sou · GTB313 · 2006-01-01 00:00:00 — Huvudskälet till volym- minskningen är att tidningsföretagen i högre utsträckning valt att anlita budföretag för att kunna tillmötesgå abonnenternas krav på att få tidningen levererad . Andra orsaker till volymminskningen kan hänföras till befolkningsminskning i gles- och landsbygdsområden, minskning av överspridda tidningar samt en osäkerhet hos tidningsföretagen om utvecklingen av post- taxorna. Det har också förekommit att tidningsföretag avstått från särskilt kostsam lördagsutdelning i gles- och landsbygdsområden. till enstaka exemplar är tidningsföretagens kostnader för tidningsdistributionen generellt sett högst i glesbygdsområden. Med utgångspunkt från områdesdefinitioner finns det 60 000-70 000 tidningsabonnenter som bor i dessa områden. För denna distribution är det enligt Tidningsutgivarna inte ovanligt med distributionslinjer och kostnader för enstaka utbärningar per tidningsexemplar och dag. Distributionsföretagen arbetar kontinuerligt med att effektivisera tidningsdistributionen och erbjuda säkrare leveranser. Distributionen av dagstidningar inom ett område inleds i packsalar i anslutning till det tryckeri där den största tidningen trycks. Datorsystem styr hur tidningarna skall packas. Till packsalen kommer också de riksspridda tidningar som skall med i distribu- tionen. Tidningarna hämtas från packsalarna med buntbilar och körs till särskilda buntställen eller till särskilda filialer för tidnings- buden. Alternativt hämtar tidningsbuden tidningarna i direkt an- slutning till packsalen. Vid buntställena hämtar tidningsbud tidningarna till sina utdel- ningsdistrikt. Ett tidningsbud ansvarar i regel för ett till fyra utdel- ningsdistrikt, och ett distrikt innehåller normalt mellan 150 till 400 tidningar. Varje bud har tillgång till en kör- eller budbok med kör- Dagstidningarnas ekonomi och distribution eller gångordning samt namn och adress på samtliga prenumeranter. I kör- eller budböckerna antecknas också för- ändringar såsom tillfälliga uppehåll i en prenumeration. Bud- och körböckerna används för att tidningarna skall kunna delas ut på ett kostnadseffektivt och säkert sätt. Ett flertal olika faktorer tas i beaktande vid utformningen av ett tidningsdistrikt. Det skall vara ett naturligt geografiskt område. Vidare skall tidningsmängd, distributionssträcka, hustyper, antal trappor m.m. vara hanterbara för tidningsbudet. har budföretagen planerat att övergå till bud- eller körböcker på handdatorer eller mobiltelefoner utrustade med programvara som anvisar gång- eller körordningar. Uppgifter om eventuella förändringar i distributionen skulle därmed kunna förmedlas till tidningsbuden för att säkerställa en effektiv distribution. En central del i en sådan lösning är användandet av sofistikerade geografiska informationssystem (GIS) som erbjuder digitala kartor med uppgifter om hus, gator, portar och annat som är relevant för att utforma effektiva distributionsdistrikt. Dessa informationssystem kan också användas som bas i olika optimeringsprogram för att testa och få fram ännu effektivare distrikt. I syfte att minska kostnaderna för tidningsdistributionen och öka vinsten söker distributionsföretagen också dela ut andra produkter än dagstidningar. Tillsammans med Tidningsutgivarna äger de fem distributionsbolagen omnämnda i avsnitt 2.2 bolaget . Bolaget arbetar inom fyra affärs- områden: utbärning av andra tidningar än dagstidningar, distribution till återförsäljare av lösnummer, distribution av spel- produkter åt och samt distribution av olika produkter på uppdrag, t.ex. internpost till företag. Samtliga distri- butionsföretag som är delägare i MorgonsTidningsDistribution KB har åtagit sig att utföra sådan distribution som sålts av bolaget. 2.2.2Alternativa lösningar för distribution av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden Distributionsbolagens arbete med att effektivisera distributions- kedjorna, som översiktligt beskrivits i föregående avsnitt, löser inte tidningsföretagens problem med de höga kostnaderna för tidnings- distribution i glest befolkade områden. En rad projekt har därför Dagstidningarnas ekonomi och distribution genomförts och genomförs för att hitta alternativa lösningar för denna distribution. presenterade en slutrap- port från projektet distribution in sparsely populates areas in (M. , M. , D. Slimani: Dagstidningsdistribution i glesbygd. Slutrapport, , 2002). Framkom studerade i samarbete med tidningsutgivare och teknikleverantörer dagstidningsdistribution i svensk glesbygd. Studien gjordes med utgångspunkt från att den fysiska distribu- tionen av dagstidningar är miljöpåverkande och att många tidnings- företag försämrat sin distributionsservice i glesbygder till följd av den allt dyrare distributionen. Framkom studerade hur ett par alternativa scenarier för tidnings- distribution skulle kunna uppfylla tidningsföretagens och konsu- menternas krav på ekonomi, kvalitet och tid. I den ena studien behandlades tryckning och distribution enligt cluster-modellen. I den andra studien studerades ett text-till-tal-scenario. Cluster–modellen innebär att tidningarna trycks på olika satellit- tryckerier, som kan vara placerade i t.ex. en affär i glesbygden. Tidningarna distribueras sedan till abonnenterna med bil. Framkoms beräkningar visade att produktionskostnaden per exemplar skulle bli hög för små upplagor. I en fallstudie som genomfördes tillsammans med skulle produktionskostnaden uppgå till per exemplar för lokalt digitaltryck i fyrfärg, trots att tidningsformatet hade minskats med cirka hälften jämfört med den ordinarie tidningen. Kostnaden jämfördes med tidningens ordinarie tryckkostnad på per exemplar. Kostnaden för svart-vita clustertid- ningar beräknades till per exemplar. I text-till-tal-scenariot värderades användningen av tal som publiceringskanal och interaktivt styrmedel. Användarna kunde via betalsamtal genom en interaktiv kanal ta del av olika nyhetstjänster. Tekniken bedömdes lämplig för personifierade nyhetstjänster, såsom börskurser, trafikinformation och lokalnyheter. För allmän nyhetsförmedling visade emellertid studien att tekniken krävde ett visst arbete av användarna samt att kostnaden för användarna att få samma mängd nyhetsinformation som i en tryckt tidning skulle bli hög. Varken cluster-modellen eller text-till-tal-modeller har vunnit genomslag som alternativa distributionssätt i . Vad gäller Cluster-modellen är investeringskostnaderna i de tryckpressar som Dagstidningarnas ekonomi och distribution behövs alltjämt betydande. förutsätter modellen en viss distributionskedja. Detta leder sammantaget till att kostnaderna fortfarande skulle bli högre än för traditionell distribution. En idé som diskuterats i tidningsbranschen är att använda en kombination av traditionella tryckpressar och digitalt tryck. Tanken är att det material i en dagstidning som inte innehåller dagsfärskt material skall tryckas i bilagor och distribueras ut någon eller till olika bunt- eller plockställen där distributionen kan förberedas och selekteras. Det dagsaktuella materialet trycks sedan digitalt nära ett antal av dessa plockställen för att därefter kombineras ihop med bilagorna och distribueras till abonnenterna. Denna modell har ännu inte genomförts på grund av att kostnaderna är alltför höga jämfört med vanlig distribution. Internet har öppnat nya möjligheter för tidningsföretagen att distributera tidningar elektroniskt till sina läsare. Det finns ett antal tidningsföretag som erbjuder prenumerationer på tidningar i pdf-format. Abonnenter som abonnerar på tidningar i pdf-format kan välja att läsa tidningen direkt från skärmen eller att skriva ut den på papper. Enligt Tidningsutgivarna kan internettidningar ännu inte betraktas som ett alternativ till distribution av pappertidningar. Skälet är att de allra flesta människor fortfarande föredrar en tryckt papperstidning. Vidare finns det i tidningsbranschen relativt långt framskridna planer på att distribuera tidningar elektroniskt till abonnenterna på s.k. elektroniskt papper (e-papper). Modellen förutsätter att abonnenterna har tillgång till mycket tunna, mjuka skärmar. Abonnenterna skall sedan själva kunna ladda över tidningsinnehållet via t.ex. DAB-nät (digitala rundradionät), mobil- telefoninät eller bredband till e-pappret. Omfattande forskning pågår kring utvecklingen av e-papper och det finns e- papper som är snabbt nog för att visa rörliga bilder. Dagens e- papper är än så länge svartvita, men det finns enligt uppgift från Tidningsutgivarna förväntningar om att e-papper i färg kommer att lanseras eller . E-papper i färg bedöms också av branschen som nödvändigt för att e-papper på allvar skall kunna konkurrera med traditionellt tryckta tidningar. Tidningsutgivarna deltar i flera parallella projekt inom e-papper och digitala distributionsformer för att ta fram beslutsunderlag för medlemsföretagen samt driva medlemmarnas önskemål gentemot bl.a. leverantörer. Enligt Tidningsutgivarna utgör projekten en förberedelse inför de förändringar som kommer att ske avseende Dagstidningarnas ekonomi och distribution Det finns ett antal frågor som måste lösas innan tidningar kan börja distribueras på e-papper. Det rör sig t.ex. om användargränssnitt och upphovsrättsfrågor. I nedanstående punktlista presenteras de projektarbeten som Tidningsutgivarna arbetar med rörande e-papper och digitala distribu- tionsformer: I det europeiska projektet 2004–2006 studeras tekniska och organisatoriska lösningar, standarder samt lös- ningar för design och affärsmodeller för e-pappersprodukter. Arbetet finansieras till en del med medel från med motfinansiering i form av tid och resurser från Tidnings- utgivarna, sju tidningar som deltar i projektet samt KTH och . Tidningsutgivarna testar e-pappersterminaler på marknaden i samarbete med i ett parallellt snabbspår till DigiNews. För att visualisera resultaten från de båda nämnda projekten arbetar Tidningsutgivarna i ett projekt tillsammans med Hög- skolan i (Media-IT), Svensk Industridesign (SVID) och industridesignföretaget . Tidningsutgivarna arbetar med teknikutveckling och framtag- ning av standarder för att anpassa resultaten till svenska förhål- landen (med avancerade tekniska lösningar, hög bredbands- och mobilpenetration, glesbygdsproblematik, etc). Tidningsutgivarna presenterar tekniska jämförelser mellan olika e-papperslösningar och tar fram statistik och fallstudier. Arbete bedrivs också med standarder för att kunna sälja upplagor via webben i form av bland annat pdf-dokument och digitaltryck. I detta arbete görs också en teknisk riskanalys av påverkan på den tryckta tidningen (hur och när investeringar bör göras i nya anläggningar). Tidningsutgivarna har uppgett att arbetet i de olika projekten utförs av dess kansli i samarbete med Ifra, ett antal medlemsföretag samt externa leverantörer. Enligt Tidningsutgivarna kan en teknisk lansering av digital distribution av dagstidningar komma att ske . har Tidningsutgivarna poängterat att uppgiften är osäker och att genomslaget av en sådan eventuell lansering i allra högsta grad beror på hur teknologin och affärsmodellerna utvecklas med avseende på kvalitet och pris. Dagstidningarnas ekonomi och distribution 2.2.3Förutsättningar att hitta samdistributionslösningar i gles- och landsbygdsområden, m.m. Som framgått av avsnitt 2.2 distribueras dagstidningar och post huvudsakligen i skilda utdelningsturer. Endast av den totala abonnerade dagstidningsupplagan distribueras av , framförallt i gles- och landsbygdsområden. uppgår tidningsföretagens och Posten AB:s kostnader för att distribuera tidningar respektive adresserade försändelser i gles- och lands- bygdsområden till betydande belopp. I sammanhanget kan det nämnas att uppgett att företaget gjorde en förlust på 2003. Stora besparingar skulle kunna uppnås om det gick att åstad- komma lösningar där dagstidningar och adresserade försändelser samdistribueras. Även andra samarbeten skulle kunna utvecklas mellan och budföretagen. Ett sådant exempel är möjlig- heterna att dela på kostnader för fordon. Enligt uppgift från Tidningsutgivarna förs det diskussioner om olika samarbeten mellan aktörerna på distributionsmarknaden. Något samarbete har dock ännu inte kommit tillstånd. Post- och kassaserviceutredningen (N 2003:09) har haft i uppdrag att beskriva och analysera möjligheterna till samdistribu- tion av oadresserade tidningar och tidskrifter och adresserade för- sändelser. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2005:5 Postmarknad i förändring). De följande uppgifterna i detta avsnitt är en sammanfattning av utredningens uppgifter om samdistribution. Utredningen har angett två principiella huvudalternativ till hur dagstidningar och adresserade försändelser skulle kunna samdistri- bueras. Det ena alternativet är att tidningsbud även distribuerar adresserade försändelser . Det andra alternativet är att tidningar delas ut av lantbrevbärare tillsammans med adresserade försändelser under för- eller eftermiddagen. Skälet till att tidningar och adresserade försändelser inte samdistribuerats i någon större omfattning beror enligt utred- ningen på att det har varit svårt att hitta lösningar som tillfredsställer både tidningsföretagens och Posten AB:s servicekrav. Ett hinder mot att överföra postdistribution på tidningsbud hänger samman med Posten AB:s krav på övernatt- befordan. som bedriver en samhällsomfattande post- tjänst måste bl.a. uppfylla ett krav på att av de Dagstidningarnas ekonomi och distribution brev som lämnats in för övernattbefordran före en viss angiven senaste inlämningstid skall, oavsett var i landet försändelserna lämnats in, ha delats ut inom landet påföljande arbetsdag. För det fall adresserade försändelser skulle delas ut med tidningsbud skulle nyssnämnda krav enligt inte kunna uppfyllas, eftersom tiden skulle bli för knapp för sortering m.m. Ytterligare hinder mot att överföra postdistribution på tidnings- bud hänger samman med dels kassaservicen, dels förmedlingen av paket och värdeförsändelser. Om lantbrevbärarnas uppgifter skulle läggas ut på tidningsbud skulle följden bli att kunderna antingen skulle bli tvungna att göra kassaärenden eller kvittera ut paket eller värdeförsändelser orimligt tidigt, alternativt att en särskild runda för sådana ärenden skulle behöva inrättas. Om i stället lantbrev- bärarna skulle dela ut tidningarna vid den ordinarie brevbärar- rundan uppstår olägenheten att abonnenterna får sina morgontid- ningar på för- eller eftermiddagen. En sådan försämrad service skulle enligt utredningen förmodligen resultera i att antalet abon- nenter i gles- och landsbygdsområden minskar. Post- och kassaserviceutredningen har med hänvisning till de i föregående stycken redovisade hindren att nå samdistributionslös- ningar funnit att de interna eller externa krav som finns på eller budföretagen måste förändras för att det skall bli möjligt för branschen att själva åstadkomma en samdistribution. En lösning som utredningen diskuterat är att sänka kvalitetskraven på övernattbefordran så att en större andel av de adresserade försän- delserna kan delas ut . Ett annat alternativ som utredningen pekat på är att sista inlämningstid för övernatt- befordrad post skulle kunna tidigareläggas. Därmed skulle försändelserna kunna transporteras tidigare till utdelningskontoren för sortering och förutsättningar skapas för övernattbefordran av adresserade försändelser också om försändelserna delas ut med tidningsbud. Ytterligare ett alternativ som utred- ningen pekat på är att förändra hanteringen av kassaservice samt paket och värdeförsändelser i lantbrevbäringen. Denna service skulle enligt utredningen t.ex. kunna ske på beställning eller erbjudas på närmaste lokala fasta kontor. Slutligen har utredningen diskuterat alternativet att sänka servicenivån för utdelning av dags- tidningar . Tidningsabonnenter boende i områden som är föremål för samdistribution skulle med en sådan lösning få acceptera att morgontidningen delas ut i samband med den ordinarie brevbärarrundan. Dagstidningarnas ekonomi och distribution I sina överväganden och förslag har utredningen sammanfatt- ningsvis anfört att det för utredningens del bara kan bli aktuellt att genom ändringar i kraven på befordringstider underlätta för berörda parter att själva finna kostnadseffektiva lösningar genom frivilliga överenskommelser. måste det enligt utred- ningen ur regionalpolitisk synvinkel säkerställas att någon del av landet inte eftersätts genom att ges en sämre kvalitet på post- servicen än andra delar av landet. Utredningen har i detta samman- hang anfört att utredningen försökt men inte lyckats få fram upp- gifter om vilka konsekvenserna skulle bli av att slopa kravet på att kvalitetsnivåerna när det gäller befordringstider skall gälla oavsett var i landet ett brev lämnas in. Utredningen har därför avstått från att lämna några förslag som innebär ändringar i kraven på befordringstider. 3 Det särskilda distributionsstödet 3.1Presstödsnämndens rapport om lördagsdistribution Genom beslut gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera hur utdelningen av dagstid- ningar fungerar. Nämnden skulle bl.a. redovisa hur många abonnenter som är utan dagstidning , vilka geo- grafiska områden som var berörda samt vilka förändringar som skett till följd av de senaste årens prishöjningar inom tidningsdis- tributionen. skulle vidare, bl.a. mot bakgrund av det statliga distributionsstödets omfattning, bedöma de ekono- miska förutsättningarna för lördagsutdelningen. Nämnden skulle dessutom redovisa om det fanns ett behov av åtgärder för att trygga lördagsutdelningen. Eventuella förslag till åtgärder skulle kost- nadsberäknas. Som en bakgrund till uppdraget anförde regeringen följande. De flesta dagstidningar deltar i den s.k. samdistributionen. Till dessa tidningar lämnas ett statligt distributionsstöd som täcker en del av kostnaderna för utdelningen. Bestämmelser om distributionsstödet finns i presstödsförordningen (1990:524). Distributionsstödet förmedlas till tidningsföretagen via ett antal distributionsföretag som själva, eller genom ett antal av dem anlitade distributörer, står för utdelningen. har tidningsföretagens kostnader för viss utdelning av dagstidningar ökat kraftigt, fram- förallt i områden som är glest befolkade. Som en följd av detta har flera tidningsföretag valt att dela ut lördagstidningen till en del hushåll först . Även andra lösningar har prövats, t.ex. att låta abonnenterna själva hämta lördagstidningen vid vissa angivna platser. Denna utveckling visar att en konsekvens av tid- ningsföretagens ökade kostnader är att ett ökat antal abonnenter i vissa glest befolkade områden riskerar att bli utan dagstidning . redovisade resultatet av sitt arbete till regeringen genom en rapport avseende utdelning av dagstid- ningar (Dnr 033/01). I de två nästföljande avsnitten, 3.1.1-3.1.2, redovisas en sammanfattning av rapporten. Remissinstansernas synpunkter på återfinns under avsnitt 3.1.3. 3.1.1Presstödsnämndens avgränsning och kartläggning anförde inledningsvis att distributionen av lör- dagstidningar i glesbygdsområden sköts och administreras av Tid- ningstjänst AB, ett av helägt bolag. begränsade därför sin utredning till den distribution som var hän- förlig till detta bolag. I rapporten behandlades inte den budupplaga av lördagstidningen för vilken andra distributionsföretag än Tid- ningstjänst AB själva svarade för organisation och administration av utdelningen. Av Presstödsnämndens utredning framgår att tidningsutdel- ningen på vardagar i glesbygdsområden huvudsakligen sköts av Posten AB:s lantbrevbärare. Genom att tidningarna sam- distribueras med Posten AB:s försändelser kan kostnaderna för distributionen hållas nere. Snittkostnaden för att distribuera en tidning på vardagar via lantbrevbärare till abonnenter i glesbygds- områden uppgick till per tidningsexemplar. Vidare framgår det av utredning att tid- ningsföretagens distributionskostnader för lördagsutdelade tid- ningar via lantbrevbärare steg kraftigt efter det att upphörde med sin ordinarie postutdelning . Enligt Presstödsnämndens utredning ökade priserna för den post- distribuerade upplagan –2000 med 50–per distribuerat exemplar. Under Presstödsnämndens arbete redovisade till att målet för bolaget varit att nå full kostnads- täckning för tidningsutdelningen och att prishöj- ningarna för lördagsutdelningen därför legat på nivån 10–. anförde att åtgärder vidtagits för att hålla nere prishöjningarna. En sådan åtgärd var att ge Posten AB:s dotterbolag AB en agentroll för distribution av dagstidningar, dvs. att efter samråd med svara för prissättning och fakturering av utförda tjänster m.m. Åtgärden hade enligt inneburit att den fysiska distributionen av tidningarna utförs av under vardagar, medan den köps av den distributör som är mest kostnadseffektiv. Enligt hade prishöjningarna för den post- distribuerade tidningsupplagan inneburit att gränsen nåtts och i vissa fall överskridits för de kostnader som tidningsföretagen eko- nomiskt kunde acceptera för att vidmakthålla lördagsutdelning i glesbygdsområden. angav att tidningsföretagen vidtagit någon av tre olika åtgärder för att minska kostnaderna för lördagsutdelning i glesbygdsområden. En åtgärd var att utsträcka buddistributionen så att bilbud åker längre sträckor för att införliva tidigare lantbrevbärarexemplar i sina buddistrikt. En annan åtgärd var att placera ut s.k. samlingbrevlådor där prenume- ranterna själva får hämta tidningarna. redo- visade att inrättandet av samlingsbrevlådor medfört att vissa abon- nenter kan få åka flera mil för att hämta sin tidning. Den tredje och, enligt , vanligaste åtgärden var att tid- ningsföretagen dragit in lördagsutdelningen för att i stället låta distribuera lördagstidningarna . Utredningen visade enligt att i stort sett hela landet berördes av problematiken kring lördagsutdelning, inte endast geografiska områden som traditionellt betraktas som gles- bygd. Två tredjedelar av de lördagsexemplar som inte delades ut fanns i områden med enbart tätortsnära landsbygd, dvs. i Syd- och . Enligt Presstödsnämndens rapport hade tätortsnära landsbygd i Syd- och en högre andel lör- dagstidningar som delades ut först än vad tätortsnära landsbygd och ren glesbygd i de nordliga länen hade. antog att den huvudsakliga orsaken till detta var att andelen överspridda tidningar är hög i de sydliga länen. Enligt fanns det totalt 62 000 abon- nenter i glesbygdsområden som fick sina tidningar distribuerade . Vidare fanns det 42 000 abonnenter som fick sina lör- dagstidningar distribuerade . Av dessa 42 000 abon- nenter var cirka 37 000 stycken abonnenter på s.k. överspridda tid- ningar, vilka av praktiska skäl inte var möjliga att dela ut , t.ex. storstadstidningar som skulle delas ut i landsorten. Resterande 5 000 glesbygdsabonnenter fick lördagstidningar distri- buerade av kostnadsskäl. fann att medelpriset för lördagsutdelningen var per exemplar för de 62 000 exemplar som delades ut i glesbygdsområden. Medelpriset varierade mellan och för olika tidningar. Medianpriset var per exem- plar. Tidningarnas totala kostnad för ifrågavarande distribution uppgick till . Distributionspriset per exemplar för de 42 000 exemplar som inte delades ut kunde inte upp- skattas. Tidningsföretagen hade enligt satt en kost- nadsgräns för exemplarpriset för distributionen av dagstidningar . Denna gräns varierade mellan och per exemplar. anförde att bedömningarna skiljde sig åt mellan olika tidningsföretag och att många företag hade angett pris för lördagsutdelning som högsta gräns. Vidare redovisade att 18 tidningar, huvudsakligen i , inte hade lördagsutdelning över huvud taget i glesbygdsområden. antog att dessa tidningsföretag ansett att priset för lördagsutdelning i glesbygdsområden skulle vara detsamma som för vardagsutdelning i dessa områden. anförde vidare att de flesta tidningsföretag ansåg att någon form av statlig subvention behövdes för att sänka kostnaderna för lördags- distribution i glesbygdsområden.