sou · GTB377d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Andra angelägna förändringar, som i sig inte innebär systemänd- ringar men påverkar systemet, är att stärka kraven på byggherrens egenkontroll, öka incitamenten för kvalitetssäkring, öppna för nya kontrollformer, och stärka den kvalitetsansvariges roll. Utgångs- punkten för förslagen i dessa avseenden är att en fungerande egen- kontroll är en fundamental förutsättning för att samhällskraven ska kunna få genomslag i allt byggande. En förbättrad egenkontroll förutsätter också en förbättrad samhällstillsyn. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt det gäller samhällets tillsyn föreslås främst i inledande och avslu- tande skeden genom ett inledande och ett avslutande byggsamråd samt ett slutbevis som ska ha en viktig funktion och betydelse. Huvudmannaskapet för samhällets tillsyn är en omdiskute- rad och i annan ordning utredd fråga2. Kommittén utgår ifrån att inom ramen för kommunens väsentliga roll en- ligt PBL även fortsättningsvis ska utöva samhällets primära tillsyn över byggandet. Utöver dessa förslag för att förbättra kontroll och tillsyn, före- slås även vissa justeringar och moderniseringar av bygglovsplikten. Kommittén finner att lovplikten bör vara lika i alla områden och lika för alla verksamheter, men att den enklare ska kunna regleras lokalt av kommunerna. Nedan utvecklas de principiella bedömningar och ställningsta- ganden som gjorts i några frågor av grundläggande betydelse för systemets uppbyggnad och funktion. Förfarandena för prövning och tillsyn bör kopplas ihop Nackdelarna med åtskilda förfaranden för prövning respektive tillsyn är så stora att systemet bör förändras i det avseendet. Det innebär att kravet på separat bygganmälan slo- pas. Byggsamråd ska hållas i anslutning till ansökan om bygglov. Bygglovsprövningen ska ta hänsyn till projektets förutsättningar att tillgodose de tekniska egenskapskraven. Det främsta motivet för en sådan ordning är att byggnadsnämn- den ska kunna bedöma och behandla ett byggprojekt som en helhet och inte behöva ge bygglov för åtgärder som inte har förutsätt- ningar att uppfylla alla de samhällskrav som är aktuella i ärendet. Därtill är avsikten att eventuella brister i dessa förutsättningar eller behov av avvägningar, avsteg eller preciseringar i fråga om kraven ska komma upp till belysning och bedömning på ett tidigare sta- dium, innan projekteringen är helt låst. Även den kvalitetsansvarige avses komma in tidigare i processen. Ytterligare motiv är att bygg- endast ska ha en lovplikt att hålla reda på, en blankett att lämna in, och ett uttömmande och sammanhängande beslut att hålla sig till. Ett givet bygglov ska ge lov att bygga. Tillsyn, Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn, slutbetänkande av , SOU 2004:100. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Förändringarna innebär inte att ges ett större ansvar än , men avses innebära att nämnden ges bättre stöd och förutsättningar för att ta på sig det tillsynsansvar man har. Förslaget avser att möjliggöra en mer rationell och effektiv re- sursanvändning än det nuvarande systemet medger, och bedöms därför inte förutsätta ökade resurser. Dock föreslås att nödvändiga tillsynsåtgärder ska kunna finansieras genom bygglovsavgiften. Förändringen innebär en utvidgning av både bygglovsplikten och bygglovsprövningen, men inte sammantaget utökade krav på bygg- eller förlängda handläggningstider för projekt som kräver både bygglov och bygganmälan. Att bygganmälan samman- förs med bygglovsansökan och ärendehanteringen som helhet kommer igång tidigare än , bedöms kunna gynna tidpunkten för byggstart. Risken att handläggningstiden förlängs genom höga granskningsambitioner avseende de tekniska egenskapskraven motverkas av att ställningstaganden i dessa frågor i princip ska ske vid byggsamrådet – liksom rörande kontrollplanen. Ingen detaljgranskning avseende tekniska egenskapskrav Prövningen av bygglovsansökningar ska i första hand avse att ob- jektets placering, utformning och användning uppfyller gällande krav. Därtill ska ta ställning till om förutsätt- ningar finns för att även de tekniska egenskapskraven kan komma att uppfyllas. Om så inte bedöms vara möjligt ska bygglov inte meddelas. I tveksamma fall kan lov meddelas med vissa villkor och förutsättningar för att det ska kunna utnyttjas. Det innebär att nämnden inte ska kräva in och granska samt godkänna eller under- känna färdiga tekniska eller funktionella lösningar, utan enbart be- gära sådan redovisning som behövs för att belysa möjligheterna att uppfylla de gällande egenskapskraven. Det nödvändiga underlaget sammanställs lämpligen av den kvalitetsansvarige. Ingen förskjutning föreslås heller mellan vilka krav som ska läg- gas till grund för granskning och godkännande av projektets ut- formning och vilka som ska ingå i den enklare bedömningen av projektets förutsättningar. Det har föreslagits och övervägts att främst tillgodoseendet av de funktionella kraven i fråga om till- gänglighet, användbarhet och lämplighet för avsett ändamål samt beaktandet av kraven på varsamhet ska tillföras den mer detaljerade granskningen. Men detta behöver inte ske för att tillsynen av dessa Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt frågor ska förbättras. Det bedöms vara tillräckligt att frågorna kan tas upp till belysning vid ett tidigt samråd, att uppenbara brister kan förhindras, att frågor om avvägningar och avsteg kan avgöras, och att intyg om kontroll av utförd projektering kan krävas. Kontroll och tillsyn behöver förbättras För att systemet ska fungera bättre och bidra till ett bättre byg- gande behöver både kontrollen och tillsynen förbättras. I fråga om kontroll krävs endast att tillräcklig kontroll ska utföras och dokumenteras. Det anges inte vilka moment kontrollen ska inne- hålla eller vilka krav den ska uppfylla för att vara tillräcklig och inte heller vad som ska dokumenteras. Med utgångspunkt från att hela systemets trovärdighet i hög grad bygger på tilliten till kontrollen bör vissa krav på kvaliteten ställas, exempelvis på hur kontrollen ska utföras och dokumenteras, utan att detaljstyra varje moment. Resonemangen i denna del utvecklas i avsnitt 10.3.2. Kontrollen ska även fortsättningsvis vara ett ansvar huvudsakli- gen för byggherren, med stöd av en kvalitetsansvarig. Kontrollen kan enligt dagens bestämmelser utföras som dokumenterad egen- kontroll eller av fristående sakkunniga, eller undantagsvis av bygg- nadsnämnden. kontroll kan utföras på bygg- begäran mot marknadsmässig ersättning, och kan därmed jämföras med kontroll utförd av en fristående sakkunnig. Denna möjlighet bör avskaffas. När utför kontroll, vil- ket inte är eller föreslås bli uteslutet, bör detta ske inom ramen för nämndens tillsynsansvar, och inte på annat sätt. Annars riskerar ansvar att bli otydligt och motsägelsefullt. I stället bör införas möjlighet till kontroll genom oberoende företag, som alternativ till fristående sakkunniga personer. Övervägandena i denna del utvecklas i avsnitt 10.3.1. Även tillsynen från sida måste bli bättre om systemets trovärdighet och utfall ska förbättras. Det innebär inte att nämnden ska överta något av byggherrens ansvar eller att minska betydelsen av byggherrens kontroll. Det innebär tvärt om att ska markera intresset och betydelsen av att byggherren tar sitt ansvar och utför sin kontroll. Men tillsyn inne- bär inte bara att visa intresse och närvaro på byggplatsen. För att få avsedd effekt bör tillsynen ges en ändamålsenlig inriktning och ut- övas i tydliga former. Den har störst effekt i tidigt skede, då pro- Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt jekteringen ännu kan påverkas, och i slutskedet, då resultatet kan avläsas och utvärderas. Det innebär självfallet inte att byggskedet är oviktigt. Men kan inte och bör inte utöva kon- tinuerlig tillsyn av byggnadsarbetena. Viktigare är att nämnden in- ledningsvis ser till att projektet har en tillfredsställande inriktning, och avslutningsvis ser till att förväntningarna huvudsakligen infri- ats. På den grunden föreslås att huvudvikten inte som lägges vid ett byggsamråd inför byggstart, utan fördelas på ett tidigt sam- råd efter ansökan om bygglov och ett avslutande samråd efter begä- ran om slutbevis, vilket utvecklas i avsnitt 10.4.2. I enlighet med denna inriktning föreslås även en utvidgad tillämpning av för- handsbesked (avsnitt 10.9) och en förstärkning av slutbevisets betydelse (avsnitt 10.4.5). Den kvalitetsansvarige föreslås få en starkare ställning och ett tydligare uppdrag (avsnitt 10.5.2). Det gällande systemet för prövning, kontroll och tillsyn av bygg- projekt utgår i hög grad från en tänkt fördelning av uppgifter och ansvar mellan främst byggherren och , som är huvudaktörer enligt PBL. Den kvalitetsansvarige har en nyckelroll i kontrollsystemet, men är ur ett organisatoriskt och funktionellt perspektiv endast ett stöd till byggherren, vilket kan ses som en form av biroll. Byggherren har det fulla ansvaret för att samhällets krav på byggnadsverk blir uppfyllda, och för att kontrollera och styrka att kraven är uppfyllda. har inte desto mindre an- svaret att dels bestämma var och hur byggnader får lokaliseras, pla- ceras och utformas, dels utöva viss tillsyn över att byggherren uppfyller sitt ansvar och att vid behov ingripa. Den kvalitetsansva- rige ska ge byggherren tillgång till nödvändig kompetens för att uppfylla sitt kontrollansvar. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt I propositionen Ny plan- och bygglag anfördes att ansvaret för att en byggnad produceras på ett sådant sätt att den får goda kvaliteter i första hand bör vila på byggherren. Det innebar en väsentlig an- svarsförskjutning från till byggherren. I bygg- ansvar skulle ingå att välja projektörer och producenter som har förutsättningar att åstadkomma de önskade kvaliteterna och kontrollera att de uppnås (prop. 1985/86:1 s. 312). Den ansvarige arbetsledarens uppgift skulle vara att leda arbetena och kontrollerna och vara kontaktman på plat- sen. Samhället skulle inte öka sin kontroll. hu- vuduppgift skulle vara att se till att vissa grundläggande förutsätt- ningar för projektet var uppfyllda, och att därefter göra en ratio- nell men begränsad kontroll av att byggherren har tagit sitt ansvar (prop. 1985/86:1 s. 313). Sålunda gjordes en markant betoning av byggherrens ansvar och nedtoning av uppgifter. De huvudsakliga moti- ven för detta var, och har i alla efterföljande utredningar varit, att omfattande åtaganden från sida skulle kunna innebära en ökad skadeståndsrisk för kommunen, en minskad mo- tivation för byggherren, och en sämre kontroll på byggplatsen. Men någon allmän avreglering var det inte fråga om. I proposi- tionen föreslogs att bygglovsplikten i vissa avseenden skulle öka något, och kunna både ökas och minskas av kommunerna, vilket var en nyhet. Byggnadsnämnderna skulle också ges en mer aktiv roll när det gäller kravet på byggnaders utseende, och den obligato- riska slutbesiktningen skulle vara kvar. Men tillsynen skulle för- skjutas mot förebyggande upplysning och service – framför allt gentemot de mindre byggherrarna – och nämndens kontroll anpas- sas efter samhällets behov och byggherrens förutsättningar i varje enskilt fall. infördes , men fick inget och fullständigt genomslag i fråga om den avsedda an- svarsförskjutningen mellan byggnadsnämnd och byggherre. Frågan blev ånyo en av huvudpunkterna i en snart tillsatt ny plan- och byggutredning. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Bygglovshandläggarna kunde även efter införandet av PBL känna sig manade att kräva in en betryggande mängd ritningar och redo- visningar innan bygglov gavs, och byggnadsinspektörerna hade fortfarande i uppgift att granska konstruktionsritningar och göra besiktningar på byggplatsen. Till dessa omsorger bidrog även en relativt omfattande och detaljerad samling byggregler. Tiden, politiken och den offentliga sektorn präglades emellertid allt mer av avreglering. I direktiven (dir. 1992:104) till Plan- och byggutredningen framhölls utgångspunkter som lättnader för den enskilde, stärkt äganderätt, minskad detaljreglering, ökad privatise- ring, och återigen ett stärkt byggherreansvar. Dock med förbehåll för att också samhället måste ta en del av ansvaret. Avreglering och förenkling skulle förenas med att stat och kommun tar ett ansvar för att hävda viktiga allmänna intressen. Utgångspunkten för för- delningen skulle vara att det är byggherren som har ansvaret för att de tekniska egenskapskraven är uppfyllda och att kommunen främst har ett ansvar för att väsentliga allmänna intressen blir till- godosedda (se dir. 1992:104 s. 5). Men denna åtskillnad mellan tekniska krav och allmänna intres- sen iakttogs inte i utredningen. I betänkandet Anpassad kontroll av byggandet föreslog utredaren en annan skiljelinje mellan bygg- och ansvar, som formulerades på följande sätt: Byggherren ges det fulla ansvaret för att byggnaden uppfyller samhällets krav, medan får ett ren- odlat tillsynsansvar (SOU 1993:94 s. 244). Innebörden av ett renodlat tillsynsansvar klargjordes inte som begrepp i utredningen, men kan utläsas av de systemförändringar som föreslogs, och andemeningen är helt klar. I både betänkandet och propositionen framhölls åter att inte borde utöva en omfattande egen granskning och kontroll. I propositionen Ändring i plan och bygglagen m.m. anfördes att syftar till att skapa garantier för att samhället på goda grunder skall kunna anta att byggherrarna uppfyller de krav som ställs på byggnader. I praktiken har det enligt utredningen fått till följd att kommunerna får ett med byggherrarna delat ansvar för att kraven uppfylls, nämligen i de avseenden som efter granskning godtagit ett visst utförande. Tvärt emot lagstiftningens syfte får det i praktiken konsekvensen att ju mer arbete nämnden ägnar åt att kontrollera om byggherren tar sitt ansvar för bygget desto Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt mindre blir byggherrens eget ansvar för detta (prop. 1993/94:178 s. 52). Ändå föreslogs inte att skulle upphöra helt med sina kontrollåtgärder. Ändringsförslagen innebar att bygglovs- plikten och bygglovsprövningen skulle reduceras och ett nytt, fristående förfarande för kontroll och tillsyn införas, vari bygg- nadsnämndens medverkan begränsades och byggherrens eget an- svar lyftes fram. En sorts tillsyn underströks i det sammanhanget, nämligen starka sanktioner för att tvinga fram rättelser om kraven inte uppfylls, se prop. 1993/94:178 s. 88. I sista hand skulle så ske genom beslut om användningsförbud, som var en ny och kraftig sanktionsmöjlighet. Om de nya förfarandereglerna i sig inte följ- des, t.ex. kraven på bygganmälan och kvalitetsansvarig, erbjöds ett sanktionsmedel som inte ändrats sedan PBL:s tillkomst, en särskild avgift på . De nya reglerna för prövning, kontroll och tillsyn innebar att an- svaret fördelades så att skulle förhandspröva byggnadens läge, användning och yttre utformning, medan bygg- skulle kontrollera att samhällskraven uppfylldes i övrigt och inför byggstart göra en bygganmälan och utse en kvalitetsansvarig. Därefter skulle kalla till samråd och besluta om en kontrollplan. Den kvalitetsansvarige skulle se till att planen genomfördes, vilket skulle kvittera med ett slutbevis efter att alla verifikationer kommit in. Problem har anförts rörande främst den kvalitetsansvariges men även byggherrens och i viss mån roller, som på olika sätt och i olika grad inte anses fungera i praktiken. De inbör- des relationerna och befogenheterna anses vara oklara och fördel- ningen av uppgifter och ansvar behöva förtydligas eller förändras i vissa delar. Därtill kommer att kvalitetsansvariga har olika kompe- tens och byggherrar och kommuner olika storlek och andra skilda förutsättningar att fullgöra sina åligganden, trots att dessa formellt sett är lika. Byggherren har det fulla ansvaret för kontroll och kvalitet, men inte alltid den kompetens och de styrmedel eller – enligt någras uppfattning – det intresse som fordras för att fylla ansvaret och Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt anses mestadels ha ett re- lativt klart men alltför begränsat prövningsansvar i bygglovsären- den, och ett både oklart och otillräckligt tillsynsansvar i övrigt. Från byggherrar har dock anförts att byggnadsnämnderna ibland är mer nitiska med sina krav än vad både rollen medger och före- skrifterna anger. Den kvalitetsansvarige anses mestadels ha en vik- tig funktion men svag roll och oklar mellanställning, som kan inne- bära uppdrag åt byggherren, anställning hos entreprenören och förväntningar från både och olika intresseorga- nisationer. Förslagen till förändringar gäller mestadels ett ökat engagemang från , både i fråga om prövning och tillsyn, en starkare och mer oberoende ställning för den kvalitetsansvarige, och både förenklingar och förstärkningar av kraven på byggher- rarna utifrån deras skilda förutsättningar. Byggherrens egenkon- troll anses behöva både förbättras väsentligt och i ökad grad ersät- tas av eller kompletteras med oberoende kontroll. Enligt direktiven bör översynen av lagstiftningen ske med utgångs- punkt från att den nu gällande ansvarfördelningen mellan samhället och enskilda i sina huvuddrag inte ändras. Däremot kan olika par- ters uppgifter, roller och ansvar behöva förtydligas och utvecklas. Därmed åsyftas i första byggherren och den kvalitetsansvarige. Även roll är dock i vissa avseenden oklar och föremål för motsägelsefyllda krav och dubbla budskap. Enligt för- arbetena ska nämnden vara mycket återhållsam med sina tillsyns- insatser, eftersom de annars riskerar att få motsatt effekt, dvs. leda till att byggherrens ansvar minskar. I praktiken och i gjorda utred- ningar framkommer kritik mot att tillsynen är otillräcklig eller obefintlig, och ställs krav på att byggnadsnämnderna ska öka sina insatser för att tillse att byggherrarna och byggprojekten uppfyller samhällets krav. Kommittén delar bedömningarna att olika parters uppgifter, roller och ansvar behöver förtydligas. Det innebär att såväl bygg- nadsnämndens som byggherrens och den kvalitetsansvariges roller och uppgifter behöver bli tydligare. Utgångspunkten bör vara att varken denna rolluppsättning eller den inbördes uppgifts- och an- svarsfördelningen i huvudsak ska ändras. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Bygglovsprövningen utifrån de tekniska egenskapskraven inne- bär heller inte att övertar byggherrens ansvar för att kraven blir tillgodosedda. Prövningen kan i princip leda till tre alternativa ställningstaganden. Om nämnden inte ser några hin- der för att kraven ska kunna uppfyllas, kan bygglov beviljas. Om nämnden inte utesluter att kraven kan uppfyllas, men ser vissa svå- righeter eller känner viss osäkerhet beträffande något eller några krav, kan bygglov meddelas med villkor att intyg om kontroll av utförd projektering i dessa avseenden ska inlämnas före byggstart. Om nämnden bedömer att kraven inte har några förutsättningar att uppfyllas, ska bygglovsansökan avslås. Inget av dessa utfall innebär någon principiellt avvikande an- svarsfördelning mot . Ett beviljat bygglov betyder inte att en viss lösning har godtagits och fastställts rörande alla aktuella egen- skapskrav. Det betyder endast att byggnadsarbetena får påbörjas och att utförandet ska kontrolleras och verifieras i den utsträckning som föreskrivs i lovet. Krav på intyg om kontroll av utförd pro- jektering kan införas i en kontrollplan även enligt dagens bestäm- melser. Den ändring som föreslås är att intyget ska vara villkor för byggstart, vilket innebär en förstärkt tillsyn från byggnadsnämn- den, men inget övertagande av byggherrens ansvar för projekte- ringen. Att bygglov kan vägras innebär liksom att bygget kan stoppas, men med den skillnaden att så kan ske redan innan arbe- tena påbörjats, vilket framstår som mer rationellt och mindre dras- tiskt. får möjlighet att bedöma frågorna i förväg och ta ställning i överklagbara beslut. På så sätt kan nämnden med stöd av lagen föregripa vad man enbart kan varna för och hota med, nämligen att ingripa . Den kvalitetsansvarige föreslås få utökade uppgifter och ett tydligare uppdrag att vara kontaktperson till . Den kvalitetsansvariges ställning i relation till andra aktörer i ett byggprojekt är inte och föreslås inte bli formellt reglerad. Avsikten är att den kvalitetsansvarige ska vara knuten enbart till byggherren, och ha i uppdrag att hjälpa denne att ta sitt ansvar för att uppfylla samhällets krav. Det är inte realistiskt att den kvalitetsansvarige ska ha en helt oberoende ställning. Däremot bör kravet vara en självständig ställ- ning i meningen självständig hållning även gentemot byggherren när så krävs. Den kvalitetsansvariges föreslås därför ha ett tydligt även samhälleligt uppdrag, ett dubbelt uppdrag som går ut på att hålla såväl byggherren som underrättade om hur Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt förutsättningarna att uppfylla samhällskraven utvecklar sig. Reso- nemangen rörande den kvalitetsansvarige utvecklas i avsnitt 10.5.2. Sålunda föreslås ingen ändring av att byggherren ska ha huvud- ansvaret för kvalitet och kontroll, med egenkontrollen som grund och en kvalitetsansvarig som bevakare, medan ska ägna sig åt prövning och tillsyn. Däremot föreslås att innebör- den av olika uppgifter och ansvar klargörs så tydligt som möjligt, och att framför allt den kvalitetsansvariges ställning förstärks, kra- ven på byggherren förtydligas, och insatser ef- fektiviseras. Kommitténs bedömningar och förslag i dessa avseen- den utvecklas i avsnitt 10.5. Kommitténs bedömning och förslag Att bygglovsprövningen inte omfattar alla krav enligt bygglagstift- ningen leder till missförstånd. Att bygglov kan ges utan avseende på krav som kan komma att ställas enligt kan leda till förseningar. Både förekommande planbestämmelser och gällande utformningskrav måste respekteras bättre vid bygglovsprövningen. Bygglovsprövningen ska så långt det är möjligt och lämpligt klargöra byggherrens rättigheter att påbörja och genomföra projektet med stöd av såväl PBL som BVL och . Bygglovsprövningen förstärks med avseende på utformnings- och varsamhetskraven i de fall och den utsträckning tilllämp- ningen inte reglerats genom detaljplan eller områdesbestäm- melser. Prövningen ska innefatta en bedömning av förutsättningarna för att de tekniska egenskapskraven kan uppfyllas. Mindre avvikelser från detaljplan får medges enbart om de är motiverade av de tekniska egenskapskraven eller av andra sär- skilda skäl. Bygglov ska kunna medges för en första etapp som avser nöd- vändiga och tidskrävande markarbeten. Kommittén förslår också en samordning med prövningen utifrån de krav på tillstånd eller anmälan som kan aktualiseras enligt . Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Prövningsgrunderna är olika inom områden med respektive utan detaljplan. Inom områden med detaljplan gäller enligt 8 kap. 11 § PBL i huvudsak att bygglov ska beviljas om åtgärden och den be- rörda fastigheten och eventuella byggnaden överensstämmer med gällande detaljplan, samt att åtgärden fyller kraven på lämplig ut- formning och placering av byggnader enligt bestämmelserna i 3 kap. Bygglov får beviljas om förekommande planavvikelser sam- mantaget kan betraktas som en mindre avvikelse, förenlig med pla- nens syften. För vissa yttre åtgärder får bygglov beviljas även på planstridiga byggnader. I områden utan detaljplan gäller enligt 8 kap. 12 § i huvudsak att bygglov ska beviljas om åtgärden inte strider mot områdesbestäm- melser eller förutsätter planläggning, samt fyller kraven på lämplig lokalisering och utformning enligt bestämmelserna i 2 och 3 kap. Bygglov får beviljas om eventuella avvikelser från områdesbestäm- melser är mindre och förenliga med bestämmelsernas syften. För vissa s.k. kompletteringsåtgärder finns lättnader i bestämmelserna. Bygglovsprövningen ska ske helt utan avseende på de tekniska egenskapskraven i BVL och har ingen koppling till miljökrav och strandskyddsbestämmelser i .