sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — V Bestämmelser om utformning av prospekt m.m. V.1 Prospekt skall upprättas av budgivaren. Om budgivaren är ett svenskt aktiebolag, bör uppgiften att upprätta prospektet normalt ankomma på budgivarbolagets styrelse. Prospektet skall upprättas efter samråd med målbolagets styrelse. Om sådan medverkan från målbolagets sida inte kunnat erhållas, skall upplys- ning därom och om hur information om målbolaget inhämtats lämnas i prospektet. Budgivaren skall enligt punkten II.6 upprätta ett prospekt. Om budgivaren är ett svenskt aktiebolag ansvarar normalt styrelsen för att så sker och för att prospektet får det innehåll som följer av lag, annan författning, regler och rekommendationer. Undantagsvis kan emellertid tänkas föreligga situationer där erbjudandet avser ett så marginellt förvärv att ansvaret för prospektet åvilar verkställande direktören. Prospektet skall bl.a. innehålla vissa upplysningar om målbolaget och skall därför, om möjligt, upprättas efter samråd med mål- bolagets styrelse. Om sådan medverkan från målbolagets sida inte kunnat erhållas, skall upplysning därom lämnas i prospektet. Då skall också upplysas om hur den i prospektet lämnade informatio- nen om målbolaget har inhämtats. Budgivaren kan därvid ha varit hänvisad till offentliga handlingar, utgivna av målbolaget. Om budgivaren, för att uppfylla de här uppställda prospekt- kraven, fogar egna kommentarer till beskrivningen av målbolaget, skall detta framgå. Bristande medverkan från målbolagets styrelse får inte medföra att erbjudandet senareläggs eller återkallas. Allmänna krav på prospektets innehåll V.2 Prospektet skall innehålla de upplysningar som behövs för en allsidig bedömning av erbjudandet. I Bilaga 1 anges vad sådana upplysningar bör avse. Avsteg från vad som där sägs kan göras i det enskilda fallet om det är motiverat av branschtillhörighet, regler och praxis på andra aktiemark- nader där budgivarbolagets eller målbolagets aktier är noterade eller andra specifika förhållanden. Prospektet skall innehålla de upplysningar som behövs för en all- sidig bedömning av erbjudandet. En grundläggande strävan skall vara att redovisa alla uppgifter och bedömningar, som är väsentliga för marknadens värdering av erbjudandet. Urvalet av uppgifter måste, oavsett det erbjudna vederlagets form, styras av den bety- delse de har i det enskilda fallet. Prospektets struktur och innehåll blir sålunda beroende av dels bolagens branschtillhörighet, dels deras specifika förhållanden. Prospektets innehåll skall vara lätt analyserbart. Det skall präglas av saklighet, öppenhet och problemorientering och vara så utförligt som kan krävas för att i det enskilda fallet utgöra underlag för en allsidig bedömning av erbjudandet. I Bilaga 1 anges vad ett prospekt skall innehålla. Även ett prospekt som uppfyller alla krav som där ställs kan emellertid, sett i sin helhet, ge en missvisande bild av erbjudandet. I det enskilda fallet är det viktigt att just de punkter lyfts fram, som är nöd- vändiga för att aktiemarknaden skall kunna värdera erbjudandet. Uppgifter enligt bilagan, som saknar eller har begränsad betydelse i detta hänseende, kan därför utelämnas i den mån de inte enligt lag eller författning måste återfinnas i prospektet. Avsteg från de i bilagan uppställda kraven kan vidare vara moti- verade exempelvis då budgivarbolagets eller målbolagets aktier är noterade på utländska marknadsplatser där andra bestämmelser eller annan praxis rörande information gäller. I vissa situationer kan det finnas särskilda skäl att utelämna viss information, t.ex. om röjandet av informationen skulle kunna vara till förfång för bolagen; en riskbedömning härvidlag får göras. Ett utelämnande av uppgifter som anges i bilagan får inte inne- bära att prospektet ger en felaktig eller i något väsentligt avseende ofullständig bild av de berörda bolagen eller av erbjudandet i övrigt. Den information som lämnas i prospektet kan i vissa fall skilja sig från den som lämnas i bolagens årsredovisningar. Samma redo- visningsprinciper och principer för informationsgivning i övrigt som tillämpas i årsredovisningarna bör dock, så långt möjligt, tillämpas i prospektet. Prognoser och annan framtidsinriktad information Behovet av prognoser och annan framtidsinriktad information avseende de berörda bolagen är i regel stort. Prospektet kan i detta hänseende innehålla information av olika preciseringsgrad, exempelvis: Kvantifierad resultatprognos (i regel på kort sikt). Intervall för resultatprognos (i regel på kort sikt). Uppgifter om hur resultatet bedöms komma att utvecklas i jämförelse med det senast avslutade verksamhetsåret (i regel på kort sikt). Marginaler i rörelsen, avkastningsnivå på eget kapital, el. Allmänna omdömen av icke-kvantitativ natur. De båda sistnämnda punkterna kan avse bedömningar av såväl kortsiktigt som långsiktigt slag. Om de är av långsiktigt slag, är de ibland en prognos, ibland endast en målsättning. En målsättning är inte detsamma som en långsiktig prognos, även om uppställda mål- sättningar skall vara realistiska. Det måste framgå huruvida det handlar om en prognos eller målsättning. De förutsättningar som prognoser och andra uttalanden om framtiden bygger på skall anges. Vidare är känslighetsanalyser, som anger hur resultatet påverkas av förändringar i väsentliga para- metrar, ofta av stort värde. Framtidsbedömningar är förenade med osäkerhet. kan osäkerheten vara så stor att meningsfulla prognoser inte kan göras. Det hindrar inte att framtidsinriktade resonemang alltid bör föras i prospektet. kan resonemang beträffande faktorer av betydelse för den framtida vinstutvecklingen vara av större värde än en resultatprognos , avgiven på alltför osäkert underlag. Det är under alla förhållanden viktigt att prospektet inte innehåller mer långtgående uttalanden än vad det finns täckning för. Bestämmelser och praxis på utländska marknader kan ibland motivera särskild återhållsamhet i fråga om prognoser och fram- tidsinriktade resonemang. Prospektets innehåll vid olika vederlagsformer V.3 Prospektinnehållet skall anpassas till vederlagsformen. Beroende på vederlagets form gäller följande. Vederlag i form av aktier eller aktierelaterade finansiella instrument utgivna av budgivarbolaget Budgivarbolaget och målbolaget skall beskrivas. Uppgifter skall också lämnas om den nya koncern som erbjudandet avses ge upphov till. Beskrivningarna skall utformas med ledning av vad som anges i Bilaga 1. Normalt kan dock beskrivningen av målbolaget göras mindre utförlig än beskrivningen av budgivarbolaget. Ekonomiska och andra effekter av förvärvet för budgivarbolaget skall beskrivas. Vederlag i form av kontanter Prospektet skall, utöver vad som anges i Bilaga 1 under huvudrubrikerna 1, 2, 3 och 4, innehålla en kortfattad beskrivning av målbolaget enligt vad som anges under huvudrubrikerna 7, 11, 12 och 13 samt ett sammandrag av vad som anges under huvudrubrik 8. Till detta skall fogas en gransk- ningsberättelse av revisor enligt vad som anges under huvudrubrik 15. Vederlag i form av skuldförbindelser som inte utgör aktierelaterade finansi- ella instrument Prospektet skall innehålla vad som ovan sagts beträffande prospekt vid vederlag i form av kontanter. Vidare skall det bolag som givit ut (eller kommer att ge ut) skuldförbindelserna beskrivas enligt 8 och 9 kap. föreskrifter (FFFS 1995:21). Vederlag i form av aktier eller aktierelaterade finansiella instrument utgivna av annat bolag än budgivarbolaget Prospektet skall innehålla vad som ovan sagts beträffande prospekt vid vederlag i form av kontanter. Vidare skall det bolag, som givit ut (eller kommer att ge ut) de instrument som utgör vederlag i erbjudandet, beskrivas enligt NBKs regler om utformning av prospekt (1999). Prospektinnehållet styrs, förutom av vad som sägs under punkten V.2, även av vederlagets form. I förevarande punkt anges grund- principerna för prospektinnehållet vid olika vederlagsformer. Be- stämmelser rörande prospekt, vid olika vederlagsformer, finns också i aktiebolagslagen (1975:1385) och föreskrifter (FFFS 1995:21). Vederlag i form av aktier eller aktierelaterade finansiella instrument utgivna av budgivarbolaget Vid vederlag i form av aktier eller aktierelaterade finansiella instru- ment utgivna av budgivarbolaget skall budgivarbolaget beskrivas samt uppgifter lämnas om den nya koncern, som erbjudandet avses ge upphov till. Dessa beskrivningar skall upprättas med ledning av vad som anges i Bilaga 1. Vidare kan prospektreglerna i 4 kap. 18– 25 §§ aktiebolagslagen samt 3, 8, 9 och 17 kap. i Finansinspektio- nens föreskrifter (FFFS 1995:21) om prospekt bli tillämpliga på budgivarbolaget. För att underlätta bedömningen av vederlaget skall prospektet också innehålla de beskrivningar av målbolaget som framgår av bilagan, eftersom detta bolag kommer att ingå i den nya koncernen. Vederlag i form av kontanter Vid vederlag i form av kontanter krävs inte någon annan beskriv- ning av budgivarbolaget än vad som kan följa av huvudrubrik 17 i bilagan. Med hänsyn till att aktieägarna i målbolaget, i och med genom- förandet av erbjudandet, upphör att ha någon ekonomisk relation till bolaget, kan beskrivningen av målbolaget väsentligt förenklas. Prospektet skall, utöver vad som anges under bilagans inledande huvudrubriker 1, 2, 3 och 4 innehålla en kortfattad beskrivning av målbolaget enligt huvudrubrikerna 7, 11, 12 och 13 samt ett sam- mandrag av vad som anges under huvudrubrik 8. I prospektet skall också tas in en granskningsberättelse av revisor enligt vad som anges under huvudrubrik 15. I normalfallet lämnas denna berättelse av målbolagets revisor. Om målbolagets styrelse inte uppdrar åt revisorn att medverka, skall granskningsberättelsen lämnas av bud- givarbolagets revisor. Vederlag i form av skuldförbindelser som inte utgör aktierelaterade finansiella instrument Vid vederlag i form av skuldförbindelser som inte utgör aktierela- terade finansiella instrument skall prospektet innehålla vad som gäller beträffande vederlag i form av kontanter. Vidare skall det bolag, som givit ut (eller kommer att ge ut) skuldförbindelserna beskrivas enligt 8 och 9 kap. i föreskrifter (FFFS 1995:21). Detta gäller oberoende av skuldförbindelsernas löptid. Vederlag i form av aktier eller aktierelaterade finansiella instrument utgivna av annat bolag än budgivarbolaget Vid vederlag i form av aktier eller aktierelaterade finansiella instru- ment utgivna av annat bolag än budgivarbolaget skall, vare sig det andra bolaget är dotterbolag till budgivarbolaget eller ej, samma krav ställas på prospektinnehållet som vid kontant vederlag. Vidare skall i prospektet tas in en beskrivning av det bolag, som givit ut (eller kommer att ge ut) de instrument, som utgör vederlag i erbju- dandet. Denna beskrivning skall utformas enligt NBKs regler om utformning av prospekt (1999). Prospektreglerna i aktiebolags- lagen blir också tillämpliga liksom även fallet kan vara beträffande föreskrifter om prospekt. Även andra vederlagsformer än de som angivits ovan kan före- komma. Prospektinnehållet får då utformas så att syftet med prospektreglerna tillgodoses. V.4 Upprättar budgivaren en informationsbroschyr till komplettering av prospektet skall följande gälla. Informationsbroschyren får inte ge intryck av att ersätta prospektet. På informationsbroschyrens framsida skall tydligt anges att ett prospekt finns att tillgå samt hur detta kan erhållas. Informationsbroschyren skall innehålla grundläggande information från prospektet om bolagen och erbjudandet. Informationsbroschyren skall präglas av saklighet och balans. Informationsbroschyren får inte innehålla uppgifter som inte ingår i prospektet. Den grundläggande informationen om ett offentligt erbjudande skall alltid lämnas i ett prospekt. För att underlätta informations- spridningen och göra innehållet i erbjudandet mera lättillgängligt kan budgivaren, som ett komplement till prospektet, upprätta en mindre omfattande informationsbroschyr (se punkten II.6). Informationsbroschyren ersätter inte prospektet och får inte ge intryck av att så är fallet. Det innebär t.ex. att broschyren inte får betecknas som miniprospekt el. Det skall också på broschy- rens framsida tydligt framgå hur prospektet kan erhållas. Inför- skaffandet skall kunna ske på ett enkelt sätt och utan kostnad. Det är inte tillräckligt att budgivaren hänvisar till att prospektet kan hämtas på bolagets s.k. hemsida eller erbjuder sig att överbringa prospektet i elektronisk form. Broschyren skall innehålla grundläggande information från prospektet om bolagen och erbjudandet och vara utformad på ett sakligt och balanserat sätt. Det innebär bl.a. att om det erbjudna vederlaget består av aktier eller andra finansiella instrument, och dessa instrument är förenade med särskilda risker, skall riskerna framgå av broschyren. Broschyren får inte innehålla uppgifter som inte ingår i prospektet. Detta hindrar inte att i broschyren kan tas in grafiska illustrationer el. för att underlätta förståelsen av erbjudandets tekniska utformning. Dessa regler träder ikraft . För erbjudanden som offentliggörs före ikraftträdandetidpunkten gäller de äldre bestämmelserna. Den som, ensam eller tillsammans med närstående enligt punkten I.3 a)–d), innehade aktier representerande eller mer av röstetalet i ett aktiemarknadsbolag kan för- värva ytterligare aktier i bolaget utan att budplikt uppkommer. Om innehavaren i fråga eller, i förekommande fall, någon honom när- stående enligt punkten I.3 a)–d) avyttrar så många aktier att inne- havet understiger av röstetalet för samtliga aktier i bolaget, utlöses budplikt om han eller senare åter förvärvar aktier i bolaget i sådan utsträckning att han uppnår eller mer av röstetalet. Den som, ensam eller tillsammans med närstående enligt punkten I.3 a)–d), innehar aktier represente- rande men av röstetalet i ett aktiemarknadsbolag är inte skyldig att erbjuda sig att förvärva resterande aktier. Budplikt utlöses emellertid om innehavaren i fråga eller, i förekommande fall, någon honom närstående enligt punkten I.3 a)–d), genom förvärv av aktier ökar röstandelen. Ändringar i till följd av utredningens förslag Utredningen föreslår att principerna ersätts av de i Takeover- direktivet upptagna allmänna principerna. I.2 Aktiemarknadsnämndens rätt att tolka och meddela undantag från reglerna I.3 Åtgärder vidtagna av personer närstående till budgivaren Bestämmelsen bör kompletteras med en ny punkt som tar sikte på någon som samarbetar med förvärvaren i syfte att uppnå kontroll över bolaget. II Bestämmelser om förfarandet, erbjudandets utformning m.m. II.1 Förutsättningar för att få lämna ett erbjudande II.2 Budgivarens skyldighet att avstå från handel i målbolagets aktier efter en påbörjad due diligence-undersökning II.3 Budgivarens skyldighet att offentliggöra ett erbjudande II.4 Budgivarens möjligheter att uppställa villkor för erbjudandets fullföljande II.5 Budgivarens bundenhet vid det lämnade erbjudandet II.6 Budgivarens skyldighet att lägga fram ett prospekt Reglerna om acceptfristens längd står inte helt i överensstämmelse med direktivets krav. Minsta tillåtna tid är förenlig med direktivet men regleringen måste kompletteras med en längsta tidsfrist. I ljuset av den nuvarande ordningen finns enligt utred- ningens mening inte skäl att därvid välja än vad direktivet tillåter, dvs. Det finns, som utredningen ser saken, också skäl att utnyttja den möjlighet som direktivet öppnar att föreskriva att tioveckorsperio- den får förlängas, på villkor att budgivaren minst i för- väg tillkännager sin avsikt att avsluta erbjudandet. II.7 Aktieägarnas bundenhet vid gjord accept av erbjudandet II.8 Budgivarens skyldighet att behandla alla innehavare av aktier med identiska villkor lika SOU 2005:58 Bilaga 5 II.9 Budgivarens rätt att behandla innehavare av aktier med icke identiska villkor olika II.10 Förvärv före erbjudandet II.11 Förvärv under erbjudandet II.12 Förvärv efter erbjudandet II.13 Vissa bestämmelser om partiella erbjudanden II.14 Målbolagsstyrelsens skyldighet att uttala sig om erbjudandet Bestämmelsen bör kompletteras med en skyldighet att ange vilka effekter ett genomförande av erbjudandet skulle få på sysselsätt- ningen eller vilka effekter budgivarens strategiska planer skulle få på sysselsättningen och de platser där bolaget bedriver verksamhet. II.15 Målbolagets deltagande i en due diligence-undersökning II.16 Åtgärder av målbolaget Bestämmelsen bör förtydligas så att det klart framgår att målbola- get inte heller får vidta åtgärder som har beslutats innan erbjudan- det lämnades men ännu inte har genomförts. II.17 Budgivarens skyldighet att offentliggöra utfallet av erbjudandet III Bestämmelser om budplikt III.1 Förutsättningar för att budplikt skall uppkomma vid ett direkt kontrollägarskifte Bestämmelsen bör utgå. Den ersätts av de föreslagna bestämmel- serna i lagen (000) om offentliga uppköpserbjudanden på aktie- marknaden. III.2 Förutsättningar för att budplikt skall uppkomma vid ett indirekt kontrollägarskifte Bestämmelsen bör utgå. Den ersätts av de föreslagna bestämmel- serna i lagen (000) om offentliga uppköpserbjudanden på aktie- marknaden. III.3 Förutsättningar för att budplikt skall bortfalla Bestämmelsen bör utgå. Den ersätts av de föreslagna bestämmel- serna i lagen (000) om offentliga uppköpserbjudanden på aktie- marknaden. III.4 Skyldighet att offentliggöra att nivån för budplikt uppnåtts Bestämmelsen bör utgå. Den ersätts av de föreslagna bestämmel- serna i lagen (000) om offentliga uppköpserbjudanden på aktie- marknaden. III.5 Förfarande, utformning av villkor för erbjudandet m.m. Oförändrad med undantag för vissa justeringar i andra stycket såvitt avser kretsen närstående. IV Bestämmelser tillämpliga om styrelseledamöter eller ledande befattningshavare i målbolaget deltar i ett offentligt erbjudande eller om moderbolag lämnar ett offentligt erbjudande avseende aktier i dotterbolag IV.1 Styrelseledamöters eller ledande befattningshavares deltagande i ett erbjudande IV.2 Tilläggsinformation i pressmeddelande IV.4 Moderbolags erbjudande avseende aktier i dotterbolag V Bestämmelser om utformning av prospekt m.m. V.1 Ansvariga för prospektet V.2 Allmänna krav på prospektets innehåll V.3 Prospektets innehåll vid olika vederlagsformer 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Förslag till informations- säkerhetspolitik. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan .