sou · GTB387 · 2006-01-01 00:00:00 — Diagram 4.6 Antalet fondbyten från Premiesparfonden Källa: PPM. I tabell 4.7 framgår den strategiska allokeringen såsom den sett ut sedan fonden startades. placeras 86–av Premiesparfondens tillgångar i aktier. Av det kapitalet placeras i globala aktier, i svenska aktier och fyra pro- cent i onoterade aktier via riskkapitalfonder, private equity. Därut- över finns viss aktieexponering i fondens hedgefondsinvesteringar. Fondutbudet och pensionsspararnas förvaltning Premiesparfonden har genom att välja att ha en stor del av portföl- jen passivt förvaltad mot ett index kunnat hålla nere kostnaderna. Avgiften är bland de lägsta i hela premiepensionssystemet. Tabell 4.7 Premiesparfondens strategiska allokering från start Källa: Sjunde AP-Fonden. 4.3.2Pensionssparare som gjort ett val på fondtorget Vilka pensionssparare gör ett aktivt val? Om man tittar på valdeltagandet vid det första valet , så skickade av pensionsspararna in valblanketten till PPM och genomförde således ett aktivt fondval. Enligt Sifos (numera ) mätningar avstod medvetet att skicka in blanketten till PPM. Dessa pensionssparare önskade ha Sjunde AP-fonden som förvaltare av pensionsmedlen. Vid den eftervalsundersökning som gjordes i anslutning till det första valet betraktades denna inställning som ett aktivt ställningstagande, varför nio av tio svenskar ansågs ha gjort medvetna val kring pre- miepensionen. Det kan dock diskuteras vad som menas med att valen är med- vetna och hur resultatet skall värderas. Om det kan antas att pen- sionsspararna på grundval av informationen från PPM gjort aktiva fondval på ett sätt som innebär att riskerna för systematiskt dåliga utfall därigenom ökat, kan resultatet knappast anses vara invänd- ningsfritt. Utredningen återkommer till denna fråga i kapitel 5. Vid det första valet svarade kvinnor för ett något högre val- deltagande än män.6 Medelålders väljare (28–) var i större ut- 6 Bland förklaringarna till detta kan nämnas att det inför valet gjordes särskilda insatser rikta- de mot kvinnor. Även de fondval som gjordes beträffande avtalspensionen inom den kom- munala sektorn bidrog sannolikt till att kvinnor med erfarenheter från det valet var aktiva även i premiepensionsvalet. Fondutbudet och pensionsspararnas förvaltning sträckning aktiva än äldre och yngre åldersgrupper. En möjlig för- till detta är att de yngre trätt in senare i yrkeslivet och där- för hade en mindre summa att placera samt att pensionsåldern uppfattades avlägsen. Bland de äldre kan det lägre valdeltagandet förklaras av att pensionsreformen endast omfattade en del av pen- sionen och att premiepensionen skulle få en liten betydelse för den totala pensionen.7 I tabell 4.8 nedan redovisas fördelningen av de individer som gjorde ett val 2000 efter deras kön, födelseår, utbildningsnivå, års- inkomst, privat pensionssparande och aktieinnehav utanför pen- sionssystemet. Tabell 4.8 Andel av pensionsspararna som gjorde ett val Födda 1954–1965 Födda 1966 och senare 0–119 000 000–165 000 Har inte privat pensionssparande 000–202 000 000–252 000 Äger inte aktier utanför Källa: Beräkningar av data från PPM matchade med och och (2003). Slutsatserna från tabell 4.8 är att även utbildning och inkomst visar sig spela en roll för valet – ju högre utbildning eller inkomst desto större benägenhet att göra ett val. Bland dem som hade att placera gjorde ett aktivt val. Bland dem som hade eller mer var aktiva. 7 Det reformerade systemet införs successivt. Personer födda åren 1938–1953 (mellangenera- tionen) omfattas av de reformerade intjänandereglerna enligt den s.k. tjugodelsinfasningen. Dessa personer får därför sin ålderspension beräknad med ett ökande antal tjugodelar enligt reglerna för det nya systemet och resterande del enligt reglerna för det gamla systemet. Per- soner födda eller senare får hela sin ålderspension enligt reglerna för det nya systemet. Fondutbudet och pensionsspararnas förvaltning Pensionssparare som har tidigare erfarenhet av pensionssparande eller äger aktier utanför pensionssystemet gör också aktiva val i större utsträckning. De tendenser som märktes i valet kan skönjas även fort- sättningsvis. Generellt minskar valdeltagandet ju yngre pensions- spararna är. Den genomsnittliga pensionsrätten bland de aktiva väljarna är högre än vad den är för hela kollektivet nyväljare och skillnaden ökar avsevärt ju äldre pensionsspararna är. Det första valet som pensionsspararna gör i premiepensions- systemet ändras oftast inte. Exempelvis hade av de pensionssparare som gjorde ett aktivt val 2000 inte ändrat sina val . Antalet fondbyten har däremot ökat. Såväl pensionssparare som är placerade i premiesparfonden som de som gjort val på fondtorget har i stor utsträckning avstått från att ändra sina val eller göra val. Tendensen är dock att aktiviteten ökar. hade av pensionsspararna gjort fondbyten. Vid utgången av hade sammanlagt av pensionsspararna bytt fonder minst en gång. Däremot är det så att en liten del av pensionsspararna står för en stor del av antalet fondbyten. har antalet fondbyten ökat drama- tiskt. har det skett fler fondbyten än , se diagram 4.7. Detta förhållande har påverkats av förekomsten av s.k. rådgivningföretag som kontinuerligt gör fondbyten åt de pensionssparare som ingått avtal med dem. Diagram 4.7 Totalt antal fondbyten Källa: PPM. Fondutbudet och pensionsspararnas förvaltning Detta till trots kvarstår det faktum att många pensionssparare inte ändrar sitt första val. Den fortsatta beskrivningen utgår därför i stort från förstagångsväljarnas beteende. Pensionsspararna har huvudsakligen investerat i aktier. investerade de som gjorde aktiva val nästan tre fjärdedelar av sitt pensionskapital direkt i aktiefonder. Eftersom blandfonder och generationsfonder också till en del är investerade i aktier är den faktiska aktieexponeringen högre än vad som redovisas i tabell 4.9. Om andelen aktier i dessa fonder läggs till stiger andelen aktier till . De individer som gjorde ett aktivt val 2003 in- vesterade i lägre grad i aktier (av portföljen) men där- emot ökade andelen räntefonder dramatiskt jämfört . Tabell 4.9 Andelen av det totala kapitalet investerat i olika fondkategorier hos pensionssparare som gjorde aktiva val åren 2000–2005 (miljarder kr) Källa: PPM. Bland de pensionssparare som gjort val kan det noteras att från och med valet har riskprofilen i den strategiska tillgångsfördel- ningen ändrats med avseende på fördelningen mellan räntor och aktier. Pensionsspararna har gått från en fördelning mellan aktier och räntor om till en fördelning om . I tabell 4.10 redovisas den strategiska till- gångsfördelningen de pensionssparare som gjort ett val. Tillgångar i ökar i andel av de placerade tillgångarna, beroende på bl.a. den ökade andelen ränteplaceringar. Fondutbudet och pensionsspararnas förvaltning Tabell 4.10 Tillgångsallokering bland förstagångsväljare –2005, exklusive Premiesparfonden *beräknat från individnivå Från tabell 4.10 går att konstatera att skiftade pensionsspa- rarna över till räntefonder. Övergången till en större andel ränte- placeringar bland förstagångsväljarna skedde efter att den negativa börsutvecklingen påbörjades och i samband med att aktiepriserna åter visade en positiv utveckling. Den allokering mellan aktier och räntor på aggregerad nivå som visas i tabell 4.10 återspeglar emellertid inte helt fördelningen på individnivå. I diagram 4.8 visas fördelningen på individnivå för för- stagångsväljarna vid valet . Av diagrammet framgår att drygt hälften av förstagångsväljarna valt enbart räntor eller aktier. av förstagångsväljarna vid valet har valt enbart räntefonder. Bland dessa har mer än två tredjedelar valt långa räntor och cirka en femtedel har placerat i korta räntor. Om gjorda val är ett uttryck för ett strategiskt tillgångsbeslut (och inte för att för- stagångsväljarna anser att aktiepriserna och priset för långa obliga- tioner är tillfälligt höga i förhållande till priset för kortare obliga- tioner) kan det ifrågasättas om sådana val är lämpliga för en grupp med så unga personer som förstagångsväljarna till större delen ut- gör. Fondutbudet och pensionsspararnas förvaltning Diagram 4.8 Fördelningen andel i aktier på individnivå, förstagångsväljare Vid en analys av vilka beslutskriterier som pensionssparare använ- der visar det sig att beslutskriterier som historisk avkastning och avgifter är relevanta. Vid det första valet angav av dem som valde egna portföljer att de valde utifrån fondernas tidigare avkastning. Motsvarande siffra följande år (2001–2004) har rört sig kring . angav ett stort antal pensionssparare att de valt fonder utifrån låga avgifter; vid det första va- let och . En analys genomförd av PPM av de val som förstagångsväljarna gjorde visar att pensionsspararna tar hänsyn till både fondernas av- kastning och fondavgifter när de väljer fonder inom en viss kate- gori. Analyser visar emellertid också tecken på att enkla beslutsregler använts när pensionsspararna fördelat sina premiepensionsmedel mellan olika fonder, t.ex. genom att fördela medlen lika mellan det möjliga antalet kategorier. Vid exempelvis det första valet steg aktieandelen med antalet valda fonder.8 Att en sådan tendens finns kan också bero att det i regel finns ett större behov av att diversi- fiera bland aktiefonder än räntefonder. 8 Bland de sparare som valde två fonder var andelen aktier i portföljen jämfört för de individer som valt fem fonder. m. fl. (2003). Fondutbudet och pensionsspararnas förvaltning Bland de pensionssparare som valt fem fonder hade inkluderat fem fondkategorier medan av de sparare som valt fyra fonder valt fyra olika kategorier9. Denna fördelning kan ha sin förklaring i att enkla tumregler använts på det sätt som påvisat i kapitel 3. Även vid de följande valen finns det tecken på att tum- regler kan ha använts, men tendensen är inte lika tydlig. I genom- snitt väljer pensionsspararna att i lägre grad utnyttja möjligheten att välja upp till fem fonder.10 Som konstaterats i kapitel 3 kan det vara svårt för pensionsspa- rarna att bedöma olika fondförvaltare. Som en konsekvens av detta kan pensionssparare ha en benägenhet att välja kända fondbolag, vilket bl.a. kan innebära att nationella fondbolag väljs framför ut- ländska fondbolag och att fondbolag med etablerade varumärken väljs framför fondbolag med svagare varumärken. PPM har jämfört svenska och utländska fondbolags popularitet och konstaterar att endast av det totala kapitalet är placerat i utländska fondbolags fonder.11 PPM:s analyser visar att svenska fondbolags fonder i större omfattning i genomsnitt utvecklas sämre än relevant index jämfört med utländska fondbolags fonder. Denna tendens beror på att utländska fondbolag är mer framgångsrika på utländska marknader. Tabell 4.11 Andel fonder som utvecklas bättre än motsvarande index 2002– 2004 Källa: PPM. 9Hedesström m. fl. (2003). 10Vid valet valdes i genomsnitt 3,4 fonder. Antalet valda fonder var vid valet är 2,6 i genomsnitt , vilket är lägre jämfört med val då 2,9 fonder valdes i genomsnitt. 11Uppgiften är ifrån sista . 5Utvärdering av informationen från PPM och fondbolag I uppdraget att se över premiepensionssystemets funktion ingår enligt utredningsdirektiven att utvärdera den information och väg- ledning som har riktats till enskilda pensionssparare från PPM och deltagande fondförvaltare. Resultatet av utredningens utvärdering redovisas i detta kapitel. I avsnitt 5.1 redovisas PPM:s olika informationsuppdrag och den information som lämnats till pensionsspararna. I avsnitt 5.2 redovi- sas informationsinsatserna inför första valet . De efterföl- jande åren, 2001–2005, redovisas i avsnitt 5.3. Denna uppdelning motiveras av att PPM:s förutsättningar att klara av informations- uppdraget vid införandet av premiepensionssystemet varit delvis helt andra än under de efterföljande åren. Kapitlet avslutas med att utredningen i avsnitt 5.4 sammanfattar de slutsatser som kunnat dras vid utvärderingen. Utredningen skall också bedöma i vilken utsträckning som en utvecklad information och vägledning kan förbättra pensionsspa- rarnas placeringsresultat och minska riskerna för systematiskt då- liga utfall. I kapitel 10 redovisar utredningen sina förslag till hur det fortsatta informationsuppdraget bör utformas. Utredningens för- slag till beslutsstöd redovisas i kapitel 11. Till att börja med kan konstateras att behovet av information är av större vikt i det nya reformerade pensionssystemet än i det tidigare systemet. I det nya systemet får varje åtgärd som påverkar in- komsten genomslag i den framtida pensionen. Därtill är pensions- åldern flexibel, varför tidpunkten för pensionsuttaget har stor be- tydelse för pensionens storlek. Även utvecklingen av den enskildes tillgångar på premiepensionskontot påverkar pensionens storlek. Utvärdering av informationen från PPM och fondbolag De formella kraven på PPM:s information till pensionsspararna I sin rapport, Premiepensionens första år, slår fast att det nya premiepensionssystemet medför större möjligheter men också krav på den enskilde att påverka sin pension och att detta större ansvar i någon mån bör mötas av ett ökat ansvar för staten att med information underlätta för den enskilde att inom ramen för systemet agera rationellt.1 I förarbetena till premiepensionssystemet anges de krav som ställs på informationen till de enskilda pensionsspararna.2 Det kan noteras att det i förarbetena inte behandlas närmare vilken funk- tion3 informationen bör ha eller i vilken utsträckning det är möjligt att genom olika kommunikations- och informationsinsatser säker- ställa att pensionsspararna verkligen vill och kan ta till vara sin rätt i premiepensionssystemet. Kraven är mer inriktade mot vilka typer av uppgifter som skall lämnas och med vilken regelbundenhet detta skall ske. Vidare understryks att premiepensionssystemet – även i infor- mationshänseende – utgör en del av ålderspensionssystemet och att en samordning därför måste ske av informationen till de enskilda om deras rättigheter i fördelningssystemet respektive premiepen- sionssystemet. har såväl FK som PPM i uppdrag att informera om ålderspensionen, vilket bidragit till att det varit oklart för pen- sionsspararna vilken av myndigheterna som varit avsändare eller vart man skall vända sig för att få mer information och hjälp.4 Utgångspunkten i förarbetena är att pensionsspararna genom en generellt utformad information skall få en helhetsbild av hur det re- formerade ålderspensionssystemet är uppbyggt och fungerar, såväl vad avser inkomstpensionen från fördelningssystemet som premie- pensionen från premiepensionssystemet. Utöver det behöver pensionsspararna, löpande eller med viss regelbundenhet, få individuellt utformad information. 1Riksrevisionen har granskat premiepensionsreformens genomförande och hittillsvarande utfall. En fråga som revisionen uppehållit sig kring gäller frågan om informationsverksam- heten fungerat väl och infriat målen. För en närmare redogörelse av bedöm- ningar, se RiR 2004:16. 2För en närmare redogörelse av de krav på information som ställs, se prop. 1997/98:151, s. 634–640. I 7 § lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om anges att PPM är ansvarig för att pensionsspararna får tillgång till den information de behö- ver för att ta till vara sin rätt i premiepensionssystemet. 3I utvärderas i vilken utsträckning informationen fungerat som styrmedel, service eller vägledning, se RiR 2004:16, s. 22 f. 4I regleringsbrevet för avseende PPM anges som mål att samverkan mellan myndigheterna skall vara effektiv. Vad detta innebär redovisas emellertid inte. Utvärdering av informationen från PPM och fondbolag skall därför lämnas om systemets valmöjligheter och om fondför- valtarna och fonderna. Riktade insatser skall ske för varje ny gene- ration som kommer in i systemet. Detsamma gäller när pensionen skall börja tas ut. Det skall finnas möjlighet för den enskilde att själv genom Internet, e-post och telefonitjänster ta del av progno- ser över den framtida pensionens storlek. PPM skall vidare lämna årsbesked om utvecklingen av den enskildes tillgodohavande efter förebild från försäkringsbolagen. I detta sammanhang kan det vara relevant att se hur regeringens uppdragsbeskrivning för PPM:s informationsverksamhet ändrats över tiden. I tabell 5.1 nedan anges hur målen för informations- verksamheten ändrats –2004. Ändrade mål för informationsverksamheten åren 2000–2004 Främja kunskap och samordning (med ) Källa: PPM:s regleringsbrev 2000–2004. PPM:s information till pensionsspararna I relation till regeringens uppdragsbeskrivning för PPM:s informa- tionsverksamhet kan det vara intressant att se vilka interna mål som finns uppsatta för PPM:s kommunikations- och informationsverk- samhet, samt hur väl målen uppfylldes 2003 och 2004, se tabell 5.2 och 5.3 nedan.5 5 Observera att målen för PPM:s kommunikations- och informationsverksamhet ändrats , vilket i viss mån försvårar möjligheterna att jämföra och dra slutsatser om måluppfyllelsen under dessa år. Utvärdering av informationen från PPM och fondbolag 2005:87 Mål för PPM:s kommunikations- och informationsverksamhet och Mål som skall vara uppfyllda 2007 av pensionsspararna skall känna till premiepen- av pensionsspararna skall vara nöjda med PPM:s av pensionsspararna skall anse sig ha tillräcklig kunskap för att sköta sitt sparande Källa: RiR 2004:16, Eftervalanalys 2003 och PPM. Mål för PPM:s kommunikations- och informationsverksamhet och Mål som skall vara uppfyllda 2007 av pensionsspararna som blivit kontaktade av PPM skall vara nöjda. av pensionsspararna som tagit kontakt med PPM skall vara nöjda. av pensionsspararna skall tycka att de har till- räcklig kunskap för att kunna ta hand om sin premie- Källa: PPM. Alla pensionssparare får inför sitt första val av fonder ett valpaket med information från PPM. Materialet innehåller bland annat en katalog med information om de olika fonderna och en valanvisning som beskriver hur valet av fonder bör göras i ett antal steg. I kata- logen finns grundläggande uppgifter om de enskilda fondernas historiska utveckling, risknivåer och förvaltningsavgifter etc. På PPM:s hemsida finns information om enskilda fonder, sor- teringsverktyg, generella fakta om fonder m.m. PPM lämnar även upplysningar genom talsvar, kundservice samt genom vidareinfor- matörer som besöker försäkringskassor, skolor etc. Pensionsspa- raren kan –02.00 via PPM:s hemsida och Utvärdering av informationen från PPM och fondbolag talsvar se över och ändra sina placeringar. Hemsidan är utformad så att den skall vara användarvänlig för olika typer av målgrupper.6 Vidare skickas information till alla pensionssparare i form av ett årsbesked i det av () och PPM gemen- samt framtagna kuvertet, som innehåller en sammanställning av den totala ålderspensionen. I det kuvertet finns värdebe- sked från FK rörande inkomstpensionen och från PPM rörande premiepensionen, prognoser för den enskildes pension samt det beslut om intjänad rätt till pension som FK beslutat. Utifrån den pensionsgrundade inkomsten, som fastställs av , och eventuella pensionsgrundade belopp, som fast- ställs av FK, beslutar FK om pensionsrätt för inkomstpension och premiepension. Av administrativa skäl gäller beslutet för inkomst- året . De nya pensionsrätterna läggs sedan ihop med den tidigare pensionsbehållningen. har i sin utvärdering gett PPM goda betyg för sina informationsinsatser i så måtto att de är lättillgängliga och inte särskilt svåra att förstå. Även grupper som annars har problem att ta till sig information (t.ex. invandrargrupper, syn- och hörselska- dade) har varit positiva. Att den målgruppsanpassade informatio- nen inte har använts i påtagligt hög grad kan dock ses som ett tecken på att innehållet inte helt svarar mot målgruppernas behov, se vidare avsnitt 5.3 nedan. Informationskostnaderna i samband med första valet , då 4,4 miljoner pensionssparare fick välja fonder för sin premiepension, uppgick till , se tabell 5.4. Av denna svarade reklam och PR-aktiviteter för den största delen, införandet av reklammaterial i TV, radio och övrig press uppgick till ca . En annan stor kostnad var produktionen och utskicket av valpaketet, där fondkatalogen kostade . 6 PPM översätter informationen till sju olika språk. Därutpver lämnas information på teckenspråk, som talkassett och i DAISY-format (Digital Audio-baserat Informationssys- tem, som är en teknik för att producera och läsa digitalt material) samt genom talsyntes på PPM:s webbplats, se . Utvärdering av informationen från PPM och fondbolag 2005:87 Tabell 5.4 Kostnader för PPM:s informationsverksamhet 2000, Källa: PPM. Under de efterföljande åren 2001–2003 genomfördes olika typer av informationsaktiviteter, se tabell 5.5, och de direkta informations- kostnaderna låg runt 50–. var fokus fortfarande på de nytillkomna spararna och en informationskampanj genomfördes i samband med utskicket av valpaketet. Kostnaden för valpaketet och kampanjen uppgick till . kommunicerade PPM med samtliga pensionssparare. Alla fick då ett utskick som innehöll ett kontobe- sked och en informationsfolder. Kostnaden för utskicket uppgick till ca . fick samtliga pensionssparare ett kontobesked och en broschyr. Utskicket stöddes av en informa- tionskampanj och sammanlagt uppgick kostnaden till ca 23 miljo- ner kr. Kostnaderna för årligt värdebesked (kuvertet) har uppgått till ca för vart och ett av de tre åren. var informationskostnaderna betydligt lägre. Under detta år gjordes inget utskick till pensionsspararna. Däremot skickades ett valpaket ut till de nytillkomna spararna och detta kostade . I övrigt avsåg kostnaderna främst porto- och tryckkostnader för löpande utskrifter och pinkoder. Exempel på utskick från PPM som medför relativt höga porto- kostnader är försändelser som innehåller individuella pin-koder eller bekräftelser på genomförda fondbyten. Dessa kostnader är i någon mening fasta och därför svåra att påverka eftersom varje pensionssparare har rätt att få del av individuellt utformad infor- mation som rör premiepensionen. Med en helt Internetbaserad in- formation skulle kostnaderna sannolikt minska betydligt, men det är svårt att bedöma i vilken utsträckning och i vilken takt en sådan övergång kan och bör ske. Utvärdering av informationen från PPM och fondbolag Tabell 5.5 Kostnader för PPM:s informationsverksamhet åren 2001–2004, Annonsering i TV, radio, på bio Källa: PPM. * I posten kommunikation ingår bland annat kostnader för porto. Inledande synpunkter på regeringens uppdrag Som framgår har regeringens krav och mål varit relativt allmänt hållna. Enligt utredningens bedömning kan de därför inte sägas ha varit till någon större ledning för PPM i myndighetens strategiska arbete med att fullgöra informationsuppdraget. Kraven har inte heller varit närmare operationaliserade, dvs. det har inte angetts hur verksamheten skall bedrivas för att målen skall uppfyllas. Myndig- heten ansvarar i och för sig för verksamheten och att den bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt. Enligt utredningens bedömning hade en inledningsvis mer regelbunden dialog mellan regeringen och PPM kunnat bidra till mer utvecklade och långsiktiga strategier för kommunikations- och informationsverksamhet hos PPM. Detta hade varit angeläget med hänsyn till de stora svårigheter som var, och är, förenade med uppdraget. Utredningen kan således konstatera att regeringens målformule- ring inte gett den vägledning som myndigheten inledningsvis be- hövt för att kunna ta ett långsiktigt ansvar för uppdraget att infor- mera om premiepensionssystemet. Tvärtom kan sättas i fråga om inte utgångspunkterna för uppdraget inledningsvis varit felaktiga. Enligt utredningen borde tydligare ha framhållits vilken bety- delse för den enskildes premiepension som det övergripande valet mellan tillgångsslag har. Man borde alltså ha betonat att förvalt- ningen av pensionskapital handlar om sammansättning av en lämp- lig fondportfölj.