sou · GTB373 · 2006-01-01 00:00:00 — skulle ha uppburits, eller 2. i fall som avses i 3 kap.10 c § första stycket 1 samt andra stycket. inte utges till båda föräldrarna inte utges till båda föräldrarna för samma barn och tid i annat för samma barn och tid i annat fall än som anges i 4 § andra fall än som anges i 4 § andra stycket, 10 § tredje – sjätte stycket, 4 a §, 10 § tredje- sjätte styckena eller 10 b §. styckena eller 10 b §. penning med anledning av ett penning med anledning av ett barns födelse får inte heller barns födelse får inte heller utges om det för samma barn utges om det för samma barn och tid utges en motsvarande och tid utges en motsvarande förmån enligt utländsk lagstift- förmån enligt utländsk lag- Tillfällig föräldrapenning får utges till båda föräldrarna för samma barn och tid, om båda följer med ett barn till läkare när barnet lider av allvarlig sjukdom. Detsamma gäller om båda för- äldrarna, som en del i behandlingen av barnet, behöver delta i läkarbesök eller i någon av läkare ordinerad behandling. Oavsett antalet barn utges till en förälder inte mer än samman- lagt hel föräldrapenning per dag. 15Senaste lydelse 1993:745. 16Senaste lydelse 2004:1250. ges inte i den mån föräldern för ges inte i den mån föräldern för enligt denna lag eller lagen penning eller sjukpenning enligt denna lag eller sjukpenning enligt försäkring eller uppbär mot- lagen (1976:380) om arbets- svarande ersättning enligt annan författning eller på grund av regeringens beslut i ett särskilt annan författning eller på grund fall eller uppbär sjuklön eller av regeringens beslut i ett sär- skilt fall eller uppbär sjuklön (1991:1047) om Utan hinder härav utges dock den avser annan tid än sjuk- den avser annan tid än sjuk- Föräldrapenningförmåner utges inte för dag då föräldern är semesterledig enligt semesterlagen (1977:480). Vad som föreskrivs i första stycket gäller även i fall då föräldern uppbär motsvarande förmån på grundval av utländsk lagstiftning. Bestämmelserna i 3 kap. 6 §, 16 § första - femte styckena och 17 § första stycket b samt andra stycket tillämpas även i fråga om föräldrapenningförmåner. Bestämmelserna i 3 kap. 15 § och 17 § första stycket a tillämpas även i fråga om tillfällig föräldrapenning. dagar med rätt till föräldra- dagar med rätt till föräldra- med tre fjärdedels, halv, en med tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels eller en åttondels för- motsvarande andel av . 17Senaste lydelse 1994:1656. 18Senaste lydelse 2004:781. Om en föräldrapenningförmån tillkommer en förälder som inte har fyllt , får på framställning av social- nämnden besluta att föräldrapenningen helt eller delvis skall utbetalas till annan person eller till nämnden att användas till för- älderns och familjens nytta. Är en kvinna vid tiden för förlossningen intagen i kriminal- vårdsanstalt eller ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med sär- skilda bestämmelser om vård av unga, får på framställning av föreståndaren för inrättningen besluta, att den för- äldrapenning som tillkommer kvinnan skall utbetalas till före- ståndaren för att användas till kvinnans och barnets nytta och familjens nytta. 1.Denna lag träder i kraft den xxxx 2.När det gäller barn födda före ikraftträdandet får uttag av för- äldrapenning ske övergångsvis enligt äldre bestäm- melser utan hinder av 4 kap. 3 § denna lag. Motsvarande gäller i fråga om adoptivbarn om föräldrarna fått barnet i sin vård före ikraftträdandet. 3.Den nya bestämmelsen om föräldrapenning i 4 kap. 4 a § skall inte tillämpas för barn som är födda före ikraftträdandet. Det- samma gäller för adopterade barn i de fall den försäkrade fått barnet i sin vård före ikraftträdandet. 4.Äldre bestämmelser om havandeskapspenning i 3 kap. 9 och 9 a §§ gäller fortfarande om ersättningsperioden påbörjats före ikraftträdandet. 5.Äldre bestämmelser om faders och annan försäkrads rätt till tillfällig föräldrapenning i 4 kap. 10 § fjärde och femte styckena skall fortsätta att gälla för barn födda före ikraftträdandet. lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs i fråga om föräldraledighetslagen (1995:584) dels att 3, 6, 8 och 13 §§ samt rubriken närmast före 8 § skall ha dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 3 a och 5 a §§, dels att rubrikerna närmast före 3 a och 5 a §§ skall ha följande Det finns följande fem former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hen- nes barns födelse och för amning (mammaledighet, 4 §). Ledighet för en gravid arbetstagare (graviditetsledighet, 3 a §) Hel ledighet för en förälder Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldra- föräldern då har hel föräldra- penning, för tid därefter (hel penning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldra- ledighet med eller utan föräldra- penning, 5 §). penning, 5 §). Hel ledighet för en förälders vård av barn som har fyllt fyra år (barnledighet, 5 a §). 19 Senaste lydelse 2001:144. Ledighet för en förälder i Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal form av förkortning av normal hälften, en fjärdedel eller en hälften eller en fjärdedel medan åttondel medan föräldern har tre föräldern har tre fjärdedels, halv fjärdedels, halv, en eller en fjärdedels föräldrapen- respektive en åttondels föräldra- ning (delledighet med föräldra- penning (delledighet med för- penning, 6 §). äldrapenning, 6 §). Ledighet för en förälder i Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärde- arbetstid med upp till en fjärde- del tills, i huvudfallet, barnet del tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan fyllt (delledighet utan föräldrapenning, 7 §). föräldrapenning, 7 §). Ledighet för en arbets- Ledighet för en arbets- tagares tillfälliga vård av barn tagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldra- (ledighet med särskild eller till- penning m.m., 8 §). 8 §). För mammaledighet, gravidi- ledighet med tillfällig föräldra- penning m.m. fordras inte att särskild eller tillfällig föräldra- m.m. fordras inte att (kvalifikationstid). övriga former av föräldra- (kvalifikationstid). övriga former av föräldra- enligt 9 §. enligt 9 §. Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinn- liga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18–21 §§. Graviditetsledighet 3 a § En gravid arbetstagare har rätt till ledighet från och med den trettionde dagen före den beräk- nade tidpunkten för barnets födelse till och med dagen före förlossningsdagen. Ledigheten kan tas ut i form av hel dag eller förkortning av normal arbetstid med tre fjärde- delar, hälften eller en fjärdedel. Under ledigheten utges gravi- ditetspenning enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Barnledighet 5 a § En förälder har rätt till åtta dagars hel ledighet varje kalenderår för vård av barn som har fyllt fyra men inte . Kvalifikationstid i anställ- ningen krävs enligt 9 §. Arbetstagare som byter anställ- ning under kalenderåret har rätt till barnledigt i den nya anställ- ningen endast i den mån han eller hon inte redan har tagit ut sådan ledighet. får tre fjärdedels, halv, en får tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels eller en åttondels för- äldrapenning enligt 4 kap. lagen 4 kap. lagen (1962:381) om (1962:381) om allmän för- allmän försäkring har föräldern säkring har föräldern rätt till rätt till förkortning av normal förkortning av normal arbetstid arbetstid med tre fjärdedelar, med tre fjärdedelar, hälften, en hälften respektive en fjärdedel. fjärdedel respektive en åttondel. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. Ledighet med tillfällig för- Ledighet med särskild eller tagare får tillfällig föräldrapen- tagare får särskild eller tillfällig ning enligt 4 kap. 10, 10 a, 10 b, föräldrapenning enligt 4 kap. 4 b, 11 eller 11 a § lagen (1962:381) 10, 10 a, 10 b, 11 eller 11 a § lagen om allmän försäkring har (1962:381) om allmän försäk- arbetstagaren rätt till ledighet. ring har arbetstagaren rätt till En förälder som behöver vårda sitt barn när den ordinarie vårda- ren blivit sjuk eller smittad har rätt till ledighet även om föräldern inte har rätt till tillfällig föräldrapenning på grund av att barnet är yngre än . 20Senaste lydelse 2001:143. 21Senaste lydelse 2004:1251. utnyttja sin rätt till ledighet utnyttja sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6 eller 7 §§ skall enligt 4, 5, 5 a, 6 eller 7 § eller ledighet med särskild föräldra- penning enligt 8 § skall anmäla hetens början eller, om det inte detta till arbetsgivaren minst två kan ske, . månader före ledighetens början samband med sin anmälan skall eller, om det inte kan ske, så snart som möjligt. ledigheten är planerad att pågå. utnyttja sin rätt till ledighet enligt 3 a § skall anmäla detta till före ledighetens början eller, det inte kan ske, . I samband med sin anmälan skall arbetstagaren ange hur ledigheten är planerad att pågå. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet med till- fällig föräldrapenning enligt 8 § skall anmäla ledigheten till arbets- givaren minst före ledighetens början. Om ledigheten beror på sjukdom eller smitta, gäller dock inte någon anmälnings- tid. Denna lag träder i kraft den xxxx lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1, 4 och 8 §§ socialförsäkrings- lagen (1999:799) skall ha följande lydelse. Den som är bosatt i är försäkrad för följande förmåner som anges i lagen (1962:381) om allmän försäkring: 1. ersättning för sjukvård m.m. enligt 2 kap. i fråga om förmåner som beslutas av , 2. föräldrapenning på lägsta- 2. föräldrapenning på grund- nivå och grundnivå, 3.sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garanti- ersättning, samt 4.rehabilitering och särskilt bidrag enligt 22 kap. i fråga om för- måner som beslutas av . Den som arbetar i är försäkrad för följande förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring: 3.inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivi- tetsersättning, samt 4.rehabilitering och rehabiliteringsersättning enligt 22 kap. i fråga om förmåner som beslutas av . 22Senaste lydelse 2004:780. 23Senaste lydelse 2004:780. avses i 5 § 1, 3 och 4 skall gälla avses i 5 § 1, 3 och 4 skall gälla när rätten till en förmån enligt när rätten till en förmån enligt de lagar som anges där kan här- de lagar som anges där kan här- ledas från ett arbete i . ledas från ett arbete i . för föräldrapenning över lägsta- för föräldrapenning över grund- nivå enligt 4 § 2. nivån enligt 4 § 2. Försäkringen för pensioner enligt första stycket skall också gälla i det fall rätten till förmånen kan härledas från sådan ersättning som anges i 12 och 13 §§. 1.Denna lag träder i kraft den xxxx 2.I fråga om havandeskapspenning i 3 kap. 9 och 9 a §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring tillämpas lagen i sin äldre lydelse om ersättningsperioden påbörjats för tid före ikraftträdandet. 24 Senaste lydelse 2001:1109. lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs att 17 § semesterlagen (1977:480) skall ha följande lydelse. Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, när fråga är om 1. ledighet på grund av sjukdom, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger eller om frånvaron beror på 2. ledighet enligt föräldra- 2. ledighet enligt föräldra- ledighetslagen (1995:584) under tid för vilken havande- under tid för vilken graviditets- skapspenning utges enligt 3 kap. penning utges enligt 3 kap. 9 § 9 § lagen (1962:381) om allmän lagen (1962:381) om allmän för- försäkring, dels under tid för säkring, dels under tid för vilken vilken föräldrapenning utges i anledning av barns födelse eller föräldrapenning utges i anled- adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ ning av barns födelse eller adop- samma lag, i den mån frånvaron tion enligt 4 kap. 3, 5 och 4 b §§ för varje barn, eller vid fler- samma lag, i den mån frånvaron för varje barn, eller vid ensamstående förälder, , dels under tid för vilken tillfällig ensamstående förälder, , föräldrapenning utges enligt 4 kap. dels under tid för vilken tillfällig 10, 10 a, 11 och 11 a §§ samma föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10, 10 a, 11 och 11 a §§ 3. ledighet på grund av risk för överförande av smitta, om arbetstagaren är berättigad till ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, i den mån frånvaron under intjänan- deåret icke överstiger , 4.ledighet för utbildning, som ej enligt annan lag medför rätt till semesterlön, om arbetstagaren erhåller rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande eller ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) eller om utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor, i den mån från- varon under intjänandeåret icke överstiger , 5.ledighet på grund av grundutbildning om eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvars- plikt, om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , 6.ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svensk- undervisning för invandrare, eller 7.ledighet enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, i den mån frånvaron under intjänandeåret inte överstiger . Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1 varit frånvarande från arbetet utan längre avbrott i frånvaron än i en följd under två hela intjänandeår, grundar därefter in- fallande dag av frånvaroperioden inte rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar då arbetstagaren icke skulle ha utfört arbete. Denna lag träder i kraft den xxxx 1Utredningens uppdrag och arbete Utredningens uppdrag är att göra en översyn av reglerna för föräldraförsäkringen. Direktiven (Dir. 2004:44) finns i bilaga 1. Utredningen skall i huvudsak se över reglerna för föräldra- försäkringen med beaktande av att principen för nuvarande system om att föräldrapenning ersätter inkomstbortfall vid föräldraledig- het skall behållas. Utredningen skall i förekommande fall lämna förslag till förändringar med konsekvensbeskrivningar och full- ständiga förslag till författningsändringar. Utgångspunkt för utredningen är att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa och bidra till ökad jämställdhet mellan könen. Som grund för dessa utgångspunkter finns FN:s konven- tion om barnets rättigheter och FN:s konvention om avskaffande av all diskriminering av kvinnor. Föräldraförsäkringens regler skall vara rättvisa och inte diskriminera någon av föräldrarna. Reglerna skall ge båda föräldrarna likvärdiga möjligheter att vara föräldra- lediga. Reglerna skall dessutom vara svåra att manipulera och möjliggöra god kontroll. Reglerna skall också vara enkla att tillämpa för administrerande myndigheter samt vara enkla och förutsägbara för föräldrarna. Utredningens uppdrag är att göra en översyn av hur föräldra- försäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till båda sina föräldrar. Det handlar dels om hur den påverkar föräldrarnas möjlighet att ta ansvar för barnet, dels hur den påverkar föräldrar- nas möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen inledde sitt arbete . Utredningen har haft tio sammanträden, varav två tvådagarssammanträden, med sak- kunniga och experter. Utredningen har arbetat öppet och utåt- riktat. I ett tidigt skede av utredningen har utredningen ägnat sig åt att inhämta och sprida kunskap i de frågeställningar utredningen hanterat samt att skapa debatt och diskussioner. Detta har bl.a. skett genom att utredningen har anordnat ett antal seminarier. Seminarierna har haft olika teman och till varje seminarium har bjudits in företrädare för de politiska partierna, arbetsmarknadens parter, myndigheter och intresseorganisationer. Utredningen har uppdragit åt ett antal forskare att utarbeta underlag till vissa delar av betänkandet. Dessa finns i sin helhet redovisade i bilagor till betänkandet. De forskare som utredningen anlitat är Ilija Batljan, doktorand vid , filosofie doktor i psykologi , , docent i pedagogik vid , , statsvetare och kommunikationskonsult, , filosofie doktor i nationalekonomi samt och vid . har bistått med under- lag under utredningens gång. Utredningen har också låtit genom- föra två attitydundersökningar, en riktad till föräldrar med barn mellan ett och ett halvt och , och en riktad till chefer med personalansvar. 2Utgångspunkter och mål för utredningen Utredningen har disponerat betänkandet enligt följande. I kapitel 2 beskrivs utredningens utgångspunkter och mål i ett antal avseen- den. Dessa är bl.a. barnets bästa, jämställdhet, arbetslinjen och barnafödande samt kvinnans och barnets hälsa. I kapitlet förs också ett resonemang kring förutsättningar att med föräldraförsäkringen uppnå olika mål och syften samt om olika typer av beslutsunderlag och utredningens metoder på ett principiellt sätt. Grundläggande utgångspunkter för översynen är också att reglerna för föräldraförsäkringen skall vara rättvisa och inte diskri- minera någon av föräldrarna samt ge båda föräldrarna likvärdiga möjligheter att vara föräldralediga. Reglerna för föräldraförsäk- ringen skall vara svåra att manipulera och möjliggöra god kontroll. De skall också vara enkla att tillämpa för administrerande myndig- heter samt vara enkla och förutsägbara för föräldrarna. Som bakgrund till utredningens analys och överväganden lämnas i kapitel 3 en beskrivning av gällande rätt och i kapitel 4 en beskriv- ning av utvecklingen av föräldraförsäkringen. Aktuella lag- stiftningar beskrivs översiktligt. Förutom lagen om allmän för- säkring och föräldraförsäkringslagen lämnas en beskrivning av föräldraledighetslagen, lagen om anställningsskydd och arbets- rätten i relevanta delar. Även adoptionslagstiftningen, regler kring gemensam vårdnad och vårdnadshavare samt olika familje- och föräldrabegrepp redovisas i kapitlet liksom regler kring fader- skapets bestämmande. De olika regeländringar som genomförts inom föräldraförsäkringen införande redovisas liksom de idéer och den politik som präglat diskussionen om föräldra- försäkringen. I kapitel 4 redovisas också fakta om föräldraförsäk- ringen. Nyttjandet av föräldraförsäkringen beskrivs med särskilt fokus på hur försäkringen nyttjas av kvinnor respektive män. I avsnittet lämnas också en beskrivning av kostnaderna inom för- Utgångspunkter och mål för utredningen äldraförsäkringen samt en översiktlig beskrivning av barnafödandet . För att förstå och förklara föräldrapenningens fördelning mellan kvinnor och män är det viktigt med kunskap kring nyttjandet av föräldrapenning liksom kunskap kring olika förklaringar. I kapitel 5 lämnas olika förklaringar till nyttjande och fördelning av föräldra- penningen. I avsnittet analyseras dessa orsaker. Viktigas förkla- ringar är förutom regelverket kring föräldraförsäkring och för- äldraledighet, föräldrars föreställningar om föräldraskap och om barn, förhållanden på arbetsplatser samt hushållens ekonomi. Även betydelsen av information och kommunikation för föräldrapen- ningens fördelning mellan föräldrarna diskuteras. I kapitel 6 lämnas därefter utredningens bedömning av föräldra- försäkringens måluppfyllelse och resultat i en rad avseenden. I kapitel 7 diskuteras föräldraförsäkring, barnafödande och eko- nomisk utsatthet bland barn i ett internationellt jämförande perspektiv. Föräldraförsäkringens betydelse för barnafödande analyseras liksom frågan om hur föräldraförsäkringen påverkar antalet ekono- miskt utsatta barn i ett land. Med utgångspunkt i de slutsatser som utredningen redovisar om nuvarande föräldraförsäkrings funktion lämnar utredningen förslag till ny utformning av föräldraförsäkringen i kapitel 8. Kapitlet inleds med utredningens allmänna överväganden för en reformerad föräldraförsäkring i syfte att förbättra för barnfamiljerna samt en översiktlig beskrivning av förslagen. Därefter kommer utred- ningens förslag i de olika delarna. Utredningens förslag till ikraftträdande och övergångsbestäm- melser för utredningens förslag lämnas i kapitel 9. I kapitel 10 redovisas konsekvenserna av utredningens förslag i form av eko- nomiska konsekvenser, administrativa konsekvenser, barnkon- sekvenser, jämställdhetskonsekvenser och effekter för små företags villkor samt kontroll. Författningskommentarer lämnas slutligen i kapitel 11. Utgångspunkter och mål för utredningen FN:s konvention om barnets rättigheter i I direktiven till utredningen anges att översynen av föräldraförsäk- ringen skall göras med bl.a. FN:s konvention om barnets rättig- heter som grund. Utgångspunkten för översynen är att föräldra- försäkringen skall verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. antog generalför- samling konventionen om barnets rättigheter () som omfattar barn och unga upp till . innehåller 13 inledande paragrafer (preambeln) och 54 artiklar. ratificerade efter ett beslut i utan att reservera sig på någon punkt (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28). Det innebär att som stat har åtagit sig att leva upp till konventionens artiklar och förbundit sig att ha system som garanterar att alla offentliga myndigheter och andra organ inom sina respektive ansvarsområden fullföljer de förpliktelser som konventionen innebär. En parlamentariskt sammansatt kommitté, , har gjort en översyn av hur svensk lagstiftning och praxis förhåller sig till bestämmelser. överlämnade sitt slutbetänkande, Barnets bästa i främsta rummet (SOU 1997:116), . Kommitténs betänkande utgör en viktig komponent i tolkningen av de olika artiklarna i barnkon- ventionen i relation till svensk lagstiftning. Ansvaret för att genomföra vilar på riksdag, regering, förvaltningsmyndigheter, kommuner och landsting. Även domstolarnas tolkning av olika lagbestämmelser som har till- kommit eller ändrats som en följd av införlivandet av barnkon- ventionen i svensk rätt har betydelse. Det handlar alltså om att beakta i olika verksamheter, åtgärder och beslut som berör barn. Vidare handlar det om att tillämpa lagstiftningen enligt den s.k. fördragskonforma tolkningens princip, vilket är en allmän tolkningsprincip som har utvecklats inom svensk rättspraxis och som innebär att våra författningar är förenliga med våra internationella åtaganden och därför skall tolkas i fördragsvänlig anda (SOU 1997:116). Utgångspunkter och mål för utredningen Den nationella strategin för att förverkliga godkände en enhällig riksdag en nationell strategi för att förverkliga i (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Regeringen har regelbundet rapporterat till vilka insatser som har genomförts inom ramen för strategin. Den nationella strategin har också vidare- utvecklats i en skrivelse till (skr. 2003/04:47) där det fortsatta arbetet med att genomföra i presenteras. Den nationella strategin utgör grunden för barnpolitiken. Målet för barnpolitiken är att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och in- flytande. Barnpolitiken är ett sektorsövergripande politikområde och omfattar framförallt strategiska insatser för att öka kunskapen och medvetenheten om med målsättningen att , dess anda och intentioner, skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter där barn och unga berörs. Att förverkliga handlar till stor del om att anlägga ett barnperspektiv inom de verksamheter och områden där barn och unga är berörda. Enligt kan barnkonven- tionen ses som vår tids samhälleliga barnperspektiv eftersom den uttrycker världs- samfundets kollektiva syn på barn och ungdomar. Det krav barn- konventionen ställer på världens stater är att detta förhållningssätt, detta barnperspektiv, skall genomsyra alla beslut som rör barn. (SOU 1997:116, s. 137) Utgångspunkten för barnperspektivet är respekten för barnets fulla människovärde och integritet.