sou · GTB366d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 68RRV (1999) För utförligare resonemang kring problematiken kring definitioner av statligt företagsstöd se (2004) 69Axelsson (2004) innebär att könsfördelningen var ojämn eftersom andelen kvinnor bland de arbetslösa, enligt AMS, var 44 procent.72 Könsperspektivet förefaller vara bristfälligt integrerat i den gene- rella statliga näringspolitiken och ligger istället ofta som sidofåror med tidsbegränsade anslag. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt konstaterar man att De flesta insatser som har genomförts inom det näringspolitiska området har saknat ett könsperspektiv. Istället har man arbetat för jämställdhet genom att öka andelen företagare som är kvinnor genom riktade insatser.73 En mängd statliga stödformer för att gynna företagsamhet går via den regionala utvecklingspolitiken (här finns också EU:s struk- turfonder). Den regionala utvecklingspolitiken har också ett sam- ordnings- och bevakningsansvar för ett flertal andra politikområ- den.74 Den svenska regionalpolitiken har allt mer kommit att inrik- tas på att regionerna utifrån sina respektive förutsättningar skall skapa konkurrenskraft och tillväxt. har diskussionen om den regionala politiken pågått i två separata fåror. Den offentliga diskursen och den könsteoretiskt kritiska diskursen. De senaste propositioner på området är märkbart könsblinda.75 har det funnits kritik mot hur regionalpolitiken har formulerats och bedrivits. Denna kritik har bland annat formulerats i Den andra sidan av myntet – om regionalpolitikens enögdhet och Om regionalpolitiken blev jäm- ställd – jämställdhetsperspektiv på regionalpolitik.76 Vad är det som har gjort att jämställdhetsperspektivet inte fått genomslag i politi- ken? Den regionala utvecklingspolitikens främsta mål är tillväxt i hela och näringslivsperspektivet betonas starkt. Kanske kan problemen bero på att tillväxtdiskursen ännu inte har lyckats 72AMS (2004) 74Regional utvecklingspolitik omfattar åtgärder främst inom politikområdena regional utvecklingspolitik, näringspolitik, arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik, transport- politik, utveckling av innovationssystem (forskningspolitik), landsbygdspolitik, jordbruks- politik, miljöpolitik, kulturpolitik, IT-politik, elektronisk kommunikation och post, utrikes- handel, export och investeringsfrämjande, storstadspolitik, konsumentpolitik, regional samhällsorganisation, integrationspolitik och allmänna bidrag till kommuner. 1997/98:62 och 2001/02:4 76Friberg (1993) & (2001) internalisera hållbarhetsdiskursen i vilket jämställdhet är en del. Begreppet tillväxt har kritiserats starkt från många olika perspektiv. Uppenbarligen har det varit svårt att formulera ett tillväxtbegrepp som inrymmer social och ekologisk hållbarhet.77 Ur jämställdhets- politiskt perspektiv kan noteras att det obetalda, reproduktiva arbetet fortfarande inte är sett och erkänt som en nödvändig del i att tillskapa tillväxt. Två begrepp som lanserades i propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd är innovationssystem och kluster.78 har termerna fått allt större spridning och betydelse inom den regionala utvecklingspolitiken. Både innovationssystem och kluster är stark manligt färgade begrepp vilket har visats i flera studier, bl.a. gjorda av resurscentra.79 Kluster används på tre olika sätt. För det första ses kluster som en metod för att analysera framgångarna bland företag inom ett visst område. För det andra ses kluster som ett verktyg för att utveckla näringslivet inom ett område. För det tredje ses kluster som en strategi för att skapa regional tillväxt.80 Både i teori och i praktik finns problem med kluster, sett ur ett jämställdhetsperspektiv. De teorier som utvecklats kring kluster utgår från ett bakgrundsmaterial som nästan uteslutande består av mäns erfarenheter och insatser i kluster. Länsstyrelserna runt om i landet har i sina inventeringar av kluster mestadels lyft fram exem- pel på kluster inom traditionella basindustrier och andra näringar där män utgör merparten av företagarna. Det saknas alltså exempel på kluster inom branscher där kvinnor oftast driver företag eller arbetar. Dessutom saknas en analys av företagande kvinnors bidrag till framgång i de kluster som identifierats. Resultatet blir att de finansiella satsningarna på kluster till största delen går till män.81 antog regeringen det nationella programmet för utveckling av innovationssystem och kluster (Visanu).82 Regeringen anslog för perioden –2004. Programmet är en samverkan mellan (Invest in ), och . I en lägesrapport daterad går det inte att utläsa huruvida jämställdhetsperspektivet är integrerat i verksam- 77Gillberg (1999) samt (2001) 79Kristoffersson & (2003) samt (2004) 80Nutek (2001) 81Kristoffersson & (2003) Det finns heller ingen statistik på hur utdelade medel för- delar sig mellan kvinnor och män.83 7.4Slutsatser och förslag till fortsatt arbete Det ska råda lika förutsättningar för kvinnor och män som vill starta eget företag. För att åstadkomma detta kan det behövas riktade satsningar på rådgivning, finansiering och stöd för kvinnliga företagare. Det viktigaste målet bör dock vara att bryta den manliga märkningen av innovationer, entreprenörskap och företagande. Regering, myndigheter och organisationer måste i högre grad analysera och utvärdera politiken utifrån ett genusperspektiv. Satsningar på nyföretagande är en tveksam metod för att lösa arbetsmarknadsproblem. Risken är stor att man för över struktur- ella problem till den enskilda individen. Resultatet kan bli en ny fattigdomsfälla som hårdast riskerar att drabba redan utsatta kvin- nor. Politikens uppgift är att främja ett företagande som är bra för individen och för samhället. Att antalet företag startade av kvinnor tredubblades under 1990- talet tyder på att det finns en grupp kvinnor som är potentiella företagare. Det kan också tyda på att de riktade insatser som gjorts har varit framgångsrika – även om det är svårt att veta exakt hur stor effekt de haft. Mot bakgrund av de stora skillnader som finns mellan kvinnor och män när det gäller företagande, där kvinnor är mer eller mindre en avvikande sort och där normerna kring företagaren som man är stark, finns det skäl att fortsätta med de särskilda projekt som drivs av olika myndig- heter och organisationer för att stödja kvinnliga företagare, entre- prenörer och innovatörer. Den viktigaste uppgiften för framtiden är dock att integrera jäm- ställdhetsperspektivet i allt statligt stöd till företagsutveckling. För att kunna driva en effektiv politik för att främja kvinnors företa- gande måste den könsuppdelade statistiken utvecklas. är endast en bråkdel av all statistik kring företagande könsuppdelad. I Regeringens skrivelse Jämt och ständigt ger regeringen () i uppdrag att utveckla könsupp- delad statistik som gör att man kan identifiera kvinnor respektive män som företagare och därmed följa utvecklingen kring respektive 83 Visanu (2004) köns företagande.84 Denna könsuppdelade statistik är dock ännu inte tillfredsställande. Ett krav från jämställdhetspolitikens sida bör vara att oavsett hur den framtida uppföljningen av de statliga insatserna till näringslivet ska se ut så måste statistiken vara uppdelad på kön. I regleringsbrevet till bör införas krav på könsuppdelad statistik för de personer som söker patent för sina uppfinningar. Om denna statistik inte förs blir utveck- lingen på området omöjlig att följa. Vi vet alltför lite om kvinnors företagande, hur män och kvinnor uppfattar framgång och ledarroll och hur det går till när branscher "könsmärks", hur regionala könskontrakt påverkar kvinnors företagande, vad som skiljer kvinnors och mäns önskemål kring ett gott företagsklimat – för att bara ta några exempel. Forskning kring kvinnors företagande behöver även fortsättnings- vis stödjas. AMS (2004). , , (2001). Den jämställda arbetsplatsen. : Bilda förlag. , (2004). Statlig näringspolitik för företagsfrämjande åtgärder – förslag till uppföljningsmodell. , (1995). Skråsystemet och kvinnors företagande. Företagande som överlevnad för kvinnor i . I Pengarna och livet. Perspektiv på kvinnors företagande. Sid. 35–62 , (2004). , (2001). Finns det ett speciellt företagsklimat för kvinnor som driver företag? I , (red.) Kunskap och handling för företagande och regional utveckling. Arbetsliv i omvandling 2001:04. (1995). Vad kostar det egent- ligen? , (2002). Kön och företagande: en studie av manage- mentkonsulter. I , , (red.) Om kvinnor och entreprenörskap. (1993). Den andra sidan av myntet: om regionalpolitikens enögdhet. En idéskrift ur kvinnligt perspektiv från Glesbygds- myndigheten. , (1999). From green image to green practice: normative action and selfregulation. Hallencreutz, , Lundequist, Per & , (2003). Genusperspektiv på innovationssystem: exemplet svensk musikindustri. , , (2002). Om kvinnor och entreprenörskap. ITPS (2005). Pressmeddelande med bilaga. (2004). Statistikrapport – statistisk uppföljning av Rapport 2003. (2004). Det går långsamt fram jämställd- heten inom jord- och skogsbruk. , , (2003). På jakt efter jämställda kluster i . En studie utförd av inom ramen för det nationella programmet för utveckling av innovationssystem och kluster vid , och . Lidestav, (2003). Vad gör kön i skogen? Fakta skog, nr 10 2003. Lundåsen, , (2005). Gender differences in the access to managerial and entrepreneurial positions. (2001). Om regionalpolitiken blev jämställd: jämställdhetsperspektiv på regionalpolitik. (2001). Regionala vinnarkluster: en fråga om kompetens- försörjning, värdeskapande relationer och barriärbrytande visioner. (2002). Kvinnors företagande – format av samhället. (2004). , (2001). Kön och teknik i förändring. Svenska kvinnors patenterade uppfinnande 1885-1998. Tema T Rapport 36/2001. (2003). Företags- och anställningsformer i förändring. (2004). Vem blir företagare i ? & (2004). Innovativa – en strategi för tillväxt genom förnyelse. , och , (2004). Kluster som regionalpolitiskt redskap i ett könsperspektiv. Män som hjältar i manliga kluster? 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling. 1997/98:62 Regional tillväxt för arbete och välfärd. /02:1 Budgetpropositionen . 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. 2004/05:1 Budgetpropositionen . RRV (1999). Hur fördelas företagsstödet? SCB (2003). Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) 2003. SCB (2004). Arbetskraftsundersökningen () . Statistiska meddelanden AM 10 . SCB (2004). Jordbruksföretag, företagare och ägoslag 2003. Statiska meddelanden JO 34 . SCB (2004). SCB (2004). På tal om kvinnor och män. 2002/03:140 Jämt och ständigt. Regeringens jämställdhets- politik och handlingsplan för mandatperioden. SOU 1998:6 Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda . Delbetänkande från Kvinnomakt- utredningen. SOU 1996:69 Kompetens och kapital: om statligt stöd till företag. SOU 2002:40 Statlig skog och skyddad mark. , (1995). Kvinnors företagande – en avspegling av samhället. I Pengarna och livet. perspektiv på kvinnors företagande. , (2003). Små företag – lösning på vad och för vem? I Ute och inne i svenskt arbetsliv. Forskare analyserar och spekulerar om trender i framtidens arbete. Arbetsliv i omvandling 2003:08. , (2005). Working Paper från 2005:1. Sätre , (2003). Kollektivt entreprenörskap: Om utveckling som trotsar den ekonomiska klokheten. I Ute och inne i svenskt arbetsliv. Forskare analyserar och spekulerar om trender i framtidens arbete. Arbetsliv i omvandling 2003:08. Sätre , (2004). Företagande som bieffekt. Om utvecklingen från anställda till företagare och avsaknaden av en strategisk tillväxtpolitik. TCO (2004). Starta eget – bara för män? TCO granskar nr 2/04. Visanu (2004). Lägesrapport nr 2 rörande det nationella programmet för utveckling av innovationssystem och kluster. 8Pappapolitik1 och obetalt hemarbete Att män ska ta större del i arbetet med hem och barn har varit en central strävan i jämställdhetspolitiken allt . Det politiska reformarbetet har främst gällt föräldraförsäkringen, men har denna ambition vidgats till att gälla även poli- tiken om föräldraskap efter skilsmässa eller separation, dvs. frågor om den juridiska vårdnaden om barn liksom deras boende hos och umgänge med föräldrarna. Politiken vad gäller föräldraförsäkringen och vårdnadsfrågorna kan förstås som försök att skapa både jämställdhet och nya fäder2, något som vi här genom att låna ett begrepp från historikern kallar för pappapolitik.3 Jämställdhetspolitiken har fokuserat mäns beteende och ansvar inom främst två målområden: dels arbetet med hem och barn, dels det sexualiserade våldet. Båda dessa områden fokuserar män utifrån deras privata relationer till kvinnor och barn, framför allt män i egenskap av makar, sambor och fäder. Men dessa målområden utgår från två helt olika synsätt på män. I det ena mål- området utgår man från en föreställning om män som fullt kapabla till att ta hand om sina barn och där är strävan att papporna ska komma hem i större utsträckning. I det andra målområdet är mannen däremot en våldsverkare som resten av familjen ska skyd- das ifrån. Strävan är att han ska hålla sig ifrån hemmet, kvinnan och barnen. Det är tydligt att vägen till jämställdhet ser helt olika ut på de båda målområdena: att männen ska komma hem respektive hålla sig därifrån. Detta kapitel inleds med ett avsnitt om pappapolitikens historia. Därefter följer en principiell diskussion om pappapolitikens svårig- heter. Sedan redogörs för utvecklingen i samhället vad gäller föräldraförsäkringen liksom frågor om 1Pappapolitik är ett begrepp som historikern (2002) använder som en benäm- ning på en politisk ambition att omforma fäders relation till familj och barn. 2Eriksson (2003 a). 3Klinth (2002). Obetalt hemarbete och pappapolitik vårdnad, boende och umgänge. Kapitlet avslutas med en diskussion kring jämställdhetspolitikens förhållningssätt till å ena sidan mäns omsorgsansvar, å andra sidan mäns våld inom familjen och den eventuella målkonflikt som kan ligga mellan dessa områden. Historikern använder i sin avhandling med barn benämningen pappapolitik för den politiska ambitionen att via föräldraförsäkringen omforma fäders relation till familj och barn. Den svenska pappapolitiken formerades under slutet av 1960- talet och . könsrollsdebatt ställdes krav på att jämställdheten inte enbart skulle handla om kvinnor, utan även involvera män. Utgångspunkten var en strävan efter dubbel emancipation, att ingen kvinnlig frigörelse var möjlig utan en motsvarande manlig. Den kvinnliga frigörelsen skulle handla om rätten till yrkesarbete och ekonomisk självständighet, medan den manliga frigörelsen skulle innebära ett aktivt och jämlikt föräldraskap. I debatten motiverades det nya faderskapet dels utifrån mäns behov av frigörelse från en destruktiv mansroll i form av kriminalitet, sjukdom och tidig död, dels utifrån pojkars behov av manliga förebilder för att själva bli jämställda män. Den närvarande och omvårdande faderns betydelse för barns, främst pojkars, psykologiska och sociala utveckling var ett centralt tema i debatten. Idealet var den manlige brytaren, en man som i sitt föräldraskap tillägnade sig traditionellt kvinnliga kvaliteter. Kort sagt antogs fadersfrånvaro vara orsaken till den destruktiva mansrollen och den nya närvarande och omvårdande fadern skulle vara lösningen. väcker frågan om de hemvändande nya papporna ansågs ha något positivt att föra med sig in i familjen eller om faderskapet framförallt ansågs vara ett sätt att reformera männen. Han menar dock att diskussionen om det nya faderskapets värde och fadersfrånvarons risker framförallt var ett sätt att legitimera kvinnors yrkesarbete. Visionen om dubbel emancipation har varit utgångspunkten även för den svenska jämställdhetspolitiken. En ung liberal riksdags- ledamot sammanfattade jämställdhetspoliti- kens motto med att den ska skaffa mamma jobb och göra pappa 4 Detta avsnitt baseras på (2002) avhandling och hans artikel i den andra delen av betänkandet från denna utredning (2005). Obetalt hemarbete och pappapolitik med barn.5 Enligt var föräldraförsäkringen som trädde i kraft det främsta uttrycket för visionen om dubbel emancipation. Män fick i historien rätt till betald ledighet för att ta hand om sina barn. Andra centrala reformer som var uttryck för visionen om dubbel emancipation var särbeskatt- ningen 1971 och beslutet om daghemsutbyggnaden . Denna vision har mynnat ut i att den svenska välfärdsstaten är utformad efter att varje människa ska ha ett individuellt försörjnings- och omsorgsansvar oberoende av kön.6 Frågan om pappaledighet hade i den familje- och jämställdhets- politiska debatten hanterats separat från vård- nadsfrågor. 1991 tillsatte regeringen om papporna barnen och arbetslivet, kallad Pappagruppen7, för att arbeta med frågan om papporna och föräldraledigheten. Pappagruppen kopp- lade ihop frågorna om vårdnad med pappaledighet, vilket var ett nytt förhållningssätt. Gruppen riktade kraftig kritik mot de svenska vårdnadslagarna och menade att de motverkar en strävan efter att öka männens ansvar för barnen. För både gifta och ogifta föräldrar gällde att i den mån de inte kunde komma överens om gemensam vårdnad, vilket den ena föräldern i praktiken hade vetorätt emot, uppstod en vårdnadstvist.8 Att inte ha gemensam vårdnad som huvudprincip ansåg Pappagruppen därför vara kon- fliktdrivande. Eftersom pappor inte betraktas som fullvärdiga föräldrar i lagen kommer de kanske inte heller att ta ett större prak- tiskt ansvar för barnen, resonerade Pappagruppen. De menade att männen utsätts för diskriminering genom att mödrar oftare får enskild vårdnad i vårdnadstvister och att denna diskriminering inte minst drabbar barnen, genom att de ofta förlorar kontakten med pappan efter skilsmässa.9 Pappagruppen förordade automatisk gemensam vårdnad till den man som bekräftat faderskapet, alltså även för fäder som varken är gifta eller sammanboende med modern. Gruppen argumenterade för att en lagregel inte kan bygga på undantagsfallen, att vissa pappor är dåliga pappor. Det finns dåliga föräldrar av båda könen och samhället bör inte underlätta för fäderna att smita undan sina 5Klinth (2002) s. 243. 6Sainsbury (1999). 7Bland Pappagruppens ledamöter återfinns nuvarande jämställdhetsminister . 8Den dåvarande lagen innebar en betoning av gemensam vårdnad men när föräldrarna inte kunde komma överens var domstolen tvungen att välja en av föräldrarna som vårdnads- havare. Obetalt hemarbete och pappapolitik förpliktelser gentemot barnen. Pappagruppen föreslog att enskild vårdnad skulle avskaffas helt, men kunde också tänka sig en mellanväg där den ena förälderns vetorätt avskaffades så att det istället skulle krävas oberoende och utomstående bedömningar som övertygande talar emot gemensam vårdnad. 8.2Fyra principiella frågor för pappapolitiken Fyra principiella frågor kan lyftas fram när det gäller pappapoliti- kens ställning inom eller i förhållande till jämställdhetspolitiken: 1.Pappapolitik som rättighet, möjlighet och skyldighet för män. 2.Pappapolitikens räckvidd och frågan om politisk styrning. 3.Pappapolitikens relation till tanken om barnets bästa. 4.Pappapolitikens relation till mäns våld mot kvinnor och barn. Här följer en diskussion kring dessa principiella frågor som en bak- grund till de följande avsnitten om pappapolitikens utveckling och möjliga effekter i samhället . Pappapolitik som rättighet, möjlighet och skyldighet Sociologen belyser i sin avhandling av Pappa hur 1990-talets politik om föräldraskap efter skilsmässa eller separation kan förstås som försök att skapa både jämställdhet och nya fäder, liksom hur denna i grunden positiva strävan blir problematisk när fäder inte tar sitt omsorgsansvar eller i de fall de utövar våld mot modern och/eller barnen.10 har fokus i skandinavisk socialpolitik förskjutits från försök att få kvinnor ut i arbetslivet till att få männen in i familjen, enligt forskaren främsta strävan är med andra ord att göra det möjligt för män att delta i familjelivet på samma villkor som kvinnor. Højgaard menar att sådana åtgärder syftar till att ge män en juridiskt officiellt understödd tillgång till omsorg i hemmet.12 Tillgång till omsorg i hemmet är en intressant formulering som tolkar som möjlighet att ge omsorg till barn. Hon menar att mäns del- 10Eriksson (2003 a). 11Højgaard (1997) refererad i (2003 a). 12Eriksson (2003 a) s. 66. Obetalt hemarbete och pappapolitik tagande i familjelivet på samma villkor som kvinnors inte framställs som en skyldighet att ge omsorg, utan snarare som en rättighet att ge omsorg. Detta mönster, att betona mäns rätt och möjlighet att ge omsorg men inte deras ansvar eller skyldighet, är utmärkande för den svenska politiken om föräldraledighet liksom frågor om barns vårdnad, boende och umgänge efter föräldrars separation. Mäns föräldraskap formuleras till stor del som ett erbjudande och ett fritt val, vilket innebär att män i större utsträckning än kvinnor kan tacka nej eller bara säga ja till vissa delar av föräldraskapet.13 Pappapolitikens räckvidd och frågan om politisk styrning Frågan om pappapolitik som mäns rättigheter, möjligheter och skyldigheter är också en fråga om politikens räckvidd liksom i vilken utsträckning och i vilka sammanhang som politisk styrning är önskvärd. Så länge en parrelation pågår är möjligheterna att med politiska medel ingripa i de vardagliga förhandlingarna om ansvarsfördelningen mellan mödrar och fäder begränsade till att ändra regelverket kring föräldraförsäkringen, genom att t.ex. öka kvoteringen. Detta är dock ingen tvingande åtgärd, föräldraförsäk- ringen utgör snarare ett erbjudande om ersättning till föräldrarna från statens sida. Men i samband med en skilsmässa eller separation kan mödrar och fäder använda sig av lagstiftningen för att stödja sin sak.14 menar att efterkrigstidens ökande antal skilsmäs- sor och separationer har bemötts politiskt genom en modifiering av kärnfamiljen som institution, vilken hon benämner den separerade kärnfamiljen. Denna nya kärnfamiljsinstitution innebär juridiskt reglerade relationer mellan å ena sidan mödrar och fäder, å andra sidan föräldrar och barn. Att modern och fadern har gemensam vårdnad har i allt större utsträckning framhållits som den bästa formen av vårdnad om barn.15 Lagstiftaren har allt mer önskat öka bruket av gemensam vårdnad för att öka möjlig- heterna för barn att ha en nära relation till båda föräldrarna även efter en skilsmässa eller separation. menar att den separerade kärnfamiljen är mer öppen för politisk/statlig interven- tion än den traditionella kärnfamiljen. Dagens svenska pappor kan 13Klinth (2002, 2005), (2003 a). 14Eriksson (2003 a). 15Nordborg (1997). Obetalt hemarbete och pappapolitik inte bara utifrån en allmän jämställdhetssträvan hämta stöd för sina krav på vårdnad och umgänge, de kan också använda lagen som stöd för att få bestämmanderätt över och tillgång till sina barn.16 Pappapolitikens relation till tanken om barnets bästa Frågan om föräldrars rättigheter och skyldigheter när det gäller sina barn är även en fråga om vad som är bäst för barnen. Både kvinnor och män kan av olika skäl vara olämpliga som föräldrar och i dessa fall är ett mindre tvingande regelverk att föredra t.ex. vad gäller föräldrars skyldighet till umgänge med sitt barn efter separation, för att i möjligaste mån undvika att barn far illa. Det måste finnas fungerande nödutgångar för dessa fall. Det ligger nära till hands att anta att en förälder som väljer att inte ta sitt omsorgsansvar inte heller är intresserad av en nära relation till sitt barn, vilket gör denna person till en olämplig förälder. finns argument om att fäder fortfarande låter sig hindras av tradi- värderingar och attityder, trots att de egentligen vill ta hand om sina barn. Det är också möjligt att den valfrihets- och gåvoretorik som enligt omgärdar mäns föräldraledig- het och omsorgsansvar leder fram till att fäder väljer vissa, mer attraktiva, delar av föräldraskapet och väljer bort andra som inte är lika givande.