sou · GTB3114 · 2006-01-01 00:00:00 — Förslag till lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m................................ 94Förslag till lag om ändring i lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna ................. Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande............. Förslag till lag om ändring i sambolagen (2003:376) ........................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd .......................... Förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor .......................................... 99Förslag till lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till 100Förslag till lag om ändring i lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag ......... Förslag till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) ...................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor ...................... Förslag till lag om ändring i lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift ......................... Författningskommentar till följdändringar.... Lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelser .... Skadeståndslagen (1972:207)............................................... 8.4 Sekretesslagen (1980:100) ................................................... 8.5Lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ.............................. 8.6Lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för 8.7Lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semester- Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring................... Skattebetalningslagen (1997:483) ....................................... Lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift............. Lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om Inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................ Lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter............. Lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Lagen (1962:381) om allmän försäkring Lagen (1962:382) angående införande av lagen om Lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av ut- Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Lagen (2004:778) om allmänt ombud hos Försäk- Lagen (1993:737) om bostadsbidrag Lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer Lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- Lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Förordningen (1988:890) om bilstöd till handi- Förvaltningslagen (1986:223) Lagen (1998:702) om garantipension Förslag i SOU 2001:47 till lag om handläggning av ärenden hos de allmänna försäkringskassorna m.m. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Lagen (1998:703) om handikappersättning och vård- Lagen (2004:274) med anledning av inrättande av Inkomstskattelagen (1999:1229) Lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Lagen (1993:389) om assistansersättning Lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om Lagen (1974:525) om ersättning för viss födelse- Lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) Lagen (1998:1755) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels sjukersättning eller Lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under Lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd Lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handi- Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- Lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för Lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter Lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om Premie- Socialavgiftslagen (2000:980) Lagen (2007:000) om statlig ersättning för sjukvård Lagen (2007:000) om införande av socialförsäkrings- Lagen (2004:115) om självbetjäningstjänster via Inter- net inom socialförsäkringens administration Lagen (1991:1047) om sjuklön Lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare Socialförsäkringslagen (1999:799) Lagen (1996:1030) om underhållsstöd Lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd Utredningen om samordning av socialförsäkringslagarna (SamSol) har i uppdrag att göra en teknisk översyn av lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) och andra författningar på socialförsäk- ringsområdet (dir 2001:70). Ändamålet med utredningen är att lämna förslag till lagstiftning som ger bättre överskådlighet och bättre säkerhet mot bristande enhetlighet i fråga om regler och begrepp som är gemensamma för socialförsäkringen. De nuvarande lagarna skall samordnas på ett bättre sätt, och om möjligt sammanföras, så att de blir lättare att överblicka och tillämpa. Förslag skall också lämnas till hur sam- ordningsfördelar kan uppnås även i materiella hänseenden. Utredningen föreslår en socialförsäkringsbalk Efter att ha övervägt olika alternativ anser vi i SamSol enhälligt att i princip alla lagregler om socialförsäkringen bör samlas i en social- försäkringsbalk, som ersätter ca 30 nuvarande lagar. Förmånerna administreras av den nya myndigheten och Pre- miepensionsmyndigheten. Vi har haft förebilder från , , och . Vi har också tittat på EG-förord- ningarna 1408/71 och 883/2004 samt på och inkomst- skattelagen (1999:1229). Vi anser att bl.a. följande allmänna fördelar följer med en hel- täckande socialförsäkringsbalk. För det första får man givetvis den överskådliga helhetsbild som är det övergripande målet för vårt utredningsuppdrag. Medborgarperspektivet kräver ett överskådligt system med förbättrad och enhetlig lagstruktur, som sannolikt även kommer att ge medborgarna ökad förståelse för systemet. Balken ger också socialförsäkringen och den nya socialförsäk- ringsadministrationen en tydlig identitet. Det kommer för alla att bli lättare att söka i och tillämpa ett samlat lagverk i stället för de ca 30 olika lagar som balken ersätter. Bland annat blir det möjligt att på ett enkelt sätt läsa innehållet i alla de hänvisningar som fortfarande måste finnas kvar mellan olika delar. Det blir lättare att se samband och konsekvenser i fråga om olika regler och åtgärder. Det blir också lättare att ge information och annan service. I synnerhet kommer elektronisk tillgänglighet och kommunikation att underlättas väsentligt. För myndigheterna och lagstiftaren tillkommer fördelen att det blir lättare att beakta helheten och värdet av gemensamma regler. Det blir lättare att samordna och upprätthålla enhetlighet samt lättare att undvika förbiseenden, inkonsekvenser och dubbelregle- ringar. Det är givetvis också lättare att ändra i bara en lag än i flera lagar , och det förbättrar sannolikt även samarbetet mellan olika myndigheter och andra aktörer. I huvudsak oförändrat sakligt innehåll i balken Frånsett frågor om handläggning och överklagande är vårt uppdrag mycket begränsat när det gäller sakliga förändringar. Vi föreslår inte heller några större sådana förändringar i det förslag till balk som vi lägger fram. Rättspraxis kodifieras däremot i flera fall. För att få samordningsvinster föreslår vi vidare att åtskilliga be- stämmelser om förmåner och handläggning skall vara gemensamma för hela socialförsäkringen. Vissa särbestämmelser kan dock inte undvaras. De bör dock så långt möjligt sammanföras i gemen- samma avsnitt om respektive ämnen. När det gäller ändring, omprövning och överklagande av beslut föreslår vi i princip ingen ändring i gällande ordning, men en sam- manföring av alla bestämmelser. När det gäller den sakliga omfattningen föreslår vi att socialförsäk- ringsbalken i huvudsak skall omfatta lagreglerna om förmåner som omfattas av socialförsäkringslagen (1999:799, SofL). dock att den ersättning för sjukvård m.m. som avses i 2 kap. AFL inte skall ingå i balken utan i stället regleras i en särskild lag. Vi föreslår å andra sidan att den samlade lagstiftningen jämfört med SofL skall utökas med reglerna om sjuklön, statligt person- skadeskydd för totalförsvarspliktiga m.fl., krigsskadeersättning till sjömän och smittbärarersättning i nu gällande, särskilda lagar samt med reglerna om frivillig sjukpenningförsäkring i 21 kap. AFL och om bilstöd i förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade. Arbetslöshetsförsäkringen och vissa andra förmåner låter vi där- emot liksom ligga utanför socialförsäkringen. Flera lagar om handläggning av ärenden m.m. hos Försäkrings- kassan föreslås ingå i den nya lagstiftningen. Vissa bestämmelser om verksamhet bör dock av kon- stitutionella skäl behållas utanför. När det gäller dispositionen av socialförsäkringsbalken föreslår vi att balken delas in i 8 avdelningar som betecknas med stora bok- stäver, ca 30 underavdelningar som betecknas med romerska siff- ror, ca 120 kapitel och ca 1 860 i allmänhet korta paragrafer. Balken avses vara flexibel och utbyggbar, bl.a. genom att avdelningarna har separata kapitelindelningar. I avd. A föreslås övergripande bestämmelser om personkretsen och socialförsäkringsskyddet i olika försäkringsgrenar samt vissa gemensamma definitioner. Den avdelningen motsvarar bl.a. SofL, som gäller för bosättnings- eller arbetsbaserade förmåner. Balken får nu kompletteras med en tredje försäkringsgren, som vi kallar övriga förmåner. Vi föreslår också ett antal generella defi- nitioner för hela balken, vilka kan kompletteras efter hand för att fortlöpande stärka enhetligheten. I avd. B–G föreslås bestämmelser om de olika socialförsäkrings- förmånerna, i princip ordnade efter behovssituationer under med- borgarens livscykel. Medborgaren sätts alltså i centrum i stället för försäkringskategorierna. I avd. H föreslås vissa gemensamma be- stämmelser om förmåner, handläggning, omprövning, överklagande och organisation. Avdelningarna har följande rubriker: Avd. A Övergripande bestämmelser Avd. C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada Avd. D Särskilda förmåner vid funktionshinder Avd. E Förmåner vid ålderdom Avd. F Förmåner till efterlevande Avd. H Vissa gemensamma bestämmelser Vi föreslår att systemet skall ha en tydlig struktur även på lägre nivåer genom att bestämmelserna i de olika förmånsavsnitten åter- kommer under likartade rubriker på i princip samma ställen i avsnitten, så att läsaren känner igen sig. Därvid avses ca 600 mellan- rubriker och 700 underrubriker väsentligt underlätta medborgarnas och myndigheternas sökning i balken, inte minst sökningen på elektronisk väg. Konstruktionen av balken kommer att underlätta för dem som använder lagstiftningen i sitt arbete. Utformningen av besluten kommer att underlättas genom balkkonstruktionen i sig och genom att språket i de enskilda bestämmelserna blir mer tillängligt. Överskådligheten kan medföra att regelverket blir det naturliga arbetsredskapet för handläggare. Detta kan i sin tur leda till en mer rättssäker och likformig tillämpning av socialförsäkringen. Balkens ikraftträdande och kostnader Det är med hänsyn till lagstiftningsärendets omfattning svårt att förutse när socialförsäkringsbalken kan träda i kraft. En rimlig be- dömning kan dock vara att detta bör kunna ske . Vårt förslag kommer att vara en färskvara som bör hanteras skyndsamt. Socialförsäkringsbalken skall tillämpas på förmåner som avser tid efter ikraftträdandet. De gemensamma bestämmelserna om hand- läggning m.m. skall dock i huvudsak tillämpas även om förmånen avser tid före ikraftträdandet. Ikraftträdande- och över- gångsbestämmelserna tas in i en särskild införandelag. Dit förs också de övergångsbestämmelser till de upphävda lagarna som allt- jämt är av betydelse samt några bestämmelser av övergångskaraktär i de upphävda lagarna. Vi bedömer att en ny socialförsäkringsbalk medför vissa kost- nader övergångsvis men att den kommer att leda till en mer effektiv och mindre kostnadskrävande hantering av socialförsäk- ringssystemet. Remit of the Inquiry The remit of the Inquiry on Coordination of Legislation (SamSol) is to carry out a technical review of the Act (1962:381) and other statutes in the area of social insurance (ToR 2001:70). The object of the Inquiry is to submit proposals for legislation to give improved clarity and better against lack of consistency as regards rules and concepts common to social insurance. The present legislation must be better coordinated, and if possible brought together, so that it is easier to take in and apply. Proposals are also to be submitted as to how coordination benefits can be achieved even in material respects. The Inquiry proposes a social insurance code After having considered various alternatives we in SamSol are unanimous in our opinion that in principle all legislation on social insurance should be collected in a social insurance code, which will replace about 30 existing acts. Benefits are to be administered by the new and the Premium Pension Authority. We have considered examples from , , and . We have also looked at EC regulations 1408/71 and 883/2004 as well as the Swedish Environ- mental Code and the Income Tax Act (1999:1229). We believe that the following general benefits will follow from a comprehensive social insurance code. In the first place there is of course the clear comprehensive picture, which is the overall objective of our inquiry. The citizen perspective requires a clear system with an improved and consistent legislative structure, which will probably also give citizens a greater understanding of the system. The code will also give the social insurance system and the new social insurance administration a clearer identity. It will be easier for everyone to search in and apply an integrated code of law instead of the 30 or so different acts which it will replace. It will, for example, be possible in a simple way to read the contents of all the cross-references that must be retained. It will be easier to see the connections between and consequences of various regulations and measures. It will also be easier to provide information and other services. In particular, electronic accessibility and commu- nications will be significantly easier. Additional advantages for agencies and legislators are the value of common regulations and the fact that it will be easier to pay regard to the whole situation. It will be easier to coordinate and maintain consistency and easier to avoid omissions, inconsistencies and duplicate regulations. It is, of course, easier to amend a single piece of legislation than several acts simultaneously and this will probably also improve cooperation between different agencies and other actors. No essential changes in the contents of the code Apart from issues relating to the processing of cases and appeals, our task has been very limited with regard to changes in substance. do we propose any major changes of this kind in the draft code that we are presenting. On the other hand, case law is codified in several instances. To obtain the benefits of coordination, we also propose that a number of provisions on benefits and processing be made uniform throughout the social insurance system. Some special provisions cannot be dispensed with, however. Nonetheless, as far as possible they should be brought together in common sections dealing with specific subjects. The scope of the code in terms of substance With regard to the substantial scope of the code, we propose that the social insurance code mainly include legislative rules on benefits that are currently covered by the Act (1999:799). However, we consider that the compensation for care, etc. now referred to in the Act should not be incorporated into the code, but should be regulated in a special act. On the other hand, we propose that, compared to the Act, the integrated legislation should be extended to include the rules on sick pay, public personal injury protection for conscripts in the national total defence services, etc., war injury compensation for seamen and disease allowances, all of which are now provided for in special legislation. It should also cover the regulations governing voluntary sickness benefit insurance in the Act and include the car allowances regulated in the Ordinance on car allowances for people with disabilities. However, we have allowed unemployment insurance and a number of other benefits to continue to remain outside the realm of social insurance. The structure of the code With regard to the structure of the social insurance code, we propose that it is divided into eight titles designated with capital letters, some 30 subdivisions designated with Roman numerals, approximately 120 chapters and some 1 860 generally short sections. The code is intended to be flexible and able to be easily expanded since each title has been divided into separate chapters. It is proposed that title A contain general provisions on the persons to whom the legislation is to apply and the social insurance protection in different branches of insurance and certain common definitions. This title corresponds to the Act, which at present applies to housing- or work-based benefits. The code will now be supplemented by a third branch of insurance, which we have termed other benefits. We also propose a number of general definitions for the entire code which can subsequently be supplemented in the future so as to continuously enhance consistency. Titles B–G are proposed to include provisions on the various social insurance benefits, basically listed according to situations of need in the course of the citizens lifecycle. The focus is therefore on the citizen, instead of insurance categories. Title H is proposed to include some common provisions on benefits, processing, reappraisal, appeal procedures and organisation. These titles have the following headings: Benefits in the event of sickness or work injury Special benefits in the event of disability Benefits in old age Benefits to surviving dependants Title G Housing allowances Title H Certain common provisions We propose that the system have a clear structure even at lower levels by making the provisions in the various sectors on benefits recur under similar headings in more or less the same positions in each sector, so that the reader can easily find them. In addition the approximately 600 intermediate headings and 700 subheadings will make it considerably easier for citizens and agencies to search in the code, particularly as regards electronic searches. The structure of the code will make it easier for those using the legislation in their work. Formulation of decisions will be faci- litated both by the structure of the code itself and by the fact that the language of individual provisions will be more accessible. As a result of this clarity, the regulatory framework may become the natural working tool for responsible officials at the . This in turn may lead to a more legally secure and consistent application of social insurance. Entry into force of the code and costs Considering the extent of the legislation necessary in this case, it is difficult to predict when the social insurance code will be able to enter into force. A reasonable assessment however may be that this should be possible on 1 January 2008. The social insurance code will apply to benefits with regard to the period after entry into force. The common provisions on processing, etc. will however, be applied immediately even if the benefit concerns a period before entry into force. Entry into force and interim provisions will be included in a special introductory Act. This Act will also include the interim provisions for the annulled acts that continue to be of importance and some pro- visions of an interim nature in the annulled acts. We consider that a new social insurance code will lead to certain costs over an interim period, but that in the long term it will lead to more efficient and economic management of the social insurance system. AVD. A ÖVERGRIPANDE BESTÄMMELSER IInledande bestämmelser, definitioner och förklaringar 1 § Denna balk innehåller bestämmelser om social trygghet genom de sociala försäkringar samt andra ersättnings- och bidragssystem som behandlas i avdelningarna B G (socialförsäkringen). 2 § Balken är indelad i avdelningar, som betecknas med stora bok- stäver. Avdelningarna är indelade i underavdelningar, som betecknas med romerska siffror. Kapitlen i balken har löpande numrering inom varje avdelning. 3 § I balken finns övergripande bestämmelser i avd. A. Vidare finns bestämmelser om familjeförmåner i avd. B, förmåner vid sjukdom eller arbetsskada i avd. C, särskilda förmåner vid funktionshinder i avd. D, förmåner vid ålderdom i avd. E, förmåner till efterlevande i avd. F, och bostadsstöd i avd. G. Vissa gemensamma bestämmelser om förmånerna, handlägg- ningen och organisationen finns i avd. H. 4 § I denna avdelning finns inledande bestämmelser, definitioner och förklaringar i under- avdelning I, och övergripande bestämmelser om socialförsäkringsskyddet i underavdelning II. Det finns definitioner och förklaringar också i andra avdelningar. 5 § Bestämmelser om andra sociala trygghetssystem finns i bl.a. sjömanslagen (1973:282), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125), lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, studiestödslagen (1999:1395), lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program, lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrättig- heter till och från Europeiska gemenskaperna, lagen (2007:000) om statlig ersättning för sjukvård m.m. 2 kap. Allmänna bestämmelser, definitioner och förklaringar 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om socialförsäkringens administration i 2 §, socialförsäkringens finansiering i 3 och 4 §§, internationella förhållanden i 5 §, prisbasbelopp m.m. i 6–10 §§, och definitioner och förklaringar i 11–18 §§. 2 § Socialförsäkringen administreras av samt av och . Beslut i ärenden enligt denna balk fattas av om inte något annat anges. 3 § Bestämmelser om finansiering av socialförsäkringen finns i 1.socialavgiftslagen (2000:980), 2.lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter, 3.lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, 4.lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, och 5.lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift. Socialförsäkringen finansieras också genom avkastning på vissa avgiftsmedel som avses i första stycket. 4 § Förutom enligt de lagar som anges i 3 § finansieras socialför- säkringen med medel från statsbudgeten samt, i den omfattning som anges i denna balk, genom bibehållna anställningsförmåner och genom särskilda betalningar från kommuner och enskilda personer. 5 § Gemenskapsrätten inom Europeiska unionen (EU) eller inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtal om social trygghet som ingåtts med andra stater kan medföra be- gränsningar i tillämpligheten av bestämmelserna i denna balk. Bland annat gäller lagen (2004:114) om nordisk konvention om social trygghet. 6 § Vissa beräkningar som anges i denna balk skall göras med anknytning till ett prisbasbelopp. 7 § Prisbasbeloppet skall fastställas av regeringen. Regeringen skall också fastställa ett förhöjt pris- 8 § Prisbasbeloppet räknas fram genom att bastalet 36 396 multi- pliceras med det jämförelsetal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före det som prisbasbeloppet avser och prisläget . Det framräknade prisbasbeloppet av- rundas till närmaste hundratal kronor. 9 § Det förhöjda prisbasbeloppet räknas fram och avrundas på samma sätt som prisbasbeloppet enligt 8 §. Det bastal som anges där skall dock höjas till 37 144 och multipliceras med samma jäm- förelsetal. 10 § I E 6 kap. finns bestämmelser om inkomstbasbelopp och inkomstindex i fråga om allmän ålderspension.