sou · GTB357d10 · 2006-01-01 00:00:00 — "botanisk trädgård" Charterresor: resa, mat, logi Fritidsavgift, off. Fritidsavgift, övr. Hotell, stugbyar,camping mm Hår- o skönhetsvård, solarier apparater, hårtork, rakapp. Andra varor för personlig vård Reparation smycken, klockor Övr pers varor: väskor,babyart Barnomsorg, off. Barnomsorg, priv. Äldreomsorg, off. Personlig assistent, off. Personlig assistent, priv. Personlig assistent, anställd Avgifter: pass,jakt,kronofogde Investeringar, ej fördelat Insatsvaror, ej fördelat Anm. HIO = hushållens ideella organisationer Källa: SCB samt egna beräkningar Vid beräkning av momsuttaget på momspliktiga varor har detta gjorts genom att utgå från den lagstadgade momssatsen. När varan är undantagen från mervärdesskatt måste andra metoder användas. Utredningen har då beräknat det dolda momsuttaget genom att använda SCB: input-outputstatistik tillsammans med SCB:s moms- statistik. Nationalräkenskaperna har i vissa fall använts för att kon- struera fördelningsnycklar för att kunna lägga ut dold moms på olika varor. För dessa konsumtionsutgifter är den lagstadgade momssatsen inramad med mörk botten. När endast en del av utgifterna är momspliktiga, har i vissa fall SCB:s statistik över 226 konsumtionsvaruprodukter kunnat an- vändas. För vissa mindre konsumtionsutgifter har SCB:s beräk- ningar använts av dolt momsuttag eller av den del som det sker ett öppet momsuttag på. När inga uppgifter har funnits, har schablonmässigt hälften av utgifterna antagits vara momsbefriade. På någon enstaka konsumtionsutgift har hänsyn tagits till ett visst skatteundandragande. För dessa konsumtionsutgifter är den lag- stadgade momssatsen inramad med ljus botten. De konsumtionsutgifter som beskattas (antingen med ett öppet eller dolt momsuttag) finns i nästan alla varukategorier (exklusive livsmedel) samt i de flesta tjänste- kategorier (exklusive stuguthyrning, hotell, persontransport, idrott och kultur). Det dolda momsuttaget kommer i denna presentation endast från slutligt momsuttag på de insatsvaror som används i produktionen av de varor som är undantagna från moms. Diagram 10 visar storleken på respektive momsbas och inom vilka konsum- tionsområden som momsuttaget är . Varorna betecknas med COICOP-koder och dess innehåll framgår av tabell 1. Totalt (öppet och dolt) beskattas av konsumtionsutgifterna med normalskattesatsen . Diagram 10: Konsumtionsutgifter (momsbaser) som är moms- beskattade . Av utrymmesskäl har endast vissa COICOP-koder angivits stugor, persontransport, sport och kultur Källa: SCB samt egna beräkningar av konsumtionsutgifterna är momsbeskattade med den reducerade satsen . Med denna skattesats görs endast öppna momsuttag och det sker främst på utgifter för livsmedel samt stuguthyrning och hotell (se diagram 11). Även utgifter för skidliftar beskattas . Diagram 11: Konsumtionsutgifter (momsbaser) som är moms- beskattade Källa: SCB samt egna beräkningar av konsumtionsutgifterna är momsbeskattade (endast öppet momsuttag). Detta handlar främst om utgifter för persontransporter, sport och kultur. I detta kultur- begrepp ingår främst utgifter för olika evenemang, tidningar och böcker (se diagram 12). Diagram 12: Konsumtionsutgifter (momsbaser) som är moms- beskattade Källa: SCB samt egna beräkningar I diagram 13 visas de implicita momssatserna för 158 varugrupper. De tre lagstadgade satserna är inritade i diagrammet. För de varu- grupper där den implicita momssatsen inte exakt sammanfaller med de lagstadgade, gäller någon specialregel, framförallt undantag från momsbeskattning. Ett exempel på detta är konsumtion av finansi- ella tjänster. Där blir den implicita momssatsen inte fullt , vilket beror på att momsuttaget på icke avdragsgilla insatsvaror råkar resultera i ett implicit momsuttag på . Diagram 13: Implicita momssatser beräknade utifrån momsregler Mjölk,ost och ägg Kaffe,te,choklad Tobak, ciggaretter,snus Tjänster för underh. Möbler, belysning,tavlor exkl: Mindre elektriska hush.app. Patientavgift för priv. Körskolor,körprov,körkortsavg. Taxi, hyrbil m. förare Fotoutrustning, kamera mm Reparation av TV, IT mm Musikinstrument,pingisbord, Utrustning för sport,camping Medicin,vitamin för husdjur för sport,övrig rekreation "science center" Charterresor: resa,mat,logi Hår- o skönhetsvård,solarier Barnomsorg, off. Personlig assistent, off. Källa: SCB samt egna beräkningar Av tabell 1 ovan framgår att när hela momsuttaget jämförs med hela momsbasen, så kan en genomsnittlig momssats beräknas till . Detta betyder att om dagens momssatsstruktur med tre satser ersätts med en enhetlig momssats på , skulle storleken på totala momsintäkter bli detsamma. En likformig skatt på innebär dock inte att momsuttaget på alla konsumtionsvaror blir . På de varor som är undantagna från moms blir den implicita skattesatsen lägre, eftersom det endast sker ett slutligt momsuttag med normalskattesats på de insatsvaror som används i produktionen av dessa varor. satserna visas i diagram 14. De varor som har en lägre sats än är således de som är undantagna från moms. Diagram 14: Implicita momssatser vid ett enhetlig momssats på Salt,kryddor,såser Patientavgift för off. Taxi, hyrbil m. förare Fotoutrustning, kamera mm Utrustning för sport,camping Foto-framkallning mm exkl: Bibliotek,museer exkl: apparater,hårtork,rakapp. Övr pers varor:väskor,babyart. Personlig assistent, off. Källa: SCB samt egna beräkningar 3.2Priseffekter vid en övergång till likformig moms Införandet av en likformig moms medför att momsbaserna i både privat konsumtion och övriga efterfrågekomponenter beskattas med satsen . Det innebär att momsuttaget på privat konsumtion höjs och att det sänks på övriga efterfråge- komponenter. För att uppnå oförändrad köpkraft i hushållssektorn som genomsnitt, har prissänkningen på de övriga efterfråge- komponenterna övervältrats på konsumtionsvarornas priser. Kon- sumtionsvarornas prisutveckling har sålunda beräknats i två steg. I det första steget beräknas priseffekten av att den implicita momssatsen (som den är definierad ovan) förändras. Den implicita momssatsen kan betraktas som en påläggsskatt och därför kommer dess procentuella förändring att påverka konsumentpriset i samma grad. Den implicita momssatsen kommer att sänkas måttligt för de flesta varor och ge en prissänkning på -2,. För sådana varor som beskattas med de lägre skattesatserna kommer den implicita momssatsen att höjas och ge prisökningar på . Till dessa priseffekter ska i ett andra steg läggas de priseffekter som kommer från att normalskattesatsen sänks på de övriga efter- frågekomponenterna. Det medför att priset på investeringar i bostadssektorn, finansiella sektorn, företagens bilinvesteringar samt de insatsvaror till företagen som består av finansiella tjänster kommer att sjunka med -2,. Dessutom kommer det slut- liga momsuttaget i hushållens ideella organisationer att också sänkas med -2,. Alla dessa prissänkningar kan antas komma hushållen till godo på lång sikt och har beräknats som pris- effekter på konsumtionsvarornas priser. Beräkningsgången redo- görs för nedan. Hela momssänkningen på bostadsinvesteringar samt av momssänkningen på investeringar i finansiella tjänster (hus- hållen konsumerar av finansiella sektorns produktion) har på lång sikt ansetts medföra prissänkningar på motsvarande konsumtionsposter. Prisgenomslaget är beräknat till -0,på bostadstjänster och till -0,på finansiella tjänster. Momssänkningen på de övriga efterfrågekomponenterna kan be- traktas som en momssänkning på produktionen (se betänkandets kapitel 2 avsnitt 3) och dess priseffekter har antagits bli jämt över- vältrat på alla konsumtionsvaror. Priseffekter från moms- sänkningen på ideella organisationer har också fördelats jämt på alla konsumtionsvaror. Dessa priseffekter på alla konsumtionsvaror beräknas uppgå till -0,. Diagram 15: Prisförändring vid övergång till likformig moms Salt,kryddor,såser Patientavgift för off. Taxi, hyrbil m. förare Fotoutrustning, kamera mm Utrustning för sport,camping Foto-framkallning mm exkl: Bibliotek,museer exkl: apparater,hårtork,rakapp. Övr pers varor:väskor,babyart. Personlig assistent, off. Källa: SCB samt egna beräkningar När priseffekterna från alla momssatsförändringar medräknas, väntas priset på de konsumtionsvaror som beskattas att sänkas med -2,(se diagram 15). Detta gäller de flesta varor. De varor som har reducerad moms får prisökningar med antingen . De moms- undantagna varorna har en relativ liten momsbas som normal- skattesatsen sänks på och prissänkningen blir mindre än på normalbeskattade varor. Priset på bostadstjänster beräknas sjunka med -1,och med –på finansiella tjänster. De övriga priseffekter som kan noteras beror på att en del av konsum- tionsutgifterna på vissa varor är momsbefriade. Priseffekt från momssänkning på bostadsinvesteringar Momssänkningen på bostadsinvesteringar uppgår till , vilket är i storleksordningen av boende- kostnaderna. För att inte förändra köpkraften i hushållssektorn har denna momssänkning antagits bli övervältrad på boende- kostnaderna med -0,. Momsuttagets storlek på bostadsinvesteringar återspeglas i storleken på bostadsbranschens bruttodriftsöverskott (kapital- kostnader). När momsuttaget sker med skattesatsen , utgör momskostnaderna av bruttodriftsöverskottets värde. Vid en övergång till enhetlig moms på kommer priset på bruttodriftsöverskottet därför att minska med -2,. I bostadssektorn utgör kostnader för bruttodrifts- Prissänkningen på bostadsinvesteringar med -2,kan väntas få fullt prisgenomslag först när hela bostadsstocken är er- satt med investeringar som är momsbeskattade . Detta kan ta omkring . Om prisgenomslaget sker linjärt över tiden, kan man räkna med att prisgenomslaget efter 10–blir -0,. Därför är det rimligt att som ovan anta att en sänkning av normalskattesatsen till på bostadsinvesteringar på lång sikt kan sänka boende- kostnaderna med -0,. En förändring av momssatsstrukturen ger upphov till fördelnings- effekter mellan hushåll och efterfrågeeffekter på konsumtions- varornas marknader. När dessa effekter har beräknats, har utgångs- punkten varit de prisförändringar som uppstår i de 18 varugrupper som konsumtionen är uppdelat i vid den ekonometriska studien (se avsnitt 5.2). För olika momssystem har implicita momssatser be- räknats för dessa 18 varugrupper. Dessa implicita momssatser uppfyller krav på budgetneutralitet för offentliga sektorn och köp- kraftsneutralitet för hushållssektorn genom att de även fångar in priseffekterna från de övriga efterfrågekomponenterna (se ovan). I tabell 2 visas implicita momssatser med dagens momsuttag samt med ett likformigt momsuttag. I kolumnen längst till höger visas det likformiga momsuttagets implicita satser skatt när de inte fångar in priseffekterna från de övriga efterfrågekomponenterna (de faktiska implicita skattesatserna). Tabell 2: Implicita momssatser vid dagens momsuttag samt vid ett likformigt momsuttag med skattesatsen ,Medicin,glasögon Dold%,Bostad,bränsle ,,dold% Sport,kultur,TV-licens Fritidsart,TV,pc Anm. I begreppet TV-licens ingår även TV-avgifter. Källa: Egna beräkningar 3.3Statisk budgetneutralitet och dynamisk budgeteffekt Enligt direktivet ska utredningen endast analysera budgetneutrala förändringar av momssatsstrukturen. Budgeteffekten av en moms- satsförändring kan beräknas antingen med en statisk eller dynamisk metod. Med en statisk metod menas att momsintäkterna från en vara endast påverkas av att momssatsen förändras medan en dyna- misk metod även tar hänsyn till att momsbasens storlek kan för- ändras. På de varor där momsen höjs minskar efterfrågan och på de varor där momsen sänks ökar efterfrågan. Det är därför möjligt att hus- hållen sammantaget förändrar sitt konsumtionsmönster så att de totala momsintäkterna blir lägre . Utredningen har dock valt att beräkna budgetneutralitet med en statisk metod, men att komplettera resultatet med en beräkning av en eventuell dynamisk budgeteffekt. I detta sammanhang har endast den budgeteffekt be- räknats som är ett direkt resultat av att momsbasernas storlek har påverkats. Den ovan framräknade likformiga skattesatsen på är beräknad med en statisk metod, eftersom satsen är framräknad som det genomsnittliga skatteuttaget på hela den ursprungliga moms- basen. I dynamisk mening kan satsen dock inte direkt anses som budgetneutral. Frågan är dock hur pass stort fel man gör genom att använda den statiska metoden? När den dynamiska budgeteffekten ska beräknas, räcker det inte med att endast ta hänsyn till hur momsbasen påverkas då köp- kraftsneutrala implicita momssatser förändras. Dessutom måste man medräkna de följdeffekter på makroefterfrågan som kan upp- stå då läckagens förändringar korrigeras med skatte- och växel- kursförändringar (se vidare avsnitt 7). Vid införandet av en likformig momssats på beräknas den dynamiska budgeteffekten medföra ett marginellt bortfall i storleksordningen . 4 Fördelningseffekter för olika hushåll Momsuttagets konstruktion kan påverka hushållens köpkraft olika eftersom deras konsumtionsmönster skiljer sig åt. Det är endast ett fullständigt likformigt momsuttag, där alla konsumtionsutgifter beskattas med samma skattesats, som inte kan ge upphov till några Dagens momsuttag sker med tre olika skatte- satser och undantar dessutom en relativt stor del av konsumtions- utgifterna från momsbeskattning. Därför ger dagens momsuttag upphov till fördelningseffekter. Ett hushålls konsumtionsmönster beror till stor del på dess ekonomiska standard. Därför är det lämpligt att beräkna momsför- ändringars fördelningseffekter genom att gruppera hushållen i decilgrupper efter stigande ekonomisk standard. Ett hushålls ekonomiska standard beror på dess disponibleinkomst18 och för- sörjningsbördan. Försörjningsbördan (hushållets vikt) kan beräknas enligt följande formel19: Hushållets vikt = (antal vuxna + 0,7*antalet barn)0,7 Ett hushålls ekonomiska standard kan nu erhållas genom att divi- dera dess disponibelinkomst med dess framräknade vikt. Ekono- misk standard är ett nominellt begrepp och ger vid givna priser ett mått på en genomsnittlig hushållsmedlems konsumtionsmöjlig- heter. En momsförändring påverkar dock priserna och därigenom konsumtionsmöjligheterna vid given disponibelinkomst. Detta kan beskrivas som en förändring av real ekonomisk standard. För- ändringens storlek erhålles genom att dividera momsutgifternas förändring med hushållets vikt. När utredningen beräknar för- delningseffekter från momsförändringar, används begreppet ekonomisk standard som synonymt med real ekonomisk standard. Tabell 3 visar för olika hushållstyper sambandet mellan disponi- belinkomst, hushållsvikt och ekonomisk standard. Av tabellen framgår bl.a. att ett hushåll som består av sammanboende med 2 barn har i genomsnitt en betydligt högre disponibelinkomst än hushåll som består av ensamstående utan barn (jämfört med ). Detta beror främst på att i det första hushållet är det ofta två personer som har inkomst. Två vuxna och två barn innebär en betydligt högre hushållsvikt (2,36 jämfört med 1,00) vilket medför att en vuxen individ i båda 18Inkomster från arbete, kapital och transfereringar med avdrag för inkomstskatt. 19Denna formel används i fördelningsanalyser. hushållen kommer att i genomsnitt ha liknande ekonomisk standard (jämfört med ). Detta beror på att det är fler som ska dela på hushållets disponibelin- komst i ett hushåll med två vuxna och två barn. Tabell 3: Samband mellan disponibelinkomst och ekonomisk standard samt effekter från en övergång till likformig moms. Disponibel- Hushållsvikt Ekonomisk Momsför- Ensam m barn, övrig Sambo m barn, övrig I tabellen visas även hur en övergång till en enhetlig momssats på kan påverka momsbetalningarna för respektive hus- hållstyp samt hur ekonomisk standard kan påverkas i kronor och procent. I denna sammanställning definieras barn som en individ under . Ett barn som har fyllt och fortfarande bor hos sina för- äldrar definieras som övrig i hushållet. Det betyder t.ex. att hus- hållstypen Sambo m barn, övrig betyder oftast minst två hemmaboende barn, ett som är under och ett som är . övrig kan också betyda att en annan vuxen person bor i hushållet, t.ex. en moster eller farfar. I diagram 16 framgår hur hela befolkningen (vuxna och barn) fördelar sig på olika hushållstyper. De flesta bor i hushåll av typen ensam utan barn, sambo utan barn och sambo 2 barn. Diagram 16: Befolkningens fördelning på olika hushållstyper Befolkningen uppdelad på hushållstyper Sambo m barn, övrig Ensam m barn, övrig Sambo 3+ barn Källa: SCB samt fördelningsanalysenhet. När hushållen är grupperade i deciler efter ekonomisk standard, kan för varje decilgrupp dess genomsnittliga utgiftsandelar för 112 konsumtionsposter erhållas från ().20 Dessa utgiftsandelar visar konsumtionsutgiften som andel av decil- gruppens genomsnittliga disponibelinkomst. För att kunna beräkna implicita momssatser på olika hushålls- gruppers totala konsumtion, har SCB:s utgiftsandelar omräknats som andelar av decilgruppernas genomsnittliga konsumtion Där- efter har de aggregerats till utgiftsandelar för 18 konsumtionsvaru- grupper (dessa varugrupper är desamma som i avsnitt 5.2). Vissa korrigeringar har gjorts för att få överensstämmelse med de genomsnittliga utgiftsandelar som kan beräknas utifrån SCB:s nationalräkenskaper. 20 Undersökningen kallas för Hushållens utgifter, HUT. Med kännedom om utgiftsandelarnas storlek och respektive ut- giftsposts momsbeskattning kan nu en implicit momssats beräknas för ett genomsnittligt hushålls konsumtionsutgifter i respektive decilgrupp. Dessa momssatser är konsistenta med den genom- snittliga momssats som i avsnitt 3.1 (tabell 1) har beräknats för hushållens totala konsumtionsutgifter.21 I diagram 17 visas de implicita momssatser i respektive decilgrupp som dagens moms- uttag ger upphov till. Diagram 17: Implicita momsuttag på hushållens konsumtions- utgifter. Hushållen är grupperade i decilgrupper efter stigande eko- nomisk standard, vilken anges för respektive decilgrupp Källa: SCB samt egna beräkningar Hushåll i de högre decilgrupperna betalar mer moms på sina ut- gifter än hushåll i de lägre. Från decilgrupp 3 och uppåt fram- kommer ett progressivt inslag i momsuttaget. Den implicita moms- satsen stiger då från till nästan 15. 21 Genom att några enstaka konsumtionsposter inte ingår i de 18 varugrupper som studeras blir den genomsnittliga satsen något lägre och uppgår till i stället för . När en ny momssatsstruktur införs kommer detta att förändra decilgruppernas genomsnittliga momsuttag på ett olikartat sätt. Därigenom omfördelas köpkraft mellan olika hushållsgrupper. I betänkandets kapitel 11 redovisas vilka fördelningseffekter som kan väntas uppstå vid införandet av olika momssystem. Vid införandet av en enhetlig momssats på har effekterna på hushållens ekonomiska standard i stället beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT. Denna utnyttjar hushållsdata från SCB:s undersökning av hushållens ekonomi (HEK).22 En ny modul i FASIT har utvecklats av SCB i vilken upp- gifter från SCB:s hushållsutgiftsundersökningar (HUT) även kan utnyttjas. Vissa marginella skillnader i resultaten kan uppstå jäm- fört med den beräkningsmodell där decilgruppernas genomsnittliga utgiftsandelar för 18 varugrupper har använts (se diagram 18). Diagram 18: Effekter på hushållens ekonomiska standard vid in- förandet av en enhetlig momssats på , beräknat av ut- redningens konstruerade modell respektive med FASIT. Varje decilgrupps genomsnittliga ekonomiska standard anges på x-axeln 22 Dessa beräkningar har utförts av fördelningsanalysenhet. Progressiviteten i dagens momsuttag beror på ett lägre momsuttag (öppet och dolt) på varor som konsumeras relativt mycket av hus- håll med låga inkomster som momsuttaget är högre på varor som konsumeras relativt mycket av hushåll med höga in- komster. Ju mer utgiftsandelarna skiljer sig åt för en varugrupp, desto större fördelningspolitisk effekt kommer ett momsuttag att ge. I diagram 19 illustreras hur decilgruppernas utgiftsandelar vari- erar för var och en av de 18 olika varugrupperna. Det spridnings- mått som använts är standardavvikelsen. Ju större värde på standardavvikelsen, desto större spridning.23 Det visar sig att på de flesta utgiftsposter sjunker eller stiger ut- giftsandelarna kontinuerligt med stigande ekonomisk standard. För att belysa de fall då utgiftsandelarna avtar med stigande inkomst redovisas standardavvikelsen i diagrammet med negativt tecken. Då utgiftsandelarna ökar med stigande inkomst visas endast standard- avvikelsens positiva värde. 23 Standardavvikelsens värde anger storleken på den avvikelse från medelvärdet (upp och ned) som behövs för att fånga in ungefär 2/3 av observationerna. 10 i diagrammet har en stor standardavvikelse på , vilket innebär att när utgiftsandelarna varierar ± 3 procentheter runt utgiftsandelarnas medelvärde omfattas endast 2/3 av decilgrupperna. Diagram 19: Standardavvikelse för hushållsdecilgruppernas utgifts- andelar. Negativt tecken framför anger att utgiftsandelarna avtar med stigande ekonomisk standard och ett positivt tecken anger motsatsen -1,0 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 ,,dold% Sport,kultur,TV- Fritidsart,TV,pc Källa: SCB samt egna beräkningar För vissa varugrupper avtar eller stiger inte utgiftsandelarna kontinuerligt med stigande ekonomisk standard. Det gäller för kläder (vara 6), spel (vara 15) och övriga varor (vara 17). I dessa fall har spridningsmåttet satts till noll. Ju högre positivt värde en standardavvikelse har desto större progressiv effekt ger ett momsuttag. När en standardavvikelse i diagrammet har negativt tecken ger ett momsuttag i stället en regressiv effekt. För att ett momssystem ska ge maximal progressiv effekt ska alla varugrupper med ett negativt tecken framför standardavvikelsen undantas från momsbeskattning och beskatt- ning ska endast ske av de varugrupper som har positivt tecken framför standardavvikelsen. Skattesatsen ska sättas högre ju högre värde på standardavvikelsen. Av diagrammet framgår att en stor progressiv effekt i moms- uttaget verkar kunna erhållas med en hög momssats på fordon och drivmedel (vara 10). Ett momsuttag på bostadsposten (vara 5) verkar i stället medföra en relativt stor regressiv effekt. uttag på livsmedel (vara 1) verkar också ge en regressiv effekt. Det progressiva inslaget i dagens momssystem beror på att moms- uttaget i viss mån är konstruerat i överensstämmelse med dessa standardavvikelsers värden: full moms på bilar och drivmedel, redu- cerad moms på livsmedel och momsundantag för den del av bostadsutgifterna som utgörs av hyror. 4.4Dynamiska effekter på momsuttag Analysen av olika momsuttags fördelningseffekter utgår från de utgiftsandelar som kan registreras för olika hushåll med dagens momsuttag. När samma utgiftsandelar används på andra moms- system innebär detta en statisk beräkning. Detta beror på att man då inte tar hänsyn till att hushållen kommer att konsumera mindre av den vara som beskattas hårdare och mer av den vara där moms- uttaget sjunker. En dynamisk beräkning tar hänsyn till att en över- gång till ett annat momssystem kommer att påverka hushållens ut- giftsandelar. Skillnaderna mellan en statisk och dynamisk analys illustreras i diagram 20. Vid momssatsen t1 betalar hushåll en moms på denna marknad som motsvaras av ytorna A+B. När momssatsen höjs till t2 minskar konsumtionen från Q1 till Q2. Diagram 20: Hur momsuttaget påverkas då momssatsen höjs från t1 till t2 En statisk analys ger som resultat att efter momshöjningen väntas hushåll att betala en moms på denna marknad som motsvaras av ytorna A+B+C+D. En dynamisk analys ger i stället som resultat att hushåll väntas betala en moms som motsvaras av ytorna A+C, vilket är mindre än den statiska analysen gav som resultat. En dynamisk fördelningsanalys har gjorts genom att anta att alla decilgrupper har samma priskänslighet som ett genomsnittligt hus- håll.