och effekterna av dem utförligare i olika underavsnitt varefter över- väganden om förändringar görs i avsnitt 8.3.2. Där det anses relevant sker denna beskrivning som en jämförelse av beskatt- ningen av lagerfastigheter och lagerandelar med beskattningen av kapitalfastigheter och kapitalandelar. Övriga bestämmelser som gäller inkomstbeskattningen av byggnadsrörelsedrivande företag är antingen av generell karaktär eller gäller inte byggnadsrörelse i form av bebyggande av egna fastigheter. Det gäller exempelvis reglerna om pågående arbeten. Sådana regler omfattas inte av utredningens uppdrag. 8.3.1.1Innehav och avyttring av lagerfastigheter Lagerfastigheter beskattas vid innehav i byggnadsrörelse etc. i huvudsak på samma sätt som kapitalfastigheter. Några för byggnadsrörelser särskilda regler för beskattning av intäkter av hyror, avdrag för reparationer och underhåll etc. finns inte. Avdrag medges för nedskrivning på lagerfastigheter, men inte på kapitalfastigheter. Nedskrivning på lagerfastigheter och lager- andelar behandlas mer i avsnitt 8.3.1.3. För resultatberäkningen vid avyttring av lagerfastigheter finns inga särskilda skatteregler, utan den bokföringsmässiga resultat- beräkningen läggs till grund för beskattningen. En särskild skatte- rättslig regel finns för återföring av värdeminskningsavdrag (se 26 kap. 12 § IL). För resultatberäkning vid avyttringar av kapital- fastigheter finns däremot en omfattande skatterättslig reglering i 44 och 45 kap. IL. Förluster vid avyttring av lagerfastigheter är fullt avdragsgilla. Kapitalförluster vid avyttring av kapitalfastigheter kan endast kvittas mot kapitalvinster på fastigheter i en s.k. fålla (25 kap. 12 § och även 7 § IL). Bestämmelserna i 31 kap. IL om ersättningsfonder gäller bara om byggnader etc. är kapitaltillgångar, 6 §, och således inte för lager- fastigheter. 8.3.1.2Innehav och avyttring av lagerandelar m.m. 1.Beskattningen av ett företags innehav av lagerandelar skiljer sig i en rad avseenden från den beskattning som gäller för andelar som klassificeras som kapitaltillgångar (kapitalandelar). Denna beskatt- ning berör ett antal regler. I byggnadsrörelse etc. kan även innehas andelar som är kapital- tillgångar, exempelvis i företag som bedriver byggnadsrörelse. Det finns inte någon anledning att överväga förändringar i denna be- skattning, som följer allmänna regler för beskattning av kapital- andelar. 2.Den viktigaste särregeln för lagerandelar kan sägas vara att ut- delning på sådana andelar är skattepliktig3 medan utdelning på näringsbetingade andelar (kapitaltillgångar) normalt är skattefri. Skälet för skatteplikten på utdelning på lagerandelar var ur- sprungligen att realisationsvinstbeskattningen var inskränkt och att realisationsvinster vid avyttring av kapitalfastigheter i lager- företagen i annat fall inte blev fullständigt beskattade. Skatteplikten för utdelningen innebär att en vinst vid fastighetsförsäljning i lagerföretaget blir beskattad åtminstone vid utdelningen. innebär detta ofta en omotiverad dubbel beskattning. 3.Samma skillnad som för utdelning gäller för företag för försäljningsvinster på andelar. Vinster vid avyttring av lager- andelar är således fullt skattepliktiga, men kan vara skattefria för 3 Utdelning på utländska (EU) lagerandelar kan vara skattefri enligt 24 kap. 16 § IL. kapitalandelar om de är näringsbetingade andelar. Den fulla be- skattningen av vinster vid avyttring av lagerandelar har samma grund som den som angavs i föregående punkt för skatteplikten för utdelning på lagerandelar. Spegelbilden härav är att förluster vid avyttring av lagerandelar är fullt avdragsgilla medan avdrag för kapitalförluster på kapital- andelar inte medges om andelarna är näringsbetingade. 4.En tredje skillnad är att avdragsrätt för nedskrivning på lager- andelar föreligger enligt 17 kap. Det är ett ytterligare skäl för skatteplikten för utdelning på lagerandelar. Utdelning minskar värdet på det utdelande lagerföretaget och kan därför resultera i en nedskrivning av aktierna och därmed ett avdrag vid beskattningen. Om utdelningen inte vore skattepliktig blev i sådana fall netto- effekten av utdelningen vid beskattningen ett avdrag. Enligt 17 kap. IL skall en återföring av en nedskrivning tas upp vid inkomst- beskattningen. Det föreligger däremot inte avdragsrätt för ned- skrivning på kapitalandelar. Nedskrivning behandlas närmare i nästa avsnitt. 5.De s.k. Lundinreglerna innehåller särskilda bestämmelser för lagerandelar; se ovan kapitel 3. 6.Skatteplikten för utdelning är även anledningen till att avdrags- rätten för koncernbidrag i 35 kap. IL inte gäller för lagerföretag. Om koncernbidrag från lagerföretag vore avdragsgilla skulle den sammantagna effekten i koncernen bli densamma som om ut- delningen vore skattefri. I redovisningen görs en indelning i anläggningstillgångar och omsättningstillgångar. I 4 kap. 1 § Årsredovisningslagen (ÅRL) anges att med anläggningstillgång förstås tillgång som är avsedd att stadigvarande brukas eller innehas i verksamheten. Med omsätt- ningstillgång förstås annan tillgång. I Byggföretagets årsredovisning – en vägledning från Byggindustrier, 2001, s. 148–150, anges att klassificeringen av direktägda fastigheter sker enligt 4 kap. 1 § ÅRL. följande, s. 152, beträffande andelar i ett företag med fastigheter som enda eller dominerande tillgång: Vid klassificering av andelarna som anläggningstillgång eller omsätt- ningstillgång sker en genomlysning, dvs. andelarna redovisas som en anläggningstillgång respektive omsättningstillgång enligt samma grunder som när fastigheten ägs direkt. I redovisningen kan såväl anläggnings- som omsättningstillgångar skrivas ned.