sou · GTB377d3 · 2006-01-01 00:00:00 — med utgångspunkt i regeringens skrivelse om en nationell strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172) dels analysera vad en sådan strategi innebär för den del av samhällsbyggandet som rör planering av markanvändning och byggande inklusive sunda och säkra miljöer, dels överväga och redovisa vilka för- ändringar av plan- och bygglagstiftningen som kan behövas som ett led i genomförandet av denna strategi, överväga och redovisa åtgärder för att stärka demokrati- och rättighetsperspektiven i plan- och bygglagstiftningen, överväga och redovisa hur målen för den nationella handikappolitiken beaktas i plan- och byggprocessen samt med utgångspunkt i kommunernas ansvar för bostadsförsörj- ningen analysera på vilket sätt plan- och bygglagstiftningen kan utvecklas och anpassas till ett ökat bostadsbyggande. redovisa hur plan- och bygglagstiftningen kan anpassas till de nya planeringsförutsättningar som bl.a. den demografiska utvecklingen innebär, utreda hur fysisk planering enligt PBL kan förhålla sig till regional utvecklingsplanering samt redovisa hur nationellt och regionalt fastställda mål skall realiseras på lokal nivå och mot denna bakgrund överväga hur länsstyrelsernas roll kan utvecklas. redovisa behovet av och möjligheter att stärka den översiktliga planeringens roll, särskilt mot bakgrund av behovet av att främja en hållbar utveckling och överväga behovet av och möjligheterna till att utveckla sam- verkan mellan översiktsplanering och sektorsvis planering lik- som Agenda 21-arbete, tillämpning av Habitatagendan och bevarandefrågor. analysera vad olika förändringar i samhället efter PBL-reformen inneburit för arbetet med att utarbeta och genomföra detalj- planer samt överväga och redovisa vilka förändringar av plan- och bygglagstiftningen som utvecklingen kan motivera, med utgångspunkt i intresset av att plan- och bygglagstift- ningen kan underlätta angeläget samhällsbyggande överväga om nuvarande former för planering och plangenomförande på detaljplanenivå är ändamålsenliga och om samordningen med annan lagstiftning är lämpligt utformad, analysera hur konkurrensaspekterna beaktas vid den fysiska planeringen samt pröva om och hur planeringen kan ge bättre förutsättningar för ökad konkurrens inom bl.a. handeln och byggsektorn samt överväga om det är motiverat att behålla planformerna områdesbestämmelser och fastighetsplan. Kvalitet och hållbarhet i byggande och förvaltning analysera och redovisa hur lagstiftningen som styr såväl utformningen av ny som förvaltningen av befintlig bebyggelse kan inriktas mot hållbarhet, analysera den förändrade byggherrerollen och överväga om systemet för tillsyn och kontroll är ändamålsenligt, mot bakgrund av propositionen Vissa inomhusmiljöfrågor (prop. 2001/02:128) och olika erfarenheter av hittillsvarande tillämpning överväga och redovisa vilka förändringar som behövs i bygglagstiftningen för en effektiv kontroll av att de byggtekniska kraven, t.ex. kraven på tillgänglighet och en god inomhusmiljö, främjas samt föreslå erforderliga förändringar i PBL och BVL med syfte att minska behovet av tillförd energi för uppvärmning av befintliga byggnader samt även göra det möjligt att beakta det kommande direktivet om byggnaders energiprestanda i svensk lagstiftning. göra en samlad genomgång av reglerna i PBL och BVL om byggnader och byggprodukter m.m. i syfte att pröva på vilket sätt lagstiftningen kan göras tydligare och mera överskådlig och överväga kopplingen mellan PBL och BVL. mot bakgrund av vad bostadsutskottet anfört (bet. 2001/02:BoU6) överväga och redovisa vilka åtgärder som kan vidtas i syfte att effektivisera beslutsprocessen enligt PBL och förkorta dess längd, överväga hur en ny samlad instansordning för prövningen av överklaganden enligt PBL bör utformas samt redovisa de lag- ändringar som behövs i sammanhanget, överväga behovet av kompletterande regler i PBL om möjlig- heterna att överklaga olika typer av beslut, samt utvärdera gällande lagstiftning enligt artikel 6 i direktiv /77/EG. göra en samlad genomgång av vad olika EG-rättsliga krav och andra internationella åtaganden innebär för plan- och bygglag- stiftningen samt överväga och redovisa vilka förändringar som behövs i denna lagstiftning för att säkerställa att berörda krav och åtaganden fullt ut genomförs i svensk lagstiftning och när det gäller direktiv /42/EG överväga och redovisa vilka förändringar som sammantaget behövs i svensk lagstiftning för att säkerställa direktivets genomförande. Miljömålen och plan- och bygglagstiftningen med utgångspunkt i beslut med anledning av proposition Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) dels analysera vad olika miljömål innebär för planering och byggande, dels överväga och redovisa vilka förändringar av plan- och bygglagstiftningen som kan behövas för att under- lätta arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen och med utgångspunkt i beslut rörande propositionen klimatstrategi (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:77), propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:313), propositionen Infra- struktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) samt regeringens skrivelse En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) dels analysera vad de olika målen m.m. innebär för planering och byggande, dels överväga och redovisa vilka ändringar av plan- och bygglagstiftningen som kan behövas för att underlätta arbetet med att uppnå relevanta mål. Samordning mellan plan- och bygglagstiftningen och m.m. överväga och redovisa vilka lagstiftningsåtgärder som behövs för att uppnå en så effektiv och smidig samordning som möjligt mellan plan- och bygglagstiftningen och m.fl. lagar. överväga, mot bakgrund bl.a. av vad uttalat (bet. 1997/98:BoU5, rskr. 1997/98:141), vilka förändringar som behöver göras av sanktionsreglerna i plan- och bygglagstift- ningen. Kostnader och andra konsekvenser I den utsträckning kommitténs förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller enskilda, skall en beräkning av kostnaderna och konsekvenserna av dessa redovisas. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekven- ser i övrigt, skall även dessa redovisas. Om förslagen innebär kost- nadskonsekvenser för staten, kommuner eller landsting, skall även förslag till finansiering anges. Vidare skall konsekvenserna för jäm- Kommittén skall därutöver belysa konsekven- serna för näringslivet och i denna del samråda med för regelgranskning. Arbetsformer, tidsplan m.m. Kommittén skall samråda med berörda kommittéer och utred- ningar, bl.a. , samt den utredning som tillkallats för att utreda skyddet för kul- turhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. Resultatet av Byggkommis- sionens arbete skall beaktas. Samråd skall också ske med berörda myndigheter och organisationer. Olika erfarenheter av plan- och bygglagens tillämpning skall inhämtas och redovisas. Uppdragets omfattning och betydelsen av att utredningsarbetet och övervägandena i olika frågor ges en tillräcklig förankring nöd- vändiggör att kommittén får en inte alltför till sitt för- fogande. finns starka krav på snabba resultat i vissa frågor. Kommittén bör redovisa sitt arbete i delbetänkanden. Upp- draget att redovisa förslag till hur direktiv /42/EG skall genomföras i svensk lagstiftning skall redovisas . Även utvärderingen i enlighet med artikel 6 i direktivet 2001/77/EG skall redovisas . Förslag till åtgär- der som kan effektivisera beslutsprocessen, inklusive instansord- ningen för överklagande samt möjligheten att överklaga, skall redo- visas . I övrigt bör kommittén själv överväga hur olika frågor bör prioriteras i utredningsarbetet. En närmare plan för utredningsarbetet med bl.a. en tidsmässig prioritering av arbetsuppgifterna bör redovisas . Arbetet bör planeras med utgångspunkt i att ett slutbetänkande skall lämnas . Tilläggsdirektiv 1 till Utredningen om Översyn av plan- och bygglagstiftningen Beslut vid regeringssammanträde . skall utreda möjligheten att ställa krav på fastig- hetsägare att inrätta utrymmen för källsortering. I detta arbete skall kommittén samråda med bland annat Bo- verket, , , Riksantikvarie- ämbetet och andra berörda myndigheter. beviljas förlängd tid till för redovisning av tänkbara alternativ för en framtida instansordning för överklagande. beviljas vidare förlängd tid för redovisning av övriga frågor som rör effektivisering av beslutsprocessen till . I denna del skall en lägesrapport lämnas . skall samråda med i den del av uppdraget som avser principer för instansordningen och övrig effektivisering av beslutsprocessen. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamen- tariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs (dir. 2002:97). Kommittén har antagit namnet PBL-kom- mittén (M 2002:05). Producentansvar för förpackningar och returpapper infördes med innebörden att producenterna fick ansvaret att samla in och ta hand om de uttjänta produkterna. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att göra en bred översyn av producentansvaret med fokus på förpackningsom- rådet (dir. 2000:28). I uppdraget ingick att tredaren särskilt skulle utvärdera konsumenternas möjlighet till och faktiska deltagande i systemet. Kommunen ansvarar för att samla in och ta hand om övrigt hushållsavfall (inklusive rovavfall och farligt avfall). Utredningens betänkande Resurs i retur (SOU 2001:102) har behandlats i propositionen Ett samhälle med giftfria och resurs- snåla kretslopp (prop. 2002/03:117). Där konstaterade regeringen att det är viktigt att konsumenterna enkelt kan delta i systemet. Konsumenterna måste också vara miljömässigt motiverade att delta. Regeringen anser därför att producenternas insamlings- system måste byggas ut utifrån de lokala förutsättningar som råder och företrädesvis genom fastighetsnära insamling där så är lämpligt. Vid utbyggnaden bör producenterna samråda med kommuner och fastighetsägare. Regeringen anser vidare att det finns anledning för både kommunerna och producenterna att gemensamt anpassa sina insamlingssystem för hushållens avfall så att konsumenterna får tillgång till enkla och lättillgängliga system. Regeringen avser att i förordningen (1997:185) om producent- ansvar för förpackningar samt i förordningen (1994:1205) om producentansvar för returpapper ställa högre krav på tillgänglighet i producenternas insamlingssystem än vad dagens förordningstext gör. Regeringen avser även att i avfallsförordningen (2001:1063) ställa tydligare krav på kommunens insamling av hushållens farliga avfall. Av förordningarna bör framgå att alla hushåll bör omfattas av en god servicenivå. Insamling och källsortering av hushållsavfall bör ske fastighets- nära, dvs. på eller i anslutning till de enskilda fastigheterna. Detta kommer för de flesta flerbostadshus, i vart fall i tätortsområden, att kräva att nya eller utökade avfallsutrymmen skapas inne i bostads- byggnaderna eller i deras omedelbara närhet, exempelvis i separata s.k. miljöstugor. Gällande byggnadslagstiftning innebär dock att s.k. tekniska egenskapskrav på byggnader i princip endast kan ställas vid uppförandet av nya byggnader eller i samband med ändringar av byggnader. För befintliga byggnader finns det endast vissa, i lag särskilt angivna, möjligheter att ställa nya krav. Ett exempel på sådana krav är de bestämmelser som finns om särskilda, skäligen nödvändiga, anordningar till äldre byggnader för att åstad- komma godtagbara arbetsförhållanden för dem som hämtar avfall från byggnaderna. Krav på särskilda utrymmen och anordningar för källsortering inne i eller i anslutning till befintliga byggnader förut- sätter således lagändring. Ekonomiska och andra konsekvenser behöver därvid redovisas för att det skall gå att bedöma vilka krav det är skäligt att ställa. Enligt regeringens uppfattning är det ange- läget att ett utredningsarbete med nu angiven inriktning genom- förs. I (dir. 2002:97) anges att beslutsproces- sens effektivitet är en central uppgift vid den översyn av plan- och bygglagstiftningen som kommittén skall göra. Enligt direktivet skall förslag till åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen, inklusive instansordningen för överklagande samt möjligheten att överklaga redovisas . skall enligt tilläggsdirektiv som beslutades lämna förslag till ändringar i prövningsorganisa- tionen i . En fråga som särskilt skall övervägas är om en framtida samordning av instansordningen i ärenden enligt miljö- balken och ärenden enligt angränsande lagstiftning, t.ex. (1987:10), PBL, bör eftersträvas. För- och nackdelar med en sådan samordning bör analyseras. skall i denna del samråda med . skall redovisa tänkbara alternativ för hur en framtida prövningsorganisation kan se ut i stort. Regeringen avser att efter remissbehandling av kommitténs överväganden åter- komma med direktiv för den slutliga behandlingen av denna fråga. har i en skrivelse daterad begärt dels förlängd tid till för redovisning av principerna för instansordningen, dels förlängd tid till med redovisning av övriga delar av uppdraget som rör effektivisering av beslutsprocessen. Orsaken är bl.a. att tilläggs- direktiven till har ändrat förutsättningarna för att redovisa frågan om ny instansordning. och ser en möjlighet till samordning mellan plan- och bygglagstiftningen och , särskilt i fråga om principer för en framtida prövningsorganisation. Kommittéerna önskar ta fram ett gemensamt delbetänkande i denna del. För att möjliggöra detta krävs en tidsmässig samordning av kommittéernas redovisningar. Regeringen anser att det är angeläget att en samordning kan ske av de båda kommittéernas behandling av frågan om instansord- ningen för prövning av överklaganden. Det finns också skäl att medge begäran om förlängd tid med redovis- ningen av övriga frågor som rör en effektivisering av besluts- processen. Med hänsyn till att de frågor som avser en effekti- visering av beslutsprocessen är mycket angelägna bör en lägesrap- port lämnas i denna del. ges i uppdrag att särskilt utreda möjligheten att ställa krav på fastighetsägare att inrätta utrymmen för källsortering. Kommittén skall utreda vilka krav det är skäligt att ställa på att särskilda utrymmen och anordningar för källsortering inne i eller i anslutning till befintliga byggnader inrättas. Förslagen skall beakta möjligheten för flera fastighetsägare att gemensamt inrätta sär- skilda utrymmen för källsortering. Med källsortering avses all form av sortering av avfall från hus- hållen. Kommittén skall lämna förslag till de lagändringar som behövs samt utreda vilka samhällsekonomiska och andra konsekvenser som sådana krav medför. Arbetet skall ske utifrån uppsatta mål och strategier på avfalls- området och med beaktande av vad som anförts i propositionen Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117). Kommittén skall i sitt uppdrag särskilt beakta brukar- och boendeaspekterna. Andra viktiga aspekter är konkur- rensaspekten, kulturmiljön och gestaltningen samt konsekvenserna för olika slag av fastighetsägare. Kommittén skall i sitt arbete samråda med , , , och andra berörda myndigheter samt föra en dialog med relevanta intresseorganisationer och andra samhällsaktörer. Kommittén skall, när det gäller redovisning av förslagets konse- kvenser för små företag, samråda med . Uppdraget framgår av kommitténs direktiv (dir. 2002:97). skall samråda med i denna del av uppdraget. Vad som sägs om kostnader i kommitténs direktiv (dir. 2002:97) gäller även fortsättningsvis. Tidpunkt för redovisning av uppdrag skall kommittén redovisa tänkbara alternativ för en framtida instansordning för överklaganden enligt PBL. Regeringen avser att efter remissbehandling av kommitténs överväganden återkomma med särskilda direktiv för den slutliga behandlingen av denna fråga. Förslag i övriga frågor som kommittén enligt detta eller tidigare direktiv skall behandla skall redovisas . En lägesrapport skall lämnas om de frågor som rör en effektivi- sering av beslutsprocessen. Rapporten skall innehålla en redogö- relse för förslag till ändringar som därefter kan fördjupas i slut- betänkandet. Tilläggsdirektiv 2 till Utredningen om Översyn av plan- och bygglagstiftningen Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för redovisning av uppdraget Regeringen beslutade att tillkalla en parlamen- tariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs (dir. 2002:97). Kommittén har antagit namnet (M 2002:05). fick genom beslut genom tilläggsdirektiv i uppdrag att bl.a. utreda möjligheten att ställa krav på fastighetsägare att inrätta utrymmen för källsortering (dir. 2003:172). beviljades kommittén förlängd tid till för redovisning av tänkbara alternativ för en framtida instansordning för överklagande. Vidare beviljades kom- mittén förlängd tid för redovisning av övriga frågor som rör effektivisering av beslutsprocessen till . I denna del skulle kommittén lämna en lägesrapport . Enligt de ursprungliga direktiven bör arbetet planeras med utgångspunkt i att ett slutbetänkande skall lämnas . har kommittén överlämnat två delbetänkanden, Miljöbe- dömningar avseende vissa planer och program (SOU 2003:70) och Kortare instanskedja och ökad samordning – Alternativ för plan- och bygglagens prövningsorganisation (SOU 2004:40) samt rapporten el producerad från förnybara energikällor – En utvärdering med koppling till PBL och förslag till fortsatt arbete. har i en skrivelse begärt att villkoren för arbetet ändras så att tidpunkten för redovisning av kommitténs slutbetänkande senareläggs från Orsaken är bl.a. att förlängd tid skulle ge bättre förutsättningar för samordning med (M 1999:03) ifråga om instansordningen för överklaganden och även i övrigt när det gäller samordningen mellan plan- och bygg- lagen (1987:10) och . Kommittén erinrar också om att uppdraget är mycket omfattande och att kommittén genom det tilläggsdirektiv som lämnades fick ytterligare upp- gifter utan att utredningstiden förlängdes. Regeringen anser att de skäl som kommittén har angett är till- räckliga för att begäran om förlängd tid skall medges. En förläng- ning av kommitténs uppdrag skall möjliggöra att bl.a. de tillväxt- relaterade frågorna belyses mer ingående. Med ändring av den i direktiven beslutade tidpunkten för slut- betänkandet skall kommittén slutligt redovisa sitt arbete . Tilläggsdirektiv 4 till Utredningen om Översyn av plan- och bygglagstiftningen Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för redovisning av uppdraget Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs (dir. 2002:97). Kommittén har antagit namnet (M 2002:05). Enligt direktiven bör kommitténs arbete planeras med utgångspunkt i att ett slutbetänkande skall lämnas . Kommittén har emellertid genom regeringens beslut (dir. 2003:172) och (dir. 2004:150) fått tilläggsdirektiv som bl.a. innebär att kommittén skall redovisa sitt arbete . Kommittén har genom en skrivelse begärt att villkoren för redovisning av utredningsarbetet ändras så att tidpunkten för kommitténs slutbetänkande senareläggs från till . Med ändring av den genom tilläggsdirektiv tidigare beslutade tidpunkten för att redovisa uppdraget skall kommittén slutredovisa uppdraget . 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering.