sou · GTB373d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Enbart förberedelsearbetet, det vill säga den icke-publika fasen, inför en större kommunikationskampanj kan ta i anspråk och kosta 1–som används till analyser, research, opinionsundersökningar, framtagande av gemensamma dokument, skapande av styrgrupper etc. I en intensiv fas kan de löpande arvodena för de externa medlemmarna av en styrgrupp och experthjälpen sedan handla om 300–. Därtill kommer de direkta bidrag till andra allierade organisationers verksamhet som kan komma ifråga. Om kampanjen därefter har som del i sin strategi att köpa reklamplats kan sedan en bred när- varo i TV, tidningar och på stortavlor utan vidare kosta 3– . Det är alltså rimligt att tro att en ambitiös kommunikations- kampanj om jämnt uttag av föräldraledigheten enligt klassiskt myndighetssnitt kan ta 2–och kan förflytta kunskapen om frågan i målgruppen tiotals procentenheter och attityderna medan beteendeför- ändringarna blir mindre och tar att åstadkomma. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning En kommunikationskampanj om delat uttag av föräldraledigheten skulle med alla mått mätt vara ett ambitiöst åtagande. Flera av de mest privata och djupt förankrade attityder och beteendemönster som över huvud taget finns i vårt samhälle skulle utmanas på allvar och reaktionerna bli därefter. Ovan har några av aspekterna granskats vad gäller den långa vägen från ett enkelt budskap till en förändring av beteenden i denna fråga. Många tekniker och strategier för att på bästa sätt planera och genomföra en kampanj har också beskrivits. Nedan följer de tre viktigaste slutsatserna beskrivna som vägval. En av de tydligaste slutsatserna är att det finns ett tydligt val mellan kortsiktighet och långsiktighet och mellan en förändring av kunskaper och attityder å ena sidan och av beteende å andra sidan. Långsiktighet kräver större resurser på och större poli- tisk uthållighet i väntan på tydliga resultat som kan komma att dröja. Inom ramen för ett regleringsbrev och en önskan om att uppfylla stipulerade mål finns risken att snabbt synliga resultat blir viktigare än varaktiga sådana. Det finns även i denna fråga aktörer vars egentliga drivkrafter snarare handlar om att profilera sig eller visa upp sig eller som vill slåss för andra närbesläktade frågor genom att åka med i denna fråga och som skulle se kortsiktig uppmärksamhet i medierna som en framgång. En första stor uppgift för en kampanj skulle därför vara att uppnå konsensus om att använda en strategi som inte för- storar klyftorna mellan lägren eller skapar högre barrikader utan minskar dem. En samförståndsinriktad strategi kräver dock mer disciplin och sammanhållning inom de egna leden och öppnar upp för kritik om brist på lyhördhet. Detta blir särskilt tydligt när det gäller att nå ut i medierna som aktivt kommer sträva efter att exponera konflikter. Att nå ut i medierna eller att få höga observationsvärden kan förvisso vara viktigt, men den största förändringen av våra attityder sker under en konstruktiv dialog med människor vi känner att vi liknar och har respekt för. En äkta mellanmänsklig dialog kräver större resurser och tålamod och framför allt beredskap till efter- gifter och kompromissvilja. För att klara av detta behövs en helt annan beredskap och inte minst politisk förankring än för en kampanj som siktar på ren envägskommunikation. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Detta avsnitt har fokuserat på offentlig information och opinions- bildning om vikten av att mammor och pappor delar mer lika på föräldrapenningdagarna. Centrala aktörer är barnmorskor på Mödravårdscentraler, Barnavårdscentraler och BB samt handläggare på . Generellt för den information som getts kring föräldraledigheten är den ensidiga inriktningen på mamman. Mamman ses som motta- gare av majoriteten av de budskap som den offentliga informatio- nen vill förmedla. Undantag finns från när För- säkringskassan har vänt sig direkt till pappor för att informera om den tid av föräldrapenningdagarna som inte kan användas av mam- man. Det finns dessvärre nästan inga utvärderingar av de informa- tionskampanjer som genomfört – vilket betyder att ingen vet vilka metoder som fungerar bättre eller sämre när det gäller att påverka nyblivna föräldrar. För att öka förståelsen för vad som krävs för att påverka männi- skor så långt att de väljer att ändra sitt beteende har utredningen beställt en forskningsgenomgång kring opinionsbildning. Hela undersökningen presenteras i sin helhet i bilaga 6. I detta avsnitt har ett sammandrag presenterats. Slutsatsen är att opinionsbildning som ska leda till betydande beteendeförändringar måste var mycket långsiktig och omfattande. Det kan handla om flera års enträget arbete för att åstadkomma några procents förändringar i föräldrars val av föräldraledighet. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Vid analyser av levnadsstandarden utgår man vanligtvis från hus- hållets disponibla inkomst. Hushållet är centralt. För det första antas att varje enskild individs ekonomiska standard bestäms av hela hushållets inkomster. Inte bara den egna, utan även de inkomster andra i hushållet har, får betydelse. För det andra på- verkar hushållets sammansättning vilken standard som uppnås. Ju fler personer som ska försörjas på en viss disponibel inkomst, desto lägre ekonomisk standard. För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika stora hushåll måste man alltså ta hänsyn till hur många som ska försörjas på inkomsten. Det enklaste vore att helt enkelt dividera inkomsten med antalet hushållsmedlemmar och på så sätt beräkna inkomst per person. Denna metod tar dock inte hänsyn till de stordriftsfördelar som finns i större hushåll. För att två samboende personer ska ha samma ekonomiska standard som en ensamstående krävs inte en dubbelt så stor disponibel inkomst. Man kan dela på fasta kostna- der för telefon, el, tv-licens och bostadskostnaden är oftast inte dubbelt så stor. För att ta hänsyn till dessa stordriftsfördelar brukar man justera hushållets disponibla inkomst för försörjningsbördan genom att dividera inkomsten med en s.k. konsumtionsenhetsskala. Det beräknade måttet benämns hushållets ekonomiska standard. Varje individ i hushållet tilldelas denna ekonomiska standard, dvs. standarden antas vara lika stor för alla i hushållet. Det finns flera olika konsumtionsenhetsskalor som antar olika grad av stordrifts- fördelar. Hushållens levnadsstandard kan inte direkt observeras, vilket gör att det inte går att uttala sig säkert om vilka skalor som bäst beskriver de sanna stordriftsfördelarna. Vissa skalor kan ute- slutas som orimliga, men det återstår skalor i ett brett spann som är rimliga. I utredningens analyser används den så kallade PEL-skalan. Av tabell 2.2 framgår hur den ekonomiska standarden beräknas från hushållets disponibla inkomst. En vuxen person med en disponibel inkomst på har motsvarande eko- nomiska standard. Om två personer med lika stor individuell disponibel inkomst bor tillsammans kommer hushållets disponibla inkomst att vara . Personernas, och hushållets, eko- nomiska standard kommer dock att vara högre än för den ensam- Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Deras ekonomiska standard blir , vilket är mer än de skulle ha haft som två separata hushåll. Exempel på beräkning av ekonomisk standard utifrån disponibel inkomst 150 000/1,00 = 150 000 300 000/1,62 = 185 000 2 vuxna 1 barn 300 000/2,00 = 150 000 Av tabellen framgår också hur hushållets ekonomiska standard påverkas om de samboende har ett barn. Givet att hushållets dispo- nibla inkomst är kommer den ekono- miska standarden att minska till följd av att barnet innebär att fler ska försörjas på samma inkomst. Den ekonomiska standarden blir , vilket motsvarar en minskning med . Stordriftsfördelar och hur många som ska försörjas har således avgörande betydelse vid beräkning av människors ekonomiska standard. För att en ensamstående ska ha samma ekonomiska standard som två samboende med vardera en månadslön på krävs att den ensamstående har en månadslön på , allt annat lika.