sou · GTB381d3 · 2006-01-01 00:00:00 — På alla fyra universiteten initierades forskar- utbildning tämligen efter det att professurerna tillsatts. (2003) konstaterar i Socialt Arbete – en genom- lysning av ämnet (och för arbets- liv och Socialvetenskap) att ämnet socialt arbete omkring har utvecklats till ett förhållandevis stort vetenskapligt forskningsämne vid dessa universitet. Ämnet har en andel av doktorsexamina, docentkompetenta lärare, befordringsprofessorer och externa forskningsanslag som väl mäter sig med äldre discipli- Utbildning, kompetens och forskning ner som statistik, statsvetenskap, kulturgeografi. Enligt högskole- verket fanns 2003, 17 professurer i socialt arbete, 8 befordrings- professorer och ett tjugotal docenter. Omkring 140 personer har genomgått forskarutbildning. 6.3.2Forskare i förhållande till yrkesverksamma Inom ramen för kommitténs utredningsuppdrag vad avser den sociala barn och ungdomsvården har vi tagit fram aktuella siffror (2003) när det gäller antal professurer, doktorsexamina samt aktiva doktorander i förhållande till antal yrkesverksamma. Sammanställningen kan ses i jämförelse med motsvarande sam- manställning som gjordes i stöd för kunskapsutveckling inom (2000). Tabell 6.2 Antal professurer, doktorsexamina samt aktiva doktorander 1998/1999 i förhållande till antal yrkesverksamma 1997 (sammanställning) Professurer, andel per 1000 yrkesverksamma Doktorsexamina, andel per 1000 yrkesverksamma Aktiva doktorander, andel per 1000 Tabell 6.3 Antal professurer, doktorsexamina samt aktiva doktorander 2002/2003 förhållande till antal yrkesverksamma 2003 (kommitténs sammanställning) Professurer, andel per 1000 yrkesverksamma Doktorsexamina, andel per 1000 yrkesverksamma Aktiva doktorander, andel per 1000 yrkesverksamma Källa: SCB, , Utbildning, kompetens och forskning Av tabellerna framgår att i jämförelse med forskningen inom andra välfärdsområden (psykologi och medicin) är socialt arbete som vetenskaplig disciplin i kvantitativa mått förhållandevis litet även om en viss förskjutning skett . Dessa siffror bör tolkas med viss försiktighet. Det går inte utan vidare att enbart i kvantitativa mått jämföra det ena forsknings- området med det andra då villkor, syften och metoder samt veten- skapliga underlag varierar högst väsentligt. Tabellerna redovisas för att åskådliggöra att tillgången på personer som kan ge kvalificerat vetenskapligt stöd till det sociala arbetets praktik är relativt begränsad. När det gäller kvaliteten på den forskning som bedrivs vid de fem universitet i ; , , , och samt vid två högskolor, och / gjorde och en utvärdering. Av denna utvärdering framgår att forskningen inom området håller hög kvalitet och hävdar sig väl även i internationella jämförelser. Bedömargruppen var imponerad över den produktivi- tet som forskarna i socialt arbete uppvisade trots att de är involve- rade i en omfattande grundutbildning och trots att de meriterade forskarnas arbetstid är splittrad på en rad andra uppgifter. 6.3.3Finansiering av forskning vid universitet och högskolor Vid den genomgång av forskning inom området social barn- och ungdomsvård vid sju universitet och högskolor som gjorts för kommitténs räkning ställdes sex frågor till representanter för forskningsenheterna vid , , , och samt och hög- skola. Sammanlagt omsatte de tillfrågade högskolorna på forskning inom socialt arbete. Denna siffra omfattar all forskning det vill säga såväl den seniora forskningen som studiestöd till doktorander. Av beloppet 97 miljoner täcks 41,55 miljoner av fakultetsanslag och 56,1 miljoner av externa medel. De största anslagsgivarna av externa medel angavs av de flesta vara för arbetsliv och samhälle, FAS och . Utbildning, kompetens och forskning angavs samtliga av mer än två svarade som stora anslagsgivare. På frågan, om hur stor del av forskningsverksamhetens omsätt- ning som avsåg forskning inom området social barn- och ungdomsvård, var det svårt att få svar. Det visade sig vara svårt för våra källor att exakt skilja ut den del forskning som huvudsakligen fokuserade på barn och ungdomar. Eftersom dessa siffror bygger på skattningar bör de tolkas med försiktighet. Dessutom saknas uppgifter från . Summerar vi de skattningar som gjordes skulle det röra sig om som anslagits för forskning med fokus på barn och ungdomar. Denna summa utgör i procent vid de fem institutioner som lämnade någon information (), (), (), () och () av den totala omsättningen inom forskningsområdet socialt arbete. Dessa siffror kan jämföras med de uppgifter som redovisades i den utvärdering av socialt arbete gjorde 2003 (Socialt arbete, En genomlysning av ämnet, 2003). I appendix 2 (s 403) görs en översikt av inlämnade vetenskapliga arbeten som producerats efter doktorsexamen vid samtliga läro- säten med inriktning mot sociala arbetsmetoder. Denna samman- ställning omfattar 208 vetenskapliga arbeten. Av dessa finns 17 arbeten upptagna under rubriken social barnavård vilket motsvarar . Av de exempel på forskningsprojekt som svarandena anger och som anknyter till den sociala barn- och ungdomsvården kan noteras att endast i något fall omnämns forskning som avser att utvärdera resultaten av metoder och insatser. 6.3.4Forskning, finansiering och samverkan även utanför högskolor Lokala/regionala FoU-miljöer2004 Det finns i landet 22 lokala och regionala FoU-miljöer som berör den sociala barn- och ungdomsvården. Dessa är organiserade på olika vis. Det vanligaste är att ett antal kommuner gemensamt driver en FoU-enhet. I vissa fall har FoU-enheten anknytning till närmaste universitet eller högskola. Utbildning, kompetens och forskning Kommittén har via kontakter med samtliga FoU-enheter i landet försökt få en uppfattning om omfattningen av och inriktningen på den forskning och utveckling som bedrivs vid dessa lokala FoU- enheter i relation till vad som produceras inom området social barn- och ungdomsvård. Det bör i detta sammanhang poängteras att FoU-enheterna arbetar mycket med sådant som inte alls leder till vetenskapliga rapporter. I huvudsak handlar sådant arbete om att på olika sätt implementera forskning i den vardagliga praktiken. Detta sker till exempel genom FoU-cafeér, föreläsningar, seminarier och studie- cirklar. Vid de kontakter som kommittén haft med representanter för regionala och lokala FoU-enheter har det inte funnits möjlighet att göra någon kvalitetsmässig bedömning av de exempel på forsk- nings- och utvecklingsinsatser som refererades. I de flesta fall handlade det om utvärdering av olika typer av placeringar av barn och ungdomar. På flera håll hade man genomfört forsknings- och utvecklingsprojekt med anknytning till BBIC, MST och olika gruppverksamheter för barn och ungdomar. Andra hade till exem- pel utvärderat arbetet vid en familjecentral, ungdomsmottagning och försök med utredningslägenhet. Sammanlagt omsätter de lokala och regionala FoU-enheterna . I genomsnitt angav man att ungefär hälften av den totala omsättningen berörde den sociala barn- och ungdomsvården. Av den totala omsättningen finansierade kommuner och landsting . Resten finansierades med hjälp av statliga medel, främst från och en mindre del från länsstyrelserna. Andra finansiärer är Allmänna arvsfonden samt universitet och högskolor. Kommittén har försökt att bilda sig en uppfattning om hur stor del av forskningen inom området socialt arbete som omfattas av forskning kring den sociala barn- och ungdomsvården, vilket inte är helt lätt. Varken anslagsbeviljare eller forsningsinstitutioner för någon sådan statistik där inriktningen av den forskning som bedrivs framgår. Socialt arbete, utbildning och forskning i samverkan Inom ramen för programmet Nationellt stöd för kunskapsutveck- ling inom som genomförde 2001 – 2003 på regeringens uppdrag, anvisades för så Utbildning, kompetens och forskning kallade fullskaleförsök när det gäller att förstärka kopplingen mellan forskning, utbildning och praktik. (2005) pågår ett antal sådana fullskaleförsök runtom i landet, Kompetens- centrum i norr (och ), åtta kranskommuner nord- väst om och i kommuner i med som huvudort samt /. På dessa orter/regioner har man getts möjlighet att i större skala och över hela socialtjänstområdet integrera forskning, utbildning och praktik bland annat genom att inrätta kombinationstjänster där innehavarna av dessa tjänster delar sin tid mellan universitet/högskola och arbete i . Full- skaleförsöken finns beskrivna i urval i rapporten arbete, utbildning och forskning i samverkan – en presentation av fyra fullskaleförsök (2003). För en samlad utvärdering av dessa försöksverksamheter till- sattes en utvärderingskommitté med uppdrag att följa försöks- verksamheterna, identifiera effekter av dessa och även bedöma värdet av denna typ av stöd till lokal utvecklingsverksamhet. Denna utvärderingskommitté presenterade sina slutsatser i en rapport: På väg mot socialtjänstuniversitet – en uppföljning av stöd till strukturer för kunskapsutveckling inom 2002–2004. slutsatser kom att sammanfattas i ett antal punkter: 1.Det stöd fördelat till försöksverksamheterna resulterade i omfattande verksamheter som i flera avseenden svarar emot angelägna utvecklingsbehov. Det har dels handlat om att förstärka/utveckla befintliga strukturer, dels utveckla nya verksamhetsformer. 2.Att länka samman utbildning/forskning/socialt arbete tar tid. Det är ett långsiktigt utvecklingsarbete att hitta samarbets- former för så vitt skilda kulturer som universitet/högskolor och kommunernas socialtjänst. 3.Ett stort antal aktörer såväl från universitet och högskolor som kommunernas socialtjänst engagerades. Mycket talar för att projektets legitimitet fick starkt stöd framför allt hos företrä- dare för universitetsvärlden, bland annat beroende på det granskningsförfarande som man använde sig av när det gällde att fördela medel. 4.Den modell för kombinationstjänster som skisserades visade sig svår att tillämpa. Det bör övervägas om denna typ av kom- Utbildning, kompetens och forskning binationstjänster är en lämplig modell för integration av utbild- ning/forskning och praktiskt socialt arbete. 5.Ett av de största hindren för att åstadkomma en närmre inte- grering är de stora kulturskillnader som föreligger mellan universitetsvärlden och praktiskt socialt arbete. Det är viktigt att skapa kontaktytor mellan dessa skilda kulturer. 6.Ett sätt att stärka integrationen har varit att utveckla studenter- nas studiepraktik, ett annat sätt har varit att knyta studenternas arbete med C-uppsatserna närmre praktiken. 7.Försöksverksamheterna har mer kommit att prägla arbetet med grund och vidareutbildningen. I mindre utsträckning har de resulterat i nya forskningsprojekt. Flera initiativ har tagits när det gäller att hitta nya vägar för att förmedla resultaten från aktuell forskning till . 8.Samarbete med samordnade forskarutbildningskurser för doktor- ander i socialt arbete som bedrivits är positivt. Det är angeläget att sådana initiativ kan utvecklas till en natio- nell forskarskola med inriktning mot utvärderingsforskning och interventionsstudier. 9.Det är tveksamt om möjligheten finns att i detta skede kunna avläsa i vilken mån försöksverksamheterna resulterat i föränd- rade förutsättningar för de yrkesverksamma i att bedriva ett professionellt arbete. Dock är det nödvändigt att kunskapsutvecklingen inom området förankras i dagligt socialt arbete och att såväl företrädare för universitet och högskolor som praktiskt yrkesverksamma ges förutsättningar för ett sådant utbyte. 10.Det finns ett stort behov av institutioner som verkar mellan universitet/högskolor och kommuner. kan konstate- ras att det särskilt i mindre kommuner är svårt att finansiera sådana institutioner. 11.Utvärderingskommitténs slutsats är att det bör tillskapas ett mindre antal socialforskningsinstitut i landet, att dessa blir fasta institutioner med långsiktig finansiering så att kvalificerade forskare kan klockas dit. De menar att staten, genom till exempel står för finansieringen. Dessa institut bör byggas upp i nära anslutning till universitet eller högskolor med forskning i socialt arbete och bedriva sin verksamhet i nära anslutning till det nybildade metoder i socialt arbete (IMS). Utbildning, kompetens och forskning metoder i socialt arbete, IMS IMS är ett institut inom . Det tidigare CUS har uppgått i IMS. På hemsidan beskriver IMS sina huvuduppgifter som följande: Förse det sociala området med systematiska kunskapsöver- sikter över vilka insatser och metoder som fungerar i det sociala arbete, stödja (och ibland genomföra) studier av sociala insatser och strukturerade åtgärdsprogram, stödja utvecklingen av systematiska bedömningsmetoder, sprida information om resultaten. gav IMS ut åtta publikationer; kun- skapsöversikter, forskningsrapporter, särtryck som berörde den sociala barn- och ungdomsvården. är 33 projekt aktuella. Av dessa berör 9 den sociala barn- och ungdomsvården. IMS verksamhet omsätter 17 miljoner varav 11 miljoner är anslag från och resten utgörs av andra statliga medel. Uppskattningsvis av verksamheten ägnas åt sådant som berör den sociala barn- och ungdomsvården. De redovisade uppgifterna har hämtats från IMS-kansli och från dess hemsida. för arbetsliv och socialvetenskap Vid den genomgång av vilka anslagsgivare som till största delen finansierar forskning inom den sociala barn och ungdomsvårdens område som gjorts för kommitténs räkning, framstår Forsknings- rådet för arbetsliv och socialvetenskap, FAS, tillsammans med som de i särklass största. beslutade regeringen att tilldela FAS samordningsansvaret för svensk barn- och ungdomsforskning. Detta innebär att FAS på olika sätt skall stödja detta mångdisciplinära och breda forsknings- område. Viktiga delar av uppdraget är att göra strategiska sats- ningar inom området, skapa samverkan mellan olika finansiärer, sprida forskningsresultat samt ordna mötesplatser för forskare och praktiker. FAS stödjer forskning efter i princip två grundmodeller; fors- karinitierat eller riktat. I den forskarinitierade modellen är det forskaren som väljer sitt problem och finansiären prövar forskarens Utbildning, kompetens och forskning ansökan efter högt ställda kvalitetskriterier. Riktat stöd innebär att det är FAS som prioriterar vilka områden som skall beforskas utifrån en bedömning av vad som är relevanta problem och behov inom ansvarsområdet. FAS arbetar med olika stödformer. Två typer kan vara av särskilt intresse för kommitténs arbete nämligen programstöd och stöd till starka forskningsmiljöer. Programstöd innebär att bidrag ges till forskning inom ett område på eget programansvar om ca (exklusive förvaltningspåslag) av exempelvis som syftar till att långsiktigt förstärka och bygga ut forskarmiljöer inom forskningsområdet som bedöms som särskilt angelägna och där det finns en god forskningskapacitet att bygga på. Programstöd söks efter särskild utlysning. För närva- rande finns fyra sådana programstöd utlysta inom områdena inter- ventionsforskning, arbetsutbud och arbetskraftsförsörjning, arbets- organisation samt barns levnadsvillkor. Det programstöd som anknyter till den sociala barn och ungdomsvården är barns lev- nadsvillkor. Detta forskningsprogram skall fokusera på barn i åld- rarna 0–. Forskningen förutsätts röra aspekter som barns lev- nadsvillkor, varierande sociala förutsättningar, utvecklingsmöjlig- heter och psykiska hälsa. Frågor som är av särskilt intresse omfattar kort- och långsiktiga effekter av problematiska livssituationer, utsatthet i barndomen, olikheter i villkor för pojkar och flickor och för barn med olika social bakgrund. Stöd till starka forskningsmiljöer innebär att FAS kan ge stöd till så kallade centrumbildningar inom något forskningsfält. För närva- rande utgår stöd till fyra centrumbildningar inom områdena åld- rande, alkohol och ojämlikhet i hälsa. Förslag om nationellt riskbarncentrum fick i uppdrag av regeringen att klargöra vilka verksamheter som berörs, belysa och komma med förslag till organisation, huvudmannaskap och finansiering av en nationell funktion för området barn i utsatta situationer (nationellt riskbarncentrum). skall vidare överväga hur upp- gifter och kostnader kan fördelas mellan nationell, regional och lokal nivå samt överväga organisatorisk inplacering. Viktiga upp- drag för en samordningsfunktion bör enligt regeringen vara att sammanställa god praxis och aktuell forskning om våld och över- Utbildning, kompetens och forskning grepp mot barn, tidig upptäckt, adekvat handläggning och uppfölj- ning av insatser. I en skrivelse (Dnr S2004/7434/ST) redovisade sitt uppdrag och överlämnade rapporten ning av ett nationellt riskbarncentrum. har över- lämnat skrivelsen till kommittén. anför bland annat som motiv för ett riskbarncentrum följande. Arbetet vid ett risk- barncentrum bör kunna leda till jämnare kvalitet i insatserna över landet och därmed större likhet inför lagen. När en gemensam arena skapas kan strategier för samarbete och koordination av insatser utvecklas. Kunskap och erfarenheter kan samlas och spridas. Centrumet har också ett övergripande ansvar för att metodutveckling sker. Enligt bör ett nationellt riskbarncentrum ha en styrelse eller en styrgrupp med företrädare för samtliga involverade myndigheter samt representanter från forskningsområdet. Om ett nationellt riskbarncentrum ska införlivas inom en befintlig myn- dighet bedöms som expertmyndighet för social- tjänst och hälso- och sjukvård ligga närmast tillhands menar i sin skrivelse till regeringen att samord- ning på nationell nivå kan skapa förutsättningar för effektivt och adekvat samarbete på lokal nivå. Ett nationellt riskbarncentrum föreslås ha uppgifterna att sammanställa och sprida kunskap samt att utveckla metoder för att upptäcka och ge insatser till barn som far illa eller riskerar att fara illa. För att sprida kunskap kan exem- pelvis en barnrättsportal upprättas som ger professionella använ- dare tillgång till en helpdesk-funktion samt när det inte är tillräck- ligt möjlighet till konsultation på en allmän nivå. Vidare framförs som lämpliga områden för utveckling av metoder följande. Samsyn om begreppet barn som far illa eller riskerar att fara illa Utredningar vid misstanke om brott Samtalsteknik och förhör med barn Gemensam terminologi och statistik Hur professionellas anmälningsskyldighet till polis och social- tjänst skall fullgöras Utbildning, kompetens och forskning , SiS, har i uppdrag att driva särskilda ungdomshem för unga som behöver stå under särskild noggrann tillsyn. SiS har en särskild forsknings- och utvecklingsstab. Stabens uppgifter är att delta i arbetet med att följa upp och utvärdera institutionernas verksamhet och resultat, att utarbeta enhetliga och ändamålsenliga rutiner för dokumentation av behandlingen och dess effekter samt att ansvara för övergripande analyser och sammanställningar av vårdresultat. Enheten skall vidare ta initiativ till forskning inom området, följa forskningen, verka för att forskningsresultaten sprids och överförs till praktiskt arbete samt, genom försöksverksamhet och på annat lämpligt sätt, bidra till metodutveckling inom området vård och behandling. gav SiS ut 9 publikationer som berörde den sociala barn- och ungdomsvården. SiS FoU-stab består av flera olika delar. De delar som rör forskning och utveckling omsätter 18 miljoner varav uppskattningsvis berör området ungdomar. Uppgifterna har inhämtats från och hemsida. 6.3.5Utvärdering och tillämpning av forskning Svensk social barn- och ungdomsvård i ett utvärderingsperspektiv Kommittén har uppdragit åt professor emeritus att göra en kunskapsöversikt av aktuell forskning inom området med anknytning till svenska förhållanden. Denna översikt visar bland annat hur förhållandevis outforskat detta område är när det till exempel gäller resultat och effekter av insatser för barn och unga. genomgång visar att det hitintills inte finns några publicerade kontrollerade behandlingsstudier gjorda inom den sociala barn- och ungdomsvården i . Däremot finns några kvasiexperimentella studier. En av dessa rör jämförelse mellan två typer av barnavårdsutredningar. Ett par studier har jämfört familje- hemsvårdade barn med syskon uppvuxna i det biologiska hemmet. Några registerstudier av stora material har gett möjlighet att jäm- föra olika typer av vård utom hemmet; familjehem, hem för vård eller boende och särskilda ungdomshem, med avseende på genom- förbarhet och stabilitet. Resultaten i dessa studier är exempel på Utbildning, kompetens och forskning den typ av generaliserbara kunskaper man eftersträvar vid evidens- basering av verksamheter, menar . Övriga studier i översikt är exempel på vad hon kallar produktkontroll, det vill säga lokala uppföljningar av en viss verksamhet. De kan ge svar på frågan om man i det studerade projektet når de mål man satt upp. Många studier är s.k. kvalitativa. De redovisar hur brukare och professionella upplever en viss verk- samhet. Ofta beskrivs också arbetsprocesserna, ibland i relation till måluppfyllelse. Generellt menar dock är de redovisade studierna små och ofta behäftade med stora bortfall, vilket minskar möjligheten till generalisering. Sådana studier, menar kan dock ge ökad förståelse för arbetsprocesserna och ge uppslag till jämförande forskning. Brukarnas upplevelser är också viktiga enligt , för att klarlägga möjligheterna att genomföra en viss intervention. Ett problem är att de verksamheter som utvärde- ras i dessa studier, antingen det görs i form av produktkontroll eller mer kvalitativt, ofta är vagt beskrivna. menar att det då blir svårt att replikera en studie, vilket är nödvändigt om resul- taten skall kunna generaliseras. Problembilder i anslutning till ett så komplext område som forsk- ning och utbildning inom den sociala barn- och ungdomsvården kan självklart definieras och beskrivas ur flera olika perspektiv. Vid närmare eftertanke är det självklart att olika aktörer har olika perspektiv. Här är inte ambitionen att täcka alla perspektiv. Vi för- söker i stället begränsa oss till de perspektiv som vi bedömer är det allra mest angelägna, nämligen brukarnas. Det krav på kompetens och kvalitet som de flickor och pojkar och deras närstående som är föremål för den sociala barn- och ungdomsvårdens uppmärksamhet har rätt att ställa. Behovet av fördjupad kunskap kring barn och barns behov, barns utveckling, risk och skyddsfaktorer, samtal med barn, den konkreta tillämpningen av ett barnperspektiv är återkommande teman i den genomgång som gjorts i kapitlet. Det påtalas från flera håll att Utbildning, kompetens och forskning varken innehållet i grundutbildning eller i påbyggnadsutbildningar täcker detta behov. De kunskaper en socionom har om dessa om- råden efter avslutad grundutbildning, är inte tillräckliga för att handlägga frågor kring kvalificerad barn- och ungdomsvård, vare sig det gäller utredning, behandlingsinsatser, uppföljning eller ut- värdering. Trots att vi, enlig flera forskare kommittén varit i kontakt med, står på tröskeln till att utveckla ny och värdefull kunskap kring effektiva metoder i vården av barn/unga och deras familjer vet vi fortfarande alldeles för lite om vad som är mer verksamt än annat. Vid genomgång av den forskning och den kunskap som finns slås vi av hur lite som faktiskt är gjort med rimligt ställda krav på kvalitet. Det saknas, menar flera forskare inom området, på nationell nivå initiativ och ambitioner att på allvar forskningsmässigt avtäcka de problem och frågetecken som fortfarande präglar den sociala barn och ungdomsvården. Att nå ut och ta till sig På olika sätt till exempel genom FoU-verksamheternas försorg sprids forskningsresultat till och den sociala barn- och ungdomsvården. Bland annat den utvärdering som gjorts av de så kallade fullskaleförsöken visar att vad som gjorts inte är tillräckligt. I exempelvis det lokala kvalitetsarbetet behöver skapas system och rutiner för att utvärdera arbetet i ljuset av aktuell forskning.