sou · GTB369 · 2006-01-01 00:00:00 — Dessa grupper, som utgör svenskhetens motbild verkar ha blivit offer för en etnisk rensning från svenska områden, för att låna (2002:234) citat. menar att städer som är några av de mest segregerade städerna i . Det finns inte så många andra länder som kan visa upp städer där det finns stadsdelar med 60, invandrade personer (ibid). använder sig av (1992) begrepp västerländsk fundamentalism och menar att demoniseringen av den andre döljer framväxten av en fundamentalism som stänger ute vissa grupper (ibid). En narcissistisk inställning där både vi och dem separeras, essentielliseras, och ställs bakom en oöverstiglig mur. Segregationen görs därför till en integrerad del av de socioeko- nomiska mekanismerna genom vilka de rådande maktförhållandena och de etniska orättvisorna reproduceras. Segregationen normalise- rar en orättvis samhällsordning. Konsekvensen har blivit att många samhällsområden, som till exempel boende, arbetsmarknad, utbild- ning och politik är starkt tudelade mellan personer och grupper med svensk och icke-svensk bakgrund. Medan boendesegregatio- nens geografi är lätt att observera, har andra segregationsformer och deras konsekvenser inte studerats tillräckligt. tagarna ger många exempel på den mångsidiga segregationen som har förödande konsekvenser för vårt samhälle. Vissa branscher i arbetslivet är på väg att bli invandrarbranscher medan andra domineras av majoritetssamhället. Dessa branscher får olika status, låg respektive hög, beroende på om det är personer med invandrar- bakgrund eller svensk bakgrund som dominerar i respektive bransch. När dessutom den reguljära arbetsmarknaden är stängd för många, lockar den informella arbetsmarknaden som ett av de få alternativ som existerar för många människor. Den etniska segregationen har andra negativa effekter också, som oftast är en förutsättning för föreställningen om de andra som väsensskilda varelser från andra samhällen och miljöer. Denna föreställning framställs oftast i allmänt accepterade och vedertagna termer som till exempel kulturkompetens och mångfald (Kamali, 2002; de los , 2005: , 1991). Denna kategorisering och andrafiering har kon- kreta konsekvenser för segregationen i arbetslivet. Anställda med invandrarbakgrund får oftast arbetsuppgifter i enlighet med en föreställning om de andra som kulturellt olika oss. En dualis- tisk föreställning där både kategorierna vi och dem homogeni- seras inåt och särskiljs utåt. Anställda med invandrarbakgrund får mångkulturella arbetsuppgifter, det vill säga får arbetsuppgifter där klienten eller kunden också har en annan bakgrund än svensk. Det bör dock noteras att den interna homogeniseringen av vi och dem, skapar absurda situationer, där exempelvis personer med chilensk bakgrund blir kulturkompetent för personer med iransk bakgrund och vise versa. Detta förstärker inte bara vi-och-dem tänkandet och handlingsmönstret utan marginaliserar även anställda med invandrarbakgrund och minskar deras chanser att göra karriär i organisationen. Studier i andra länder, som till exem- pel där det finns en längre tradition av mångkulturtän- kandet och dess effekter, har visat att anställda med annan bak- grund än majoritetssamhället som arbetar med klienter med annan bakgrund än majoritetssamhället marginaliseras i arbetslivet och får färre chanser att göra karriär inom organisationen (se exempelvis Malahleka & Woolfe, 1991; Kamali 2002). Segregationen i alla sam- hällsområden är därför att betrakta som ett led i andrafieringen och underordningen av de andra. Den låga status de yrken och branschen har, som drivs primärt av personer med en annan bakgrund än svensk, är ett resultat av en narcissistisk, etnocentrisk eller rättare sagt eurocentrisk föreställ- ning om de andra som underlägsna grupper och individer. Detta påverkar även myndigheternas arbete med personer med invand- rarbakgrund i allmänhet och i de marginaliserade och stigmatise- rade områdena i synnerhet. Vi har tidigare skrivit att segregationen och diskrimineringen i inte enbart är en exklusiv svensk företeelse utan även ett europeiskt dilemma (Kamali, 2005). Ett exempel kan hämtas från en studie gjord i en fransk förort. Loic Wacquant (2000) som har studerat den franska förorten visar att de kommunala institutio- nerna i segregerade områdena inte är till för att tillgodose de behov som människor i de utsatta områdena har, utan finns primärt till för deras egna anställda i dessa områden. Vi ser samma tendens i det svenska sammanhanget (Kamali, 1997, 1999, 2002). Kommuner följer t.ex. rutiner och regler som gäller för alla medborgare, oav- sett deras positioner i de strukturella/institutionella samman- hangen. Faktorer som diskriminering, utsatthet och förnedring av klienter, patienter och sökande med annan bakgrund än svensk tas inte alls i beaktande när exempelvis myndigheterna handlägger ärenden inom , inom hälsovården och på arbetsför- medlingarna. Inte heller arbetsgivarna tar hänsyn till arbetssökan- denas olika positioner i det svenska samhället och behovet av nya rutiner för att värdera både meriter, arbetslivserfarenheter och anställningsintervjuer. Inom den offentliga sektorn startas otaliga tillfälliga projekt utan särskilt mycket, om någon, kontakt med boende i segregerade områden och med den målgrupp som är föremål för dessa projekt. Detta är en viktig synpunkt som dis- kuterades i fokusgrupperna. Inte sällan startas många av dessa pro- jekt för att lösa kommunernas interna problem och existensberätti- gande. Privilegiet att ingå i majoritetssamhället Andrafiering och exkludering av människor med invandrarbak- grund äger rum i de rådande strukturella och institutionella sam- manhangen. En viktig aspekt av detta är de ojämnt fördelade makt- resurserna mellan olika etniska och religiösa grupper. Detta gör att majoritetssamhället får monopol på problemformuleringen och frågeställningar om integration och därmed legitimeringen av re- produktionen av sina maktpositioner och privilegier. Den dagliga förnedring och diskriminering, som människor som flyttat till Sve- rige och deras barn utsätts för, har förödande konsekvenser för både integrationen och att en bättre framtid för alla inte får det ut- rymme som behövs, trots att just detta är en av de viktigaste insat- serna för integration. Utredningens första rapport (SOU, 2005:41) lyfter fram diskri- mineringens globala sammanhang. Men det internationella per- spektivet är magert i forskningen liksom debatten om integration och i mindre utsträckning om diskriminering i . Vi måste använda oss av forskningsresultat från andra länder och genom komparativa studier fördjupa vår förståelse av det svenska samhäl- let genom att sätta det i ett internationellt perspektiv. Studier av rasism och diskriminering har kommit längre i vissa andra länder. En del forskning som skulle ha upplevts provocerande eller fel i är väl etablerad vid till exempel de nordamerikanska uni- versiteten. Ett av dessa områden är vithetens betydelse för repro- duktionen av majoritetssamhällets maktdominans i . Där har man haft en diskussion om vithetens bety- delse för reproduktionen av maktförhållandena i . Forskare har studerat institutionaliseringen av den vita makten vilket ska- pat institutionell rasism och intern kolonialism (, 1967; Blauner, 1972). Även i finns det områden som reproducerar koloniala kartor. Vi har många områden i som liknar de gamla kolonierna. , , , och i , i , i , i är några exempel på dessa områden som utgör våra storstäders nedsmutsade områ- den, om vi använder Preds (2000) och (1993) begrepp. Det är en sak att vara förortens turister, med Ålunds (2001) ord, ta bilen till dessa områden och uppleva en exotisk dag i förorten, och komma tillbaka till sitt segregerade rena område, läsa om dem i tidningarna, eller se dem som studieobjekt. Men att leva där och vara utsatt för den vardagliga negativa särbehandlingen och rasismen är någonting annat, menade många mötesdeltagare som var mycket kritiska till att politiker och andra beslutsfattare aldrig har satt sin fot i de förorter som de vill åtgärda. Positioner som invandrare eller de andra präglas av ett före- ställt kulturellt underskott med konsekvenser inom en rad områ- den. Man måste alltid kämpa i underläge, som om man ligger 5-0 efter hela tiden, som en deltagare i uttrycker det. Var- dagen blir ofta en kamp att kompensera underskottet eller gar- dera sig från påhopp och trakasserier. senterades många exempel på hur människor var tvungna att ursäkta sig för det de är och där de bor. Två deltagare i tog upp en intressant företeelse som illustrerar detta. De berättade om hur svårt det var att även sälja sina begagnade varor på annons eftersom det framgick från telefonnumret i annonsen att varan ägdes av någon som bodde i stigmatiserade områden, det vill säga av en invandrare. Som en av deltagarna sa: det verkade som om vår tv eller cykel var mer begagnad än svenskarnas. De etniska orättvisorna och den utbredda diskrimineringen måste förstås genom att ändra fokus från de andra till repro- duktionsmekanismerna bakom vithetens privilegier och därmed exkluderingen av de andra från makt och inflytande i samhället. Vi måste komma ifrån den vetenskapliga traditionen där alla andra grupper blir föremål för studier om integration, rasism och diskri- minering förutom det vita majoritetssamhället (jfr. Banton, 1983; Doane 1997). Föreliggande rapport borde också förstås i detta sammanhang. Rapporten är inte ytterligare en studie om de andra, utan snarare de andras röster om det system av privilegier som marginaliserar och förtrycker. Röster som återspeglar de and- ras erfarenheter av att leva i utkanten av det s k majoritetssamhäl- let och behöva kämpa i ett ständigt underläge måste hörsammas och studeras systematiskt som en viktig del i kunskapsgenerering för att kunna bekämpa de etniska orättvisorna. I detta sammanhang behövs ingen empowerment politik utan en frigörande politik. Begreppet empowerment som myntades i samband med kampen mot fattigdom i s k utvecklingsländer (se Freyre, 1966, 1970) handlar om att förstärka fattigas resurser så att de kan ta sig ut ur fattigdomen. En viktig insats i sammanhanget var utbildning exempelvis. Men trots positiva intentioner är denna metod föråldrat och fruktlös i kampen mot etniska orättvisor i många västerländska länder. Denna metod utgår ifrån att det finns ett välfungerande samhälle som exempelvis tar hänsyn till indivi- dernas utbildning och fungerar korrekt efter meritokratiska princi- per. Många personer med invandrarbakgrund i dagens är högutbildade, antingen arbetslösa eller har arbete långt under deras kompetens. Det är dock inte bara invandrade personer som är drabbade av diskriminering och arbetslöshet, utan också andra per- soner, oftast ungdomar, med invandrarbakgrund som har studerat och skaffat sig utbildningsmeriter i . Det förekom en del exempel på detta i fokusgruppstudierna. Följande citat åskådliggör djupet av diskriminering och rasism i . Citatet är också ett exempel på hur etnicitet och kön samvarierar i diskrimineringen av de andra. Jag har min utbildning från här i . Jag har sökt många jobb, säkert mer än hundra jobb, jag slutade räkna. Jag blev trött på alla tack för intresset besked som jag fick, kom jag på en bra idé, jag gömde mina meriter, min utbildning, och sökte jobb på dagis, då fick jag jobb, och jobbar jag på dagis trots att jag är civil- ingenjör från (kvinna i ). Exemplet ovan illustrerar hur diskrimineringen agerar intersektio- nellt och i relation till andra underordningsmekanismer. I den könssegregerade arbetsmarknaden förväntas kvinnor genomföra vissa arbetsuppgifter och inte andra. Därför är det viktigt att lyfta fram de olika erfarenheter av diskriminering som kvinnor och män erfar i dagens och hur olika former av underordning skapar såväl en specifik utsatthet som möjligheter att utöva makt (se vidare de los , 2005) Den etniska diskrimineringen skapar inte bara underordning och exkludering för somliga utan även överordning och privilegier för andra. Det är detta privilegiesystem som måste brytas genom att bekämpa den etablerade strukturella/institutionella diskrimine- ringen. De röster som kommer till tals i denna rapport ger också exempel på en rad idéer och förslag om åtgärder som kan ge utrymme för frigörande av personer med invandrarbakgrund från de strukturella och institutionella hinder som reproducerar de etniska ojämlikheterna i samhället. De är värda att tas på största allvar. 11Några förslag för att motverka etnisk segregation Under diskussionerna framkom en rad förslag om åtgärder för att motverka den strukturella diskrimineringen. Som framgått tidigare uttryckte mötesdeltagarna stor frustration inte bara över att stän- digt utsättas för kränkande särbehandling utan också över avsakna- den av möjligheter till inflytande och av att inte kunna påverka sina levnadsvillkor i . Många manifesterade också en stark miss- tro mot myndigheters, politiska partiers och andra institutioners faktiska vilja att förändra de diskriminerande omständigheterna i samhället. Trots detta är diskussionerna, och i synnerhet de förslag som presenterades, uttryck för en stark vilja att ta ansvar och att aktivt delta i utformandet av nya modeller, organisationer och praktiker som effektivt kan motverka diskrimineringen och margi- naliseringen. Marginaliseringen och stigmatiseringen av människor med utländsk bakgrund har långtgående konsekvenser för samhället och måste vara ett av de prioriterade områdena i kampen mot den strukturella /institutionella diskrimineringen. Följande förslag, som har genere- rats på basis av de hearingar och fokusgruppstudier vilka genom- fördes i , och , har som syfte att kunna tillhandahålla redskap för att öka de marginaliserade och segre- gerade människornas inflytande i samhället. 1.Medborgarråd bestående av personer bosatta i marginaliserade och stigmatiserade områden, det vill säga de som är drabbade av den strukturella/institutionella diskrimineringen, måste upprättas. sammansättning bör eftersträva en jämlik fördelning mellan kvinnor och män samt mellan olika ålders- grupper. måste bli samtalspartner för de myndigheter som ansvarar för regional utveckling, välfärdsor- ganisering, arbetsmarknad, boende, utbildning m.m. Några förslag för att morverka etnisk segregation 2.Medborgarrådet väljs genom demokratiska val i vilket alla som bor i det marginaliserade och segregerade området har rätt att rösta och kandidera. När medborgarrådet bedömer nödvändig bör förutom valda ledamöter representanter för religiösa och etniska grupperingar samt andra experter vara närvarande vid rådets sammanträden. kan vara en bra samarbetspartner för medborgarrådet. Den stora utmaningen för medborgarrådet är att ha en verkligt folklig förankring bland boende i marginaliserade och stigmatiserade områden. Förutom de demokratiska valen, kan en av de viktigaste metoderna i detta sammanhang vara återkommande hearingar med boende. 3.Medborgarråden måste bilda ett nationellt organ för utbyte av erfarenheter och formulering av politiska krav för förändring. Medborgarrådens nationella organ skall bli ett reellt samrådsor- gan till regeringen och myndigheter inom specifika sakområden som arbetsmarknad, välfärd, kultur, utbildning, boende, miljö, integration, infrastruktur, jämställdhet m.m. 4.Medborgarrådet skall ta emot klagomål från boende. Alla myn- digheter är skyldiga att på medborgarrådets begäran diskutera klagomålen. Det måste finnas möjlighet att föreslå vite eller liknande. 5.Det skall framgå av myndigheternas och alla offentligt ägda bolags årsredovisning/verksamhetsberättelse deras kontakter med medborgarrådet. Det kan redovisas i form av en progres- siv rapport innehållande förslag till eventuella förbättringar av samarbetet, uppföljning av överenskommelser och redovisning av resultat. måste följa upp myndigheternas samarbete med medborgarrådet. Styrning kräver såväl styrning, rapportering som utvärdering och kontroll. 6.Som villkor för det statliga och kommunala föreningsstödet till stora föreningar måste ställas krav på gott samarbete med med- borgarrådet. 7.Media bör utveckla rutiner för kontinuerligt samråd med med- borgarrådet avseende rapportering om dessa områden och om personer med invandrarbakgrund. 8.Polisen måste införa kontinuerligt samråd med medborgarrådet angående insatser i marginaliserade och stigmatiserade områden. Några förslag för att motverka etnisk segregation 9.Arbetsförmedlingen, skolan, vården och omsorgen, barnom- sorgen och socialnämnden måste i sina strukturella insatser i de marginaliserade och stigmatiserade områdena ha ett nära sam- arbete med medborgarrådet. 10.Myndigheternas arbete i marginaliserade och stigmatiserade områden måste skräddarsys för dem som bor i dessa områden. Alla myndigheter måste utveckla arbetsrutiner där människor- nas erfarenheter och kunskaper om diskriminering vägs in i alla beslut och planeringen. En konsekvensanalys av diskriminerings- effekterna för marginaliserade områden måste göras beträffande beslut i stadsplanering, infrastruktur, kommunikationer, service, etc. 11.Utredningen rekommenderar att kommuner och landsting svarar för integrationsprojekt i första hand riktade till icke- marginaliserade och icke-stigmatiserade bostadsområden för att höja kunskapen om segregationens mekanismer och konsekvenser för hela samhället. Detta kan ske bl.a. genom kontinuerliga fokusgruppdiskussioner, diskussioner i skolor, bland myndighetspersoner, föreningslivet, bostadsbolag och dylika. Insatserna måste i första hand riktas utåt, det vill säga mot övriga samhällsområden som exempelvis arbetsmarknaden, utbildningssystemet, rättsväsendet etc. 12.Alla utvecklingsprojekt och tillväxtinsatser måste ha som huvud- mål att stävja diskrimineringen, motverka etniska orättvisor och främja jämlikhet. 13.Det måste finnas samordning för alla projekt i de marginalise- rade och stigmatiserade områdena (utvecklingsprojekt/integra- tionsprojekt) mellan myndigheterna å ena sidan, och mellan myndigheterna och medborgarråden å den andra. Dessa projekt och insatser måste samköras. 14.Alla projekt måste kontinuerligt utvärderas av fristående utvär- derare, helst universitet och högskolor och inte av dem som är beroende av ytterligare uppdrag från samma uppdragsgivande myndighet. 15.Utvärderingarna måste sätta de drabbades erfarenheter och kunskap om projekten i centrum. Dessa utvärderingar kan använda sig av exempelvis nöjd-kund-index och andra lik- nande metoder. Några förslag för att morverka etnisk segregation Arbetsmarknadsåtgärder för att motverka segregation Arbetslöshet är en viktig orsak som befäster och förstärker den etniska segregationen i samhället. Därför måste åtgärder mot arbets- löshet bland boende i marginaliserade och stigmatiserade områden vara ytterst prioriterade. Följande förslag är en av de åtgärder som kan minska arbetslösheten bland boende i dessa områden, höja levnadsstandarden och minska segregationen i samhället. 16.Boende i marginaliserade och segregerade områden med likvär- diga meriter som andra sökande skall ha företräde till sökta arbeten. Detta skall regleras i lag och behandlas i AD. Alla lediga arbeten måste göras lättillgängliga för boende i margina- liserade och segregerade områden. Förslagen ska inte ses som någon form av positiv särbehandling, utan snarare som en åtgärd mot negativ särbehandling av boende i dessa områden. Med andra ord, förslagen syftar till att minska de negativa effekterna som en etablerad positiv särbehandling av majo- ritetssamhället har för marginaliserade och stigmatiserade grupper. En viktig faktor i sammanhanget är dock frågan om likvärdiga meriter. har utvärderingen/ekvivaleringen av utländska examina inte fungerat tillfredsställande. Väntetiden är för lång och effektiva metoder för ekvivalering saknas. Därför måste det åläggas att skyndsamt utvärdera/ekvivalera utländska examina. Handläggning av enskilda ärenden ska inte överstiga 6 månader. En annan fråga är utvärderingen av sökandens arbetslivserfaren- heter som förvärvats i andra länder. Många personer med utländsk bakgrund har kommit in i landet i sin arbetsföra ålder och har hun- nit arbeta i sina gamla hemländer. Deras arbetslivserfarenheter i andra länder måste därför betraktas som merit för anställning i Sve- rige. Det rekommenderas att arbetsgivarna, både inom den privata och den offentliga sektorn, utvecklar rutiner för utvärdering av sökandens arbetslivserfarenheter som förvärvats i andra länder. Förslagen kommer att preciseras i slutbetänkandet. Arai, M. Schröeder, L. & , R.,(2000) En svartvit arbetsmarknad. En ESO-Rapport om vägen från skola till arbete. (1978) The Survival of Domination: Inferiorization in Everyday Life. , , (1996) Etnisk boendesegregation I teori och praktik, i , framtiden och mångfalden, : . Angelou, (1970) I know Why the Caged . Asante, Molefi (1987) The Afrocentric idea. (1996) Etniska relationer i arbetslivet. Teknik, arbetsorganisation och etnisk diskriminering i svensk bilindustri. , (2005) Det symboliska objektet – Delen, delandet och den nationella gemenskapen, i de los , , (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Banton, (1983) Racial and . Belenky, , , , and (1986) Womens Ways of Kno- wing. : Basic Books. Blauner, (1972) Racial Oppression in . Boudieu, (1991) Language and symbolic power. : Polity in association with , (1998) magi i vita medier: svensk nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasism. , (2004) Nyheter från gränsen: tre studier i journalistik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld. Bunar, Nihad (1999) Multikulturalism är död, leve multikulturalism! Om den svenska skolans (multikulturella) möjligheter och begränsningar, Utbildning och Demokrati 8 (3): 113–136. , Stokely & , (1967) : . Catomeris, (1998) Som att förflytta sig –om etnisk enfald på redaktionerna, i (red) Mörkmagi i vita medier. , (1965) Dark Ghetto: Dilemmas of Social . , (2000) : Knowledge, Consciousness, and the Politics of Empowerment. : Ro- utledge. , Åtta av tio svenskar anser att invandrare diskrimineras, Debatt sida: & Prus, . (1995) Postmodernism and Linguist Reality versus Symbolic Interactionism and Obdurate Reality, in Studies in Symbolic Interaction, no. 17, pp 105-24. de los , (2000) Diskriminering och ojämlikhet i arbetslivet: Institutionella faktorers betydelse ur ett mångfaldsperspektiv, i de los , P., , , , Osmanovic & (eds) Mångfald, diskriminering och stereotyper. de los , , (2002) Vardagsdiskriminering och rasism i : En kunskapsöversikt, rapportserie : 13. de los , , (2005) Inledning, i de los , , (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. de los , (2005) Intersektionalitet, makt och strukturell diskriminering, i de los , , (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Diesen, (2005) Likhet inför lagen. Stokholm: Natur och kultur. Doane, (1997) Identity in the : The Role of Hidden Ethnicity in Intergroup Rela- tions, in Sociological Quarterly, Vol. 35, pp 375-397. , & Cayton, , [1945] 1993 : A Study of in a . & , J. O. (1993) Ursprung och Utbildning. Social snedrektetering till högre studier. : Utbild- ningsdepartementet. , , , . & Ristilammi, . Miljonprogram och media: föreställningar om människor och förorter. Essed, (1991) Understanding Everyday Racism: An Interdisciplinary Theory. Essed, (2005) Vardagsrasism, i de los , , (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Freyre, (1966) New world in the tropics: The culture of modern . Freyre, (1970) The and the Slaves: A Study in the Development of Brazilian Civilization. : Borzoi bo- oks. (1993) Racist Culture: Philosophy and the Politics of Meaning. (1999) Nationalstaten, romerna och skolan, KRUT 92-93: 112-119.