sou · GTB315d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Om personen inte utgör ett hot mot allmän ord- ning eller säkerhet i begreppets EG-rättsliga betydelse är det dock inte möjligt meddela ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för understigande om det är fråga om en utlänning som omfattas av familjeåterföreningsdirektivet. Om utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet kan uppehållstillståndet begränsas till eftersom en sådan ordning får betraktas som förmånli- gare än att ett avslagsbeslut meddelas. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges ett barn som behöver vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får vidare ges ett barn eller till en man om det behövs för att genomföra en fader- skapsutredning. Om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd getts ett barn enligt första eller andra stycket, får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges också till barnets vårdnadshavare. Som en följd av införandet av nya bestämmelser har paragrafen fått ny numrering. En utlänning som med stöd av 4 b § andra stycket beviljas uppehålls- tillstånd på grund av familjeanknytning skall vid första beslutstillfäl- let ges ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Detsamma gäller när uppe- hållstillstånd beviljas utlänningens barn med stöd av 4 b § första stycket. Paragrafen har fått ny numrering och hänvisningen till tidigare para- graf har justerats med hänsyn till den nya numreringen av den para- grafen. En utlänning som med stöd av § har fått ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd på grund av familjeanknytning får ges ett nytt tidsbe- gränsat eller permanent uppehållstillstånd endast om förhållandet be- står. En utlänning med familjeanknytning enligt 4 b § andra stycket som har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges ett permanent uppehållstillstånd. Om det finns särskilda skäl, får permanent uppe- hållstillstånd ges före tvåårsperiodens slut. Har ett förhållande upphört, får uppehållstillstånd ändå ges, om 1. utlänningen har särskild anknytning till , 2. förhållandet har upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen, eller utlänningens barn, utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid, eller 3. andra starka skäl talar för att utlänningen skall ges fortsatt uppe- hållstillstånd. Paragrafen har fått ny numrering och hänvisningar till tidigare para- grafer har justerats med hänsyn till justeringar av dessa. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i skall ha utverkat ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehålls- tillstånd får inte bifallas efter inresan. Detta gäller dock inte om 1. utlänningen kan beviljas uppehållstillstånd här med stöd av 2 a kap. 2, 3 eller 4 § eller har rätt till uppehållstillstånd här enligt 3 kap. 4 §, 2.utlänningen av humanitära skäl bör få bosätta sig här, 3.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tids- begränsat uppehållstillstånd som getts en utlänning med familjean- knytning med stöd av 4 § tredje stycket eller 4 b § andra stycket, 4.utlänningen kan beviljas eller har tidsbegränsat uppehållstill- stånd här med stöd av 4 d §, eller 5.det annars finns synnerliga skäl. En utlänning får beviljas uppehållstillstånd trots vad som sägs i första stycket om –utlänningen enligt 4 § andra –fjärde styckena eller 4 b § första stycket 1, 2, 2 a, 3 eller 4 eller andra stycket 1 eller 2 har stark anknyt- ning till en person som är bosatt i , och –det inte skäligen kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. I hänvisningarna i andra och tredje stycket till de olika bestämmel- serna i utlänningslagen har gjorts justeringar av redaktionell art. Beslut om visering, uppehållstillstånd, ställning som varaktigt bosatt och arbetstillstånd meddelas av . Beslut om visering och uppehållstillstånd får meddelas också av . Regeringen och, i den utsträckning regeringen föreskriver, Migra- tionsverket får ge andra myndigheter rätt att besluta om sådana till- stånd. Regeringen får ge ett organ som är knutet till exportråd rätt att besluta om visering. Ett tillägg har gjorts i första stycket varav det framgår att det är som fattar beslut också i fråga om ställning som varaktigt bosatt i . Om utlänningen har rest in i landet, får ett uppehållstillstånd återkallas 1. om han bedriver sådan verksamhet som kräver arbetstillstånd utan att ha sådant tillstånd, eller 2. om det med hänsyn till hans tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att han kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller i något annat nordiskt land. Återkallelse enligt första stycket får ske endast om frågan har väckts innan utlänningen har varit bosatt här med uppehålls- tillstånd. Vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd bör återkallas för en utlänning som har rest in i skall hänsyn tas till utlänningens anknytning till det svenska samhället och till om andra humanitära skäl talar mot att tillståndet återkallas. Därvid skall särskilt beaktas utlän- ningens levnadsomständigheter och familjeförhållanden samt hur länge utlänningen har vistats i . Paragrafens tidigare andra punkt i första stycket har utgått. Jfr av- snitt 10.1.1. Vidare har ett nytt tredje stycke införts som innebär att man i dessa fall, liksom vid återkallelse enligt 2 kap. 9 §, skall beakta humanitära skäl inför ett återkallelsebeslut. Utöver vad som följer av 2 a kap. 3 § får regeringen meddela före- skrifter om 1.uppehållstillstånd för studier eller besök, och 2.uppehållstillstånd av humanitära skäl. Regeringen får också meddela föreskrifter om att en ansökan om uppehållstillstånd får bifallas om det följer av en överenskom- melse med främmande stat, samt att uppehållstillstånd får återkallas för de utlänningar som omfattas av avtalet om ett Europeiskt ekono- miskt samarbetsområde (EES) eller avtalet mellan Europeiska gemen- skapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra si- dan om fri rörlighet för personer även i andra fall än de som anges i 11 § första stycket. Regeringen får också meddela föreskrifter om att uppehållstillstånd får ges och återkallas avseende tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta i annan EU-stat och anhörig till sådan utlänning. Sista stycket i paragrafen är nytt. I stycket ges regeringen möjlighet att göra de föreslagna tilläggen i 3 och 4 kap. utlänningsförordningen avseende varaktigt bosatta i andra EU-stater. För dessa skall likar- tade villkor gälla som för EES-medborgare. En tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatt i annan EU-stat och som vistas i får utvisas från gemenskapens terri- torium om han eller hon utgör ett allvarligt hot mot allmän ordning eller säkerhet. Utvisning enligt denna paragraf får beslutas av den domstol som handlägger brottmålet i samband med att tredjelandsmedborgaren döms för brott. Vid prövningen av om utvisning skall ske skall domstolen beakta hur länge bosättningen inom gemenskapens territorium varat, tredjelands- medborgarens ålder, följderna för tredjelandsmedborgaren och dennes familjemedlemmar samt banden med bosättningslandet eller avsakna- den av band med ursprungslandet. En dom eller ett beslut om utvisning från gemenskapens territorium skall innehålla förbud för tredjelandsmedborgaren att återvända till territoriet eller utan tidsbegränsning. Innan beslut enligt denna paragraf fattas skall yttrande i frågan in- hämtas från som skall samråda med den stat i vilken tredjelandsmedborgaren har sin ställning som varaktigt bosatt. Paragrafen är ny och innehåller en ny variant av utvisning på grund av brott. Det blir nu möjligt att utvisa en tredjelandsmedborgare som har ställning som varaktigt bosatt i annan EU-stat från hela unionens territorium. Frågan behandlas i avsnitt 10.3. Där framhålls att tillämpningen av paragrafen bör vara restriktiv. Möjligheten att utvisa en tredjelandsmedborgare från unionens territorium behand- las i artikel 22.3 i direktivet om varaktigt bosatta. beslut i fråga om avvisning eller utvisning samt om avslag på en ansökan om uppehållstillstånd eller om att få ställ- ning som varaktigt bosatt eller om återkallelse av ett uppehållstillstånd eller av ställning som varaktigt bosatt får av utlänningen överklagas till . beslut i fråga om arbetstill- stånd eller återkallelse av arbetstillstånd får av utlänningen överklagas till nämnden under förutsättning att frågan om tillstånd har behand- lats i samband med ett beslut i fråga om avvisning eller utvisning. består av ordförande och övriga ledamöter till det antal regeringen bestämmer. För ordförande skall finnas er- sättare. Ledamöter och ersättare för ordförande utses av regeringen. Ordförande och ersättare för ordförande skall vara jurister och ha er- farenhet av tjänstgöring som domare eller annan likvärdig erfarenhet. Genom tillägget i första stycket kan beslut i fråga om ställning som varaktigt bosatt överklagas på samma sätt som beslut i fråga om uppehållstillstånd. Motivering av beslut, m.m. Bestämmelserna i 20 § förvaltningslagen om motivering av beslut gäller även för beslut som meddelas i ärenden enligt denna lag, om inte något annat följer av andra eller tredje stycket. Ett beslut i fråga om uppehållstillstånd eller om ställning som var- aktigt bosatt skall alltid innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet. Vid beslut om visering eller arbetstillstånd får skälen som ligger till grund för beslutet utelämnas. En utlänning som omfattas av avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer, utan att vara medborgare i ett EES-land eller i , har dock alltid rätt till motivering av ett beslut om visering om det går honom emot. I ett ärende om uppehållstillstånd eller om ställning som varaktigt bosatt skall sökanden skriftligen underrättas om det beslut varigenom ärendet avgörs. I ett ärende om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 § eller som rör familjeåterförening mellan tredjelandsmedborgare enligt 2 kap. 4 b § första stycket 3 eller 4, skall sökanden få underrättelse om det beslut varigenom ärendet avgörs senast från det att an- sökan lämnades in. Om särskilda skäl föreligger får tiden förlängas. I ett ärende om att få ställning som varaktigt bosatt enligt 1 a kap. skall sökanden få underrättelse om det beslut varigenom ärendet av- görs senast från det att ansökan lämnades in. Om särskilda skäl föreligger får tiden förlängas. Av underrättelsen skall framgå innebörden av att ha ställning som varaktigt bosatt. I ett ärende där en varaktigt bosatt i annan EU-stat ansökt om att få uppehållstillstånd skall underrättelse ske av det beslut varigenom ärendet avgörs senast från det att ansökan lämna- des in. Tiden får förlängas med högst om det föreligger särskilda skäl. Sökanden skall i sådant fall få upplysning om att tiden kommer att förlängas. Vad som sagts i sjunde stycket gäller även när familjemedlemmar till en varaktigt bosatt i annan EU-stat ansöker om uppehållstillstånd. Motiven till ändringarna i bestämmelsen finns i avsnitt 11.1–11.4. Tillägget i andra stycket innebär att en motiveringsskyldighet före- skrivs också för beslut som rör ställning som varaktigt bosatt. Det nya innehållet i fjärde stycket innebär att underrättelser av beslut som innebär att ett ärende om uppehållstillstånd avgörs, skall ske skriftligen. Ärendet kan avse beslut både efter ansökningar om uppehållstillstånd och efter återkallelse av sådant tillstånd. Samma formkrav skall gälla för ärenden som rör ställning som varaktigt bosatt. Femte–åttonde styckena Dessa nya stycken innebär att beslutande myndighet i första instans måste iaktta vissa frister vid handläggningen av ärenden om uppe- hållstillstånd eller om att få ställning som varaktigt bosatt. Om sär- skilda skäl föreligger får fristerna förlängas. Med särskilda skäl av- ses t.ex. att sökanden inte lämnar in erforderligt beslutsunderlag och beslutande myndighet trots föreläggande inte får in detta. Även i fall där utredningen är vidlyftig kan skäl för förlängning av fristen anses vara för handen. I kap. 14 har utredningen framhållit att det förhållandet att ett ärende redan legat när de nya bestämmel- serna träder i kraft bör kunna utgöra ett sådant särskilt skäl som inne- bär att handläggningstiden får förlängas . Att underrättelsen skall ha visst innehåll framgår av sjätte stycket. Besked skall ges i visst fall om att fristen kommer att överskridas enligt sjunde stycket. skall på begäran av regeringen, , eller en polismyndighet lämna ut uppgifter om en utlännings personliga förhållanden, om uppgifterna behövs i ett ärende om uppehållstillstånd, ställning som varaktigt bosatt eller för verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning. Om utlänningen i ett ärende enligt denna lag åberopar intyg om sin psykiska eller fysiska hälsa, skall hälso- och sjukvårdsmyndighet på begäran av den myndighet som handlägger ärendet lämna upp- lysningar som kan vara av betydelse för att bedöma uppgifterna i in- tyget. Ett tillägg har gjorts i första stycket avseende ärenden om ställning som varaktigt bosatt. 15.2Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Utländska medborgare som jämställs med svenska Utländska medborgare som på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), 3. avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater åena sidan, och å andra sidan om fri rörlighet för personer, skall när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag jämställas med svenska medborgare under de förutsättningar som anges i före- skrifter av regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer. Detsamma gäller make, sambo och barn samt andra familjemed- lemmar till sådana utländska medborgare. Utländska medborgare med ställning som varaktigt bosatta i eller i annan EU-stat, som är bosatta i och som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från EG-rätten skall vid studier i när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag jämställas med svenska medborgare under de förutsättningar som anges i föreskrif- ter av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Andra stycket är nytt och har tillagts för att tillgodose kravet på lika- behandling som finns i artiklarna 11 och 21 i direktivet om varaktigt bosatta. Frågan behandlas i avsnitt 9.3. Rubriken har justerats med hänsyn till att paragrafen efter ändringen omfattar även andra ut- ländska medborgare än medborgare i EU/EES-land och . 15.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande Rekryteringsbidrag får lämnas till studerande som är utländsk med- borgare om han eller hon på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), 3.avtalet om fri rörlighet för personer mellan Europeiska gemen- skapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan. Detsamma gäller make, sambo och barn samt andra familjemed- lemmar till sådana utländska medborgare. Utöver vad som följer av första stycket får rekryteringsbidrag läm- nas till studerande som inte är svensk medborgare, om den studerande 1.är bosatt i , och 2. har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genom- gå utbildning här. Rekryteringsbidrag får också lämnas till en utländsk medborgare med ställning som varaktigt bosatt i eller annan EU-stat, som bor i och som kan härleda rättigheter från EG-rätten. Sista stycket är nytt och har tillagts för att tillgodose kravet på lika- behandling som finns i artiklarna 11 och 21 i direktivet om varaktigt bosatta. Frågan behandlas i avsnitt 9.3. 15.4Förslaget till förordning om ändring i utlännings- förordningen (1989:547) För en utlänning som är medborgare i en stat som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller eller har ställning som varaktigt bosatt i EU-stat skall den uppehållstillståndsfria tiden alltid räknas från inresan i . En sådan utlänning har även rätt att vistas i utan uppehållstillstånd om han eller hon har en an- ställning här men är bosatt inom en annan stat som omfattas av EES- avtalet eller , dit utlänningen vanligtvis återvänder minst en gång . Ett tillägg har gjorts för att åstadkomma att personer med ställning som varaktigt bosatta ges en likvärdig behandling med unionsmed- borgare. Närmare föreskrifter om bestämmande av kravet på försörjningsförmå- gan som avses i 1 a kap. 4 § utlänningslagen (1989:529) meddelas av . I 1 a kap. 4 § UtlL anges att regeringen eller den myndighet regeringen utser skall utfärda föreskrifter som närmare anger försörjningskra- vets innebörd. Den uppgiften skall ha. Tidsbegränsade uppehållstillstånd får inte beviljas än utlänningens pass gäller, om inte utlänningen 1)är medborgare i ett land som ingår i det Europeiska ekono- miska samarbetsområdet (EES), 2)är medborgare i , 3)är en sådan anhörig som avses i 3 kap. 5 b § första till fjärde styckena, eller 4)det annars föreligger särskilda skäl. En justering har gjorts i tredje punkten med anledning av utred- ningens förslag till nytt stycke i 3 kap. 5 b § UtlF. För tredjelands- medborgare skall alltid gälla att tidsbegränsade uppehållstillstånd inte får beviljas än utlänningens pass gäller. Att en annan ordning gäller för EES-medborgare och deras anhöriga beror på att de inte ens behöver uppvisa pass för att få uppehållstillstånd. Enligt 3 kap. 5 a och 5 b §§ räcker det att uppvisa ett giltigt identitetskort. För tredjelandsmedborgare skall dock alltjämt gälla att de skall upp- visa pass för att få resa in i och få uppehållstillstånd här. Uppehållstillstånd skall beviljas en utlänning som visar upp ett giltigt pass eller identitetskort, är medborgare i ett land som ingår i Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i och som inte enligt 1 kap. 4 § första stycket utlänningslagen (1989:529) är un- dantagen från kravet på uppehållstillstånd. För att beviljas uppehålls- tillstånd måste utlänningen uppfylla villkoren i något av andra till sjunde eller tionde styckena. Arbetstagare som har ett anställningsbevis och egna företagare som genom en handling kan visa att de är egna företagare skall beviljas uppehållstillstånd . Uppehållstillståndet kan förnyas. För arbetstagare gäller att om anställningstiden överstiger men understiger , får uppehållstillstånd beviljas under anställningens varaktighet. De som tillhandahåller eller tar emot tjänster och kan styrka detta genom en handling skall beviljas uppehållstillstånd för den tid som tjänsten utförs. Egna företagare som har upphört med sin verksamhet skall beviljas uppehållstillstånd och kunna få tillståndet automatiskt för- nyat förutsatt att de har uppnått när de upphör med sin verksamhet, be- drivit sin verksamhet i och varit bosatta i , eller slutar sin verksamhet på grund av en bestående arbetsoförmåga och utan avbrott har bott i under , eller slutar sin verksamhet på grund av arbetsoförmåga som är en följd av ett olycksfall i arbetet eller en yrkessjukdom som berättigar till pension som helt eller delvis betalas av en svensk institution, eller oavbruten verksamhet och bosättning i har fortsatt sin verksamhet i en annan EES-stat eller och be- hållit sin bostad i till vilken de återvänt minst en gång . Egna företagare för vilka fjärde stycket inte gäller och pensione- rade arbetstagare för vilka inte gäller kommissionens förordning (EEG) nr 1251/70 av om arbetstagares rätt att stanna kvar inom en medlemsstats territorium efter att ha varit anställda där skall beviljas uppehållstillstånd . Detta förutsatt att de får en pension som är tillräcklig för uppehället och, om de inte omfattas eller kommer att omfattas av den svenska socialförsäkringen, har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i . Ett uppehållstillstånd får omprövas efter de första två årens bosättning. Det skall kunna förnyas . Studerande skall beviljas uppehållstillstånd för den tid som utbild- ningen varar. Om utbildningen pågår längre än får uppehålls- tillstånd beviljas i taget. Uppehållstillståndet kan förnyas. För att få uppehållstillstånd skall de studerande vara inskrivna vid en erkänd utbildningsanstalt och försäkra att de har tillräckliga egna medel för sin försörjning samt, om de inte omfattas eller kommer att omfattas av den svenska socialförsäkringen, ha en heltäckande sjuk- försäkring som gäller i . Övriga medborgare i ett EES-land eller skall beviljas uppe- hållstillstånd , om de har tillräckliga medel för sin försörj- ning och, om de inte omfattas eller kommer att omfattas av den svenska socialförsäkringen, har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i . Ett uppehållstillstånd får omprövas efter de första två årens bosättning. Det kan förnyas . Arbetstagare som nämns i andra stycket skall inte få sitt uppe- hållstillstånd återkallat bara därför att de antingen är an- ställda, om orsaken är att de är tillfälligt oförmögna att arbeta på grund av sjukdom eller olycksfall, eller de är ofrivilligt arbetslösa och detta bekräftats av arbetsförmedlingen. När uppehållstillståndet första gången förnyas får tillståndstiden begränsas. Den får dock inte bli kortare än om arbetstagaren varit ofrivilligt arbetslös i följd. Rätten för egna företagare att efter avslutad verksamhet få uppe- hållstillstånd enligt fjärde stycket påverkas inte, om de vistats utan- för högst eller om de lämnat för att göra militärtjänst. Rätten påverkas inte heller av att en företagare efter avslutad verksamhet under högst vistas utomlands. Uppehållstillstånd skall beviljas medborgare i under de förutsättningar som sägs i artikel 2 i Kommissionens förordning (EEG) nr 1251/70 av om arbetstagares rätt att stanna kvar inom en medlemsstats territorium efter att ha varit anställda där. Vad som föreskrivs i denna paragraf skall också gälla utlänning som visar upp ett giltigt pass och har ställning som varaktigt bosatt i en EU- stat. Genom tillägget i paragrafen likställs möjligheterna att få uppehålls- tillstånd för varaktigt bosatta med EES-medborgarnas. Frågan be- handlas i avsnitt 8.3. Uppehållstillstånd skall beviljas en utlänning som på något sätt enligt denna paragraf är anhörig till en medborgare i en EES-stat och som inte omfattas av bestämmelserna i 5 a § eller enligt 1 kap. 4 § första stycket utlänningslagen (1989:529) är undantagen från kravet på uppe- hållstillstånd. Uppehållstillståndet beviljas i samma omfattning som för den medborgare i EES-staten som utlänningen har anknytning till mot uppvisande av giltigt pass eller identitetskort, släktskapsintyg eller intyg om att utlänningen är beroende av medborgaren i EES- staten eller dennes maka eller make. Utlänningen skall i förekom- mande fall också visa upp de handlingar eller bevis som krävs för att styrka vad som anges under 1–5 samt stå i följande släktskapsförhål- lande till en medborgare i en EES-stat som nämns i 1) 5 a § andra och tredje stycket: maka eller make, deras barn som är eller som är beroende av dem för sin försörjning, och släktingar i närmast föregående led till medborgaren i EES- staten eller dennes maka eller make och som är beroende av dem för sin försörjning, 2) 5 a § fjärde stycket: maka eller make, deras barn som är eller som är beroende av dem för sin försörjning, och släktingar i närmast föregående led till medborgaren i EES- sta- ten eller dennes maka eller make, 3) 5 a § femte stycket: maka eller make, deras barn som är eller som är beroende av dem för sin försörjning, och släktingar i närmast föregående led till medborgaren i EES- sta- ten eller dennes maka eller make och som är beroende av dem för sin försörjning; förutsättningen är att de har tillräckliga medel för sin försörjning och, om de inte omfattas eller kommer att omfattas av den svenska socialförsäkringen, har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i , 4) 5 a § sjätte stycket: maka eller make, och