sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Hur kan vi arbeta för att våra kulturverksamheter på ett tydligt sätt speglar och införlivar den etniska och kulturella mångfald som finns i vår kommun? Hur ska arbetet för att stärka den kulturella mångfalden i vår kommun bedrivas? kommer dessa frågor att ställas i alla sammanhang där kulturfrågor diskuteras. Inom kulturverksamheten kommer Mång- kulturåret att uppmärksammas när urvalet till temafrågor bestäms. Diskussioner kring filmer, teaterföreställningar, mediaprojekt etc kommer att inriktas på dessa frågor. Vid kulturverksamhetens utbudsdag kommer seminarier kring mångkultur att ingå. Diskussionerna efteråt hoppas vi ska ge ringar på vattnet och ge upphov till nya samtal. Planeringen kommer att bli mer utförlig och detaljerad än vårens kan bli eftersom detta kräver tid och framför- hållning. UR har i sitt sändningstillstånd uppdraget att i programproduk- tionen spegla och visa det mångkulturella samhället. lopp har UR producerat såväl tv, radio, webb och böcker för att berätta om kulturella sammanhang och för att skapa kunskap om olika språkliga och kulturella minoriteter. Det självklara i att producera program som visar hela vårt sam- hälle förutsätter att UR aktivt samverkar och samarbetar med myndigheter och institutioner inom det mångkulturella området. Det gäller både inom utbildnings- och kulturområdet. Det betyder att vi arbetar med bl.a. Myndigheten för skolutveckling, Mång- kulturellt centrum, historia, och . UR har ambitionen att följa forskning och praktik inom området för att kunna skapa relevanta och användbara program för våra målgrupper. Utbildningsradion kommer att arbeta med temat berättande i program för alla målgrupper och vi kommer att använda oss av olika medier. Tanken är att det mångkulturella Sve- rige ska genomsyra dessa satsningar. Vi arbetar med eget berättande, program om berättande och kopp- lar också andra teman till berättande. Vi startar med den digitala satsningen Rum för berättande på /rfb och programmet Sve-à-long som sänds i SVT2 20.30 med start . Alla har en berättelse. Alla behöver möjligheten att dela sin berät- telse med andra. Inför har UR startat projektet . Målet med projektet är att utifrån metoden digitalt berättande undersöka, utveckla och öka möjligheten att uttrycka och dela sina egna berättelser med andra. Vi vill också göra det personliga berättandet användbart i olika pedagogiska samman- hang. Kärnan av projektet är en webbplats. Där ger vi dig möjlig- heten att visa dina personliga berättelser och ta del av andras. Där kan du också hitta kunskap, kontakter och projekt kring digitalt berättande. Vi hoppas att vi med sidan kan ge uppmärksamhet och kraft till alla de intressanta projekt som redan finns runt om i lan- det. Ett ungt kulturprogram för åk 9 och gymnasiet med ungas driv- kraft, poesi och språkets kraft i centrum. Unga poeter, författare, konstnärer, filmare och musiker berättar om sitt skapande och om vägen dit. Sve-à-long vill stimulera till eget berättande och stärka självkänslan för elever som inte har svenska språket som moders- mål. Möt bland annat Liv och som skrev en diktbok om tonåren som de gav ut själva. var gömd som flykting och började skriva som ett sätt att överleva och ta en plats i samhället. har vuxit upp utan sin pappa. Hon har startat en internationell hemsida dit tjejer kan skriva in anonymt och berätta om sin relation till sin pappa. Vi gör en radioserie för barn kopplat till eget berättande. Det nya radioprogrammet för 9–12-åringar, , kommer att inne- hålla författarporträtt. Ett nytt kulturmagasin i radio för åldrarna 9–12. Här får du tips om böcker och filmer. Vad handlar de om? Hur kommer man in i en bok? Hur bygger man upp historien i en film? Kan det vara lagom med våld i en film? Vad ska man läsa om allt är för svårt? Barn berättar om kultur de brinner för. Skådespelare gjuter liv i texter och spännande ljud och musik fångar nyfikenheten. Stjärn- stopp handlar om kultur som passion och som ett sätt att läsa värl- den och sig själv. Vi gör också författarporträtt för åk 4–6 i TV. Vi gör en serie eget berättande för såväl små som stora barn inom ramen för Kro- kodill. Vi gör en serie om retorik för åk 4 6. Vi gör en serie om bildberättande, Fotoskolan, för åk 4–6. Vi fortsätter med Garage om fim i Kunskapskanalen, och gör också en kort version för sändning i SVT1 och användning. Garage om film är ett forum för unga filmskapare och programmet är öppet för olika nivåer och uttrycksformer; allt från dokumen- tärer till kärleksfilmer, skräck eller naturfilm. Vi visar massor av film som unga producerat (ålder ca 15 25), och till studion kom- mer filmarna själva och delar med sig av sina erfarenheter och filmidéer. Serien innehåller massor av konkreta tips om hur man kan göra film med enkla medel och utan massor av pengar. Det nya magasinet Ramp kommer att ha tema berättande inkluderande bland annat författarporträtt. Radio- programmet Personligt kopplas också till berättandet. Program med passion, ärlighet, humor och smärta, en serie som berättar om hur lustfyllt och svårt det är att leva. Ungdomar från hela får låna bandspelare med uppdraget att så ärligt som möjligt presentera sig själva, prata med kompisar och föräldrar, beskriva vilka liv de lever och hur de uppfattar omvärlden. Pro- grammen ger inblick i skiftande kulturella, religiösa och sociala miljöer. De kan bl.a. användas i undervisningen i svenska och svenska som andraspråk. De kan i hög grad inspirera till eget berättande och skapande. Vi fortsätter utvecklingen av Om barn och gör Om barn och böcker för sändning . Den här programserien handlar Om barn och riktar sig till oss för- äldrar. Kommer du från eller ? När det handlar om att vara pappa och mamma har vi det mesta gemensamt. Vi känner oss osäkra och trötta och lyckliga och deppiga. Alla får vi bära vår glädje och våra svårigheter med barnen. Om barn skildrar en del av dem, såväl ur föräldrarnas som ur barnets perspektiv. Om barn har vuxit med barnen. Vi började med gravi- ditet, förlossning och spädbarnstid, fortsatte med skolbarnen och tiden tonåren och avslutade med tonårstiden. Orden med återkommer och i radio gör vi en serie inom ramen för eget berättande i samarbete med Folkhög- Vi producerar och sänder Världens böcker i i samarbete med Internationella . Programmet är uppbyggt kring presentationen av en författare som är representerad på det internationella och som finns översatt till svenska. Författaren är huvudpersonen i programmet, och genom henne/honom speglar vi litteraturen på det språket, i det landet, i den kulturen. Vi anordnar ett antal offentliga berättarcaféer . UR har också en tradition av att texta program på olika minoritetsspråk. Den satsningen fortsätter . Stiftelsen efterstävar en inter- nationalisering av verksamheten. Kraven utöver adekvat kompetens är att man skall kunna kommunicera på svenska eller engelska. Genom den erfarenhet vi har av att arbeta med medverkanden från olika länder vet vi att det ofta behövs en viss introduktionstid för att överbrygga kulturskillnader i arbetsmetoder. Vi arbetar konti- nuerligt med att utveckla arbetsformer för detta. Följande aktiviteter är planerade inom ramen för och kommer att genomföras under förutsättning att Vads- tena-Akademien får det verksamhetsstöd man sökt från huvudmän och övriga bidragsgivare: kommer vi att ytterligare förstärka internationella profil genom att rekrytera sångare och musiker från hela och våra nordiska grannländer. Samtal har inletts med operan i om ett framtida samarbete. 2006 kommer de provsjungningar och provspelningar som hålls vid att annonseras i enlighet med ovan nämnda geografiska områden. Tillsammans med Re:Orient planerar vi en kulturfestival på den nya Borggårdsscenen i . Festivalen kommer att ha fokus på de tre abramitiska religionerna och bestå av konserter och seminarier. Samarbetet mellan och Re:Orient inleddes med en konsert och ett Projektet har god regional förankring genom att Biskop , , valt att vara beskyddare av festivalen. Re:Orient har beviljats från Framtidens kultur för att genomföra festivalen och Vadstena- kommer att fördela medel inom nuvarande budget och söka ytterligare finansiering från externa fonder. Säsongen 2006 kommer att presenteras i sin helhet . Våra Gårdar, sam- lingslokaler, är en intresseorganisation och ett serviceorgan för fastigheter och lokaler i . Våra Gårdar har till ändamål att värna om de allmänna samlingslokaler som förfogar över och stimulera tillkomsten av nya, att medverka till att samlade fastighets- och lokalbestånd utvecklas i positiv riktning, och att verka för att fler helnyktra miljöer etableras i landet. Vi samarbetar med våra medlemsorganisationer som är: , , – , , , Blåbands- ungdom, , MHF- Ungdom, , NBV-Nykterhetsrörel- sens Bildningsverksamhet, Hälsofrämjandet, Polis- mäns , TRO-Tempelriddarorden, Nykter- hetsvännernas Studenthem TEMPUS och Nykterhetsvännernas Studenthem ARKEN. Ansvaret för olika aktiviteter åvilar våra lokalföreningar och vi kommer att stimulera dem genom att aktivt arbeta med Mångkul- genom artiklar i vår medlemstidning , nyhetsbrev och att speciellt uppmärksamma Mångkulturåret , när vi samordnar en manifestation i så många av våra lokaler som möjligt. Handläggare för konst och kulturfrågor i är en del i landstings kulturverksam- het, ett treårigt projekt, som just påbörjat det sista tredje året. Danskonsulenten har varit med om att skapa ett nätverk i Sörm- land som arbetar med att göra kulturen tillgänglig också för funk- tionshindrade. i ordnar mötesplatser likaväl som att delta i redan befintliga sammanhang, som exempelvis Gränslös festival i . i kommer även att arbeta med dans Gränslös festival. Myndigheten för skolutveckling, , Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom (NCFF) och i har tagit initiativ till ett gemensamt utvecklingsprogram med dans i skolan för perioden –2009. Målet är att främja fysisk aktivitet genom att alla barn får tillgång till dans som kunskapsområde och att genom dansen främja lärande. Genom att lyfta fram icke-verbala språk såsom rörelse och dans kan vi tillvarata barns och ungas yttrandefrihet och delaktighet i samhället. Barn och ungdomar vågar säga saker med sin kropp i dans som de kanske aldrig skulle kunna säga med ord. Dansen har visat sig fungera väl i s.k. förberedelseklasser med elever från flera olika kulturer. Flera kurser med i Skolan är planerade under –2006 just med fokus på mångfald. Inledande diskussioner har förts med Film i om med- verkan i filmprojektet . Med att låta barnen och ungdo- marna vara med och dansa de danser de tycker om att dansa på de högtider de tycker om att fira. Kontakter är tagna med kulturförvaltningarna i och om en gemensam dansfestival , på tema 2, med fokus på mångfald: etnicitet, åldrar, genus, funktionshinder etc. Det proklamerade har ökat medveten- heten om att hitta olika sätt att öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och om utbudets tillgänglighet. Med tema och mångkultur 2006. Här ska varje arrangör ansvara för ett par eller fler program. Möjliga arran- görer; Kultur, BKC, , Integrationsavd, , konsulenterna i länet. Vi tar tempen på det mångkulturella , regionen, Sve- rige Vad står i de politiska dokumenten? Hur efterföljs de? I slutet planeras detta av maj och i samarbete med integrations- avdelningen, , m.fl. Medverkande: som moderator, flera politiker och gäster ska inbjudas. musiknätverk har rikskonferens 5–i där temat mångkultur är högt prioriterat. Invigningarna av den nya och Lokomotivet i Munktellstaden Fristadsnatta – större festival lägger mer resurser för att utöka Fristadsnatta till tvådagarsfestival gärna i samarbete med Upptäckardagen, och Marknadsföringsbolaget. 2005 medver- kade 55 olika föreningar och grupper kring drygt 70-talet arrangemang . Många invandrarföreningar och grupper är delaktiga i Fristadsnatta. Vi bjuder finsk och svensk kommersiell musikbransch till i anslutning till . som startade fortsätter med olika aktiviteter . Eskilstunakonstnären har inför Rembrandt- arbetat med grafik som kopplar ihop skildringar av sin tid med dagens fattigdom. Utställningen pre- miärvisas i men ska sedan visas i hela länet både i skolor och offentligt. Detta sker i samarbete med . Kultur- och fritidssatsning i bostadsområdet i Skiftinges eget kulturhus drar igång med bibli- otek, musikverksamhet och föreningslokaler. Näridrottsplatsen blir en modell för andra bostadsområden. Mötesplats Årby – en samverkansidé Att i samverkan mellan kommunala förvaltningar och lokala aktörer skapa ett nätverk vad gäller till exempel utbildning, arbetsmarknad, sociala frågor etc. för att förstärka resurserna i stadsdelen där Årby bibliotek och föreningar är aktiva i service och aktiviteter gentemot de boende. bildas Mö- tesplats Årby med bibliotek, utbildnings- och aktivitetslokaler, kafé och information av i stort sett befintliga resurser. En vision om en upplevelsebaserad resa genom bygger på att invandrare från fysiskt ska kunna visa upp sin kultur, mat och musik och även kunna bedriva företag och handel i samverkan med bl.a. och . Kan vi bättre förstå och uppleva central och östasiatisk kultur så gagnar det oss alla. Förstudie av projektet . Festivaler i staden och i bostadsområdena ska arbeta mer med samord- ning av stadens olika festivaler även de mindre i bostadsom- rådena. /2006 kommer i och att, med stöd av Riks- arkivet, aktivt arbeta med att inventera dagens föreningsliv. saknar arkiven vår egen tids dokumentation. Var är alla protokoll, medlemslistor och brev från 1980-, 1990- och 2000- talet? Vilka nya typer av föreningar har bildats ? Projektet kommer till en början att koncentrera sig på invandrarorganisationerna i kommun. Möjlig samverkan mellan arrangörsföreningarna finska förening, och jazzklubb. och – ett möte genom dans och föreningen återigen att ta hit ett internationellt afrikanskt danskompani av yppersta klass för gästspel i , , och och koppla på med lokala krafter i regionen. Årby berättar med fokus på ung rap SR planerar att spela in ca 20 invandrarmusikgrupper i regionen. har medel avsatta för eftersatta lyss- nargrupper. Planer finns på att samarbeta med svenskt Visarkiv för dokumentation av denna invandrade musikskatt som finns i . har ett projekt tillsammans med Museum och . De har tillsam- mans formulerat ett upprop för att få in berättelser om männi- skor som flytt eller flyttat till . I första hand kommer projektet att fokusera på dem som skriver sina egna berättelser i andra han kan intervjuer genomföras. Svensk handel/mångkulturell handel Hur påverkas handeln i av att befolkningsunderlaget förändrats? Vad betyder det för varuutbud och personal- sammansättning? Hur speglas mångfalden i verksamheten i den nya stadsdelen och hur är det med integrationen i de nya verksamheterna Science Park och ? Här är jag i Om medel beviljas kommer Barnkulturcentrum tillsammans med övriga Barnkulturcentra i att arbeta pedagogiskt med barn och ungdomar där mångkultur och mångfald är det övergripande temat med rubriken jag i . Arbetet sker med rytmik-, dans-,bild- och dramapedagoger. Alla vi i har på något sätt kommit hit. ska barn på olika sätt få berätta om sig själva, sin bakgrund och sin väg – oavsett varifrån man kommer – vi är alla härkomlingar! Detta sker i barnbibliotekets regi. driver EU projektet . står för Music, Art, Dance och samarbetsländerna är Ita- lien, och . Detta sker i samarbete med och Barnkulturcentrum. Sång- och danslekar från hela världen Ett arbete med sång- och danslekar från hela världen är under planering. Det kan handla om fortbildning/kompetensutveck- ling för personal. Barnkulturcentrum kommer att bjuda in grupper från förskolan till speciella program med inter- nationella sång- och danslekar. Ett antal lördagsöppet på Barnkulturcentrum har temat Världens fest i . Barnkulturcentrum söker sam- arbete med föreningslivet och festerna sker med inspiration från boken i utgiven av UR i samarbete med , Mångkulturellt Centrum. Som en del av landstings kulturverksamhet planerar Film i , ett regionalt resurscentrum för film och video, att genomföra två olika projekt med anknytning till . Inom ramen för och Forum för levande historias satsning på arbete kring begreppet Tolerans, har vi för avsikt att göra ett arbete som vi kallar TOLERANS – nyheter med respekt och ansvar. Syftet är att med skolan som bas för kunskap, media som metod och nyhetsprogrammet som redovisningsform, ge ungdomars röst en plats i det offentliga rummet. Målgrupp för filmarbetet är år 7–9 samt gymnasiet. Det andra filmprojektet som planeras har arbetsnamnet FESTER och riktar sig till år 4–9. Vår tanke är att låta skolor i mångetniska områden vara den primära målgruppen. Syftet med FESTER är att på film låta barn berätta om högtider de tycker om att fira och därmed ge skolan en metod för ett fortsatt arbete med språkträning, religion, historia och inte minst filmiska uttryck. Projektbeskrivning kan delges när planeringen kommit längre. Målet är att arrangera visning där filmerna kan möta andra kulturuttryck i en Världens Fest. Projektbeskrivning: Tolerans – nyheter med respekt och ansvar. Som en del av ett nationellt projekt, initierat av Forum för levande historia, har Film i valt att starta arbetet med Tolerans. Genom medierna filtreras verkligheten. Filmen är ett eget språk som man lär sig genom att se, analysera och själv skapa. Med skolan som bas för kunskap, media som metod och nyhetsprogrammet som redovisning, vill vi ge ungdomars röst en plats i det offentliga rummet. Vår förhoppning är att sätta igång ett samtal där ungdo- mar får fundera över vad som är viktigt för dem, vad de upplever som orättvisor, vad det är som sätter gränser för ett samhälle med plats för alla. Som inledning till höstens arbete erbjuds lärare på inbjudna skolor, att se den prisbelönta kortfilmen och möta regissören . Det avsätts också tid för samtal kring Tolerans och det nationella filmprojektet. Läs gärna mer på efter kick off startar höstens filmarbete med en hel- dags workshop där deltagande pedagoger får bilda nyhetsredaktion, samla information, redigera och sätta ihop en fem minuters nyhets- sändning. Klasserna fokuserar på ett område ex invandring, genus, etnicitet. Söker kunskap i ämnet, ser film som anknyter och samtalar om det som senare ska sammanfattas i ett nyhetsmagasin. Under en heldag återskapar vi nyhetsredaktionen med elever i reportagegrupperna. höstlovet samlas klasserna till ett seminarium där nyhetsmagasinen visas och diskuteras. En inbjuden föreläsare ger sin bild av rubriken Innehåll: Kick off och workshop för pedagoger, en heldags besök i klassen avslutande seminarium och visning. Datum/tid: vecka 37 till 45. Platsantal: 3 klasser men fler lärare. Kursledare: , filmkonsulent och Per Hillblom, film- pedagog. Film i , , filmkonsulent kommun kommer att medverka i en planerad aktivitet under mångkulturåret. musik & teater organiserar inom den s.k. Musikcykeln evenemang som länets kommuner kan välja att delta i. För del blir det orkestern , som övervägande består av romer från och som, enligt pro- grambladet, spelar romsk musik från till , från Bal- kan till . Orkestern kommer att framträda i Elektron. I kommun finns varken barn som har hemspråksunder- visning eller några invandrarföreningar. Familjer med utländskt ursprung finns, som har tillgång till utbud och framför allt kan de beställa böcker på all världens språk, som förmedlar, oftast från länsbiblioteket eller Internationella biblio- teket. Flera olika arrangörer står bakom, bl.a. IFFI (). De har medverkat även . Prel. V 14–19 En utställning om andlighet, närvaro och värme producerad av dokumentärfotografen och författaren . Hon har foto- graferat människor och miljöer i den buddhistiska pilgrimsorten Bodh Gaya i , där siddharta Gautama nådde upplysning och blev enligt legenden. I samband med utställningen hoppas vi kunna erbjuda ett spännande program på vernissagedagen, samt med t.ex. visningar för allmänhet och skolor samt föreläsningar. Svarta safirer att spela. Orkestern består till över- vägande del av romer från Makedoninen som spelar världsmusik. Programmet är ett samarrangemang med musik och teater. Datum är ej fastställt . Nyhem biblioteksfilial planerar en programserie med . I den kan en mängd olika evenemang som sagoläsning på olika språk, besök av författare med utländsk bakgrund, kalli- grafi, origami, matlagning m.m. komma att ingå. Nyhemsfilialen har arbetat aktivt med mångkultur. De brukar t.ex. uppmärksamma olika religioners högtider och har ett nära samarbete med skolan. Förslag finns om en konstutställning med tema mångkultur som ev. kan visas på samtliga biblioteksfilialer. Kelim – utställning, kommer ev. att visas. Det handlar i så fall om ett samarrangemang mellan /kultur, hemslöjdsföreningen och invandrarföreningar. Programkoordinator, /kultur Arbetsgrupp: , mångkulturkonsulent, . , bibliotekskonsulent, . I samarbete med Länsbibliotek , bibliotekskonsulent. Tuija , bibliotekskonsulent. , mångkulturkonsulent, i Västman- land. På gång (planerna inte helt klara) Förslag: Marjaneh Bakthiari på turné i och . : länsbibliotek och kommunbibliotek. Nätverksträff med barnbibliotekarier om mångkultur och berät- tarår? Studiedag om mångkultur för . Målgrupp: Biblioteks- personal och pedagoger i . I samarbete med i . Lokala aktiviteter på kommunbiblioteken Utställningar är på gång i och . Berättarkväll i anslutning till berättaråret? Barn berättar sagor från andra länder. Bilda ett nätverk om mångkultur på biblioteken i för att starta en diskussion om hur arbetet med mångkultur och mångfald ska få en starkare ställning på biblioteken. Erkänn mångfalden - reconoces la DIVERSIDAD! , , beslutade riksdag att erkänna fem nationella minoriteter. arrangerades i en konferens i , Erkänd!? som berörde de nationella minoriteterna ur vetenskaplig och kulturell synvinkel. Manifestationen genomfördes med stöd av och . Två dagars seminarier varvades med två sprakande musikkvällar med det bästa från minoriteternas musik. Med det positiva mottagandet i åtanke, och faktumet ett kontinu- erligt forum att diskutera de nationella minoriteterna i sak- nas, blir målsättningen att Erkänd ska utvecklas till en återkom- mande aktör på minoritetsområdet. En likvärdig hög kvalitativ mål- sättning ska gälla både för speglingen av minoritetsforsk- ning/minoritetspolitik som för kulturinslag. Under seminariet konstaterades att är ovant vid att hantera minoritetsbegreppet, liksom att den svenska situa- tionen innehåller mycken variation mellan de fem olika nationella minoriteterna. Attityderna håller sakta på att ändras till det bättre, men i praktiken finns mycket kvar att göra, och kanske också en del att lära från annat håll. Erkänd 2 – ett idéutkast Hur förhåller sig till andra europeiska nationalstater i en jämförelse? Mångfald och demokrati, rättigheter och regionalt självstyre har diskuterats länge i . Med detta som utgångs- punkt och bakgrund arrangeras nu en andra Erkänd! Den berör även nu de nationella minoriteterna i , men belyst mot fonden av ett land med en dramatisk och lärorik historia i ämnet, nämligen . är ett exempel på den starka kopplingen mellan demo- kratisering, mångfald och minoritetsrättigheter. Efter Franco-dik- taturens fall uppstod en situation i landet med flera regionala språk, med stark juridisk ställning, ny syn på utbildning på det egna språ- ket och blomstrande kulturella-språkliga utvecklingar på främst katalanska, men även på baskiska, galiciska och på andra minoritetsspråk i . Det är dags att bredda perspek- tivet och sätta in den svenska minoritetsfrågan i ett europeiskt sammanhang. Har vi något att lära av fallet ? Hur ser det egentligen ut i landet? nr 2 ska bli en europeisk utblick mot ett av de mest spännande länderna på området: . Landet är en historisk mångkulturell mötesplats sedan århundraden tillbaka. Det erbjuder även en intressant federativ lösning för frågor kring minoriteter och regionalt självstyre.