sou · GTB333 · 2006-01-01 00:00:00 — Vid beräkningar om kraftvärmeverket är högeffektivt eller inte blir det inte mer eller mindre administra- tivt betungande om de interimistiska nationella referensvärdena är ett approximerat värde eller flera värden beroende på bränsle. Jag föreslår därför nationella referensvärden baserade på bränsle enligt tabellen ovan. bör ges i uppdrag att meddela närmare före- skrifter. När det gäller kondenskraftverk varierar verkningsgraden starkt beroende på teknik, ålder och bränsle. Effektiva naturgaseldade s.k. gaskombikondenskraftverk kan uppnå en verkningsgrad upp mot . finns det inte några nya gaskombi- kondensverk i . I bygger man en mottrycksanläggning, . är ett högeffektivt kraftvärmeverk. Detta verk är inte utrustat med kondenssvans2 men däremot med en s.k. återkylare, vilket är en enklare variant. Vid drift med återkylaren uppnås en verkningsgrad på . är således inte optimerat för el- produktion vid denna typ av drift. Gasturbiner med modern teknik når en verkningsgrad på . På kontinenten finns dock gamla koleldade kondens- kraftverk med en verkningsgrad i storleksordningen och därunder. Enligt Svensk Fjärrvärme uppgår genomsnittet inom EU till . Eftersom det inte varit aktuellt med kon- denskraftverk för biobränsle, torv eller avfall kan det inte med god precision anges vilken verkningsgrad som skulle uppnås i det hypotetiska fallet att sådana skulle byggas. Nedanstående värden baseras på den praktiska erfarenheten att redan vid storleken 30 MWel och i kraftvärmedrift nås en elverkningsgrad på för biobränsle samt för avfall. Nya baskondenskraftanläggningar når enligt berörda bransch- föreningar nedanstående verkningsgrader. 2 En kondenssvans är en turbin som är påkopplad en mottrycksturbin så att ångan från denna, som alternativ till att kondenseras i en fjärrvärmekondensor för fjärrvärmeproduk- tion, helt eller delvis kan dras genom kondenssvansen och där producera elkondenskraft. El kan därmed produceras i kraftvärmeverket även om det inte finns underlag för fjärrvärme- produktion t.ex. vid varm väderlek. Sådan blandad produktion av mottryckskraft och kon- denskraft är tänkt ske i det planerade och förekommer t.ex. i Aros- verket i . SOU 2005:33 Högeffektiv kraftvärme Tabell 5.2 Verkningsgrad för nya baskondenskraftanläggningar Ett kraftvärmeverk kan inte betraktas som en anläggning för bas- last i elsystemet utan är snarare en anläggning för mellanlast. Ett kraftvärmeverk bör därför jämföras med ett kondenskraft- verk för mellanlast. Dessa anläggningar har en lägre verkningsgrad än baskraftanläggningar med bästa möjliga teknik, BAT. Även gamla anläggningar har en lägre verkningsgrad än som redovisats ovan. Jag föreslår därför att följande referensvärden, som är något lägre än anläggningar med BAT, skall användas. Tabell 5.3 Referensvärden för verkningsgrad i kondenskraftverk. Enligt bilaga III i direktivet skall referensvärdena för effektivitet för kraftvärmepannor som är fastställas som refe- rensvärdet för pannor som är . Effektiviteten för anläggningar är i stort samma som dagens anläggningar. Jag ser därför inget vägande skäl för att föreslå ytterligare lägre natio- nella värden för gamla anläggningar. Det kan även diskuteras om verkningsgraden skulle justeras ned något på grund av att kondenskraftproduktion är en centraliserad elproduktion medan kraftvärme är decentraliserad produktion. Elnätförlusterna är större för centraliserad produktion. Detta är något som kommer att tas med i kommissionens arbete med 3 Till avfallskondenskraftverket i projekteras nya anläggningar enligt BAT. Elverkningsgraden väntas uppgå till . Mot denna bakgrund och då skill- naderna är små ser jag inget vägande skäl för att i detta läge justera för dessa eventuella skillnader. Jag har haft samråd med som bl.a. framfört att referensvärdena på en övergripande nivå i stort sett är rimliga utom för biokondens och avfallskondens. Myndigheten anser att samtliga värden skulle behöva bearbetas ytterligare. Med hänsyn till att det är interimistiska värden som föreslås ser jag inte detta som något problem. bör ges i uppdrag att meddela närmare före- skrifter för referensvärdena och tillämpningen av dessa. 5.2.3Mikrokraftvärme och småskalig kraftvärme Med mikrokraftvärme avses i direktivet kraftvärmeverk med en eleffekt understigande 0,05 MWel och med småskalig kraftvärme avses kraftvärmeverk med en eleffekt understigande 1 MWel . Enligt utredningsdirektivet skall jag lämna förslag om tillämp- ning i fråga om särskilda kriterier för småskalig kraftvärme och mikrokraftvärme. Den svenska energipolitiken har syftat till en effektiv tillförsel och användning av energi. Att tillämpa lindrigare krav för mikro- och småskalig kraftvärme skulle enligt min bedömning strida mot av regeringen och fast- ställda energipolitiska mål. Jag anser att det inte kan vara ett själv- ändamål med småskalig teknik. Samma effektivitetskrav bör i prin- cip ställas på såväl småskalig som storskalig teknik. Den energieffektivisering på minimum som direktivet anger för att kraftvärmeverk skall betraktas som högeffektiva, anser jag i ett svenskt perspektiv vara och bör också tillämpas på småskaliga kraftvärmeverk och mikrokraftvärmeverk. I realiteten kan betydligt större energieffektiviseringar än uppnås i konventionella kraftvärmeverk. uppger ett medelvärde på för de svenska verken och endast ett fåtal av dessa verk når en effektivisering understigande . Endast ett av alla befintliga verk i når en effek- tivisering understigande . För det fall småskalig teknik skulle konkurrera med och ersätta storskalig är sannolikt en rele- vant jämförelse inte separat produktion av el och värme, utan en kombinerad produktion i mer effektiva stora kraftvärmeverk. Vad gäller mikrokraftvärme (< 50 kWel) bedömer jag att en relevant jämförelse blir egen hetvattenpanna och inköp av el från en elleverantör. Jag ser inga vägande skäl att föreslå separata referensvärden för småskalig teknik och mikroteknik utan samma referensvärden som för storskalig teknik föreslås. har framfört att man visserligen delar upp- fattningen att det inte är ett självändamål med småskalig teknik men att småskalig teknik kan utnyttjas där storskalig teknik inte lämpar sig. Detta kan enligt kräva särskilda överväganden. bör ges i uppdrag att meddela närmare före- skrifter för referensvärdena och tillämpningen av dessa. Ett sådant bemyndigande föreslås därför i den nya lag om ursprungsgarantier avseende el från högeffektiv kraftvärme som redovisas i kapitel 6. 5.3Alternativa kriterier för vad som skall redovisas som kraftvärme Förslag: Jag ser inga skäl för att skulle utnyttja möjligheten i artikel 12 i kraftvärmedirektivet att in- föra en alternativ beräkning av högeffektiv kraftvärme. Enligt artikel 12 i kraftvärmedirektivet får medlemsstaterna använda andra metoder än de som föreskrivs för att redovisa högeffektiv kraftvärme. Metoderna måste i förväg godkännas av kommissionen. Metoder som åsyftas ger ett vidare resultat än vad som specificeras i artikel 12. Artikeln är emellertid avsedd för stater som har ett annat system. Jag ser inga skäl för att skulle tillämpa artikel 12. I det svenska energiskattesystemet finns det en definition av vad som menas med kraftvärme. Jämfört med ren värmeproduktion medges nedsättning av skatten på bränslen till den del de förbrukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Skattenedsättningen gör det därför fördelaktigt att producera värme i kraftvärmeverk i stället för i värmeverk. Nästan uteslutande omfattas de nuvarande svenska kraftvärmeverken av kraftvärmedirektivets definition på hög- effektiv kraftvärme. 6Ursprungsgarantier för el från högeffektiv kraftvärme Förslag: I enlighet med artikel 5 i kraftvärmedirektivet införs en lag om ursprungsgarantier avseende el som producerats genom högeffektiv kraftvärme. Producenter av sådan el får en rätt att på begäran få en ursprungsgaranti i form av ett dokument från garantimyndigheten, som utredaren föreslår skall vara . Dokumentet anger att en viss mängd el från högeffek- tiv kraftvärme har producerats i producentens anläggning. Utredaren har i uppdrag att lämna förslag till hur artikel 5 i kraft- värmedirektivet om ursprungsgaranti för el från högeffektiv kraft- värme skall genomföras i . En utgångspunkt bör enligt upp- draget vara utformningen av lagen om ursprungsgarantier avseende förnybar el. 6.2En ny lag om ursprungsgarantier för el från högeffektiv kraftvärme föreslås Bestämmelserna i kraftvärmedirektivet syftar till att främja en effektivare användning av bränsle och att genom en ökad använd- ning av kraftvärme minska överföringsförluster och utsläpp, framförallt av växthusgaser. En effektivare energianvändning genom kraftvärme kan även bidra till en förbättrad försörj- ningstrygghet avseende energi inom EU. Enligt artikel 5 i kraft- värmedirektivet skall medlemsstaterna se till att el som har pro- ducerats genom högeffektiv kraftvärme kan garanteras i enlighet med av medlemsstaten fastställda kriterier. Medlemsstaterna skall också se till att sådana ursprungsgarantier utfärdas på begäran. Ursprungsgarantier för el från högeffektiv kraftvärme Garantierna skall av producenten kunna visas för potentiella köpare av elen som bevis för att den el producenten säljer är producerad i enlighet med kraftvärmedirektivets kriterier. Garantierna skall utfärdas enligt objektiva, klara och tydliga samt icke- diskriminerande kriterier som har fastställts av berörd medlemsstat. Medlemsstaterna skall införa lämpliga mekanismer för att säkerställa att de ursprungsgarantier som utfärdas är korrekta och tillförlitliga. För det ändamålet får medlemsstaterna utse ett eller flera organ som skall ha i uppdrag att kontrollera utfärdandet av ursprungsgarantierna. Dessa organ skall vara oberoende i förhållande till såväl producenter som distributörer. För att underlätta bedömningen av vad som är att anse som hög- effektiv kraftvärme skall enligt artikel 4.1 i kraftvärmedirektivet , i enlighet med bilaga III i direktivet fastställa harmoniserade referensvärden för effek- tivitet vid separat produktion av el och värme. Av artikel 4.3 fram- går dock att medlemsstater som genomför direktivet innan kom- missionen har fastställt harmoniserade referensvärden bör fram till den tidpunkten då harmoniserade referensvärden fastställs anta nationella referensvärden. Som nämnts i kapitel 5 gör jag den bedömningen att det svenska arbetet i den föreskrivande kommit- tén skulle underlättas om det fanns nationella interimistiska refe- rensvärden, och väljer därför att föreslå sådana för att möjliggöra för regeringen att implementera direktivet i svensk lagstiftning redan under innevarande år. Jag har i enlighet med direktiven bl.a. samrått med och då fått följande uppgifter om dagens hantering av ursprungsgarantier för förnybar elproduktion. Utfärdandet av ursprungsgarantier hanteras elektroniskt och bygger på det datasy- stem, benämnt , som utvecklats för utfärdande och kon- toföring av elcertifikaten. Det krävdes relativt få ändringar av det befintliga datasystemet för att även kunna användas för utfärdande av ursprungsgarantierna för förnybar elproduktion. Kostnaderna för modifieringen uppgick till ca . Det finns ca 1 850 registrerade anläggningar i . Därtill kan det finnas fler anläggningar som är kvalificerade men inte anmälda, t.ex. stora vattenkraftverk och eventuellt någon förbränningsanläggning för avfall etc. Syftet med de garantier som utfärdats är huvudsak- ligen att möta efterfrågan av ursprungsgarantier i andra europeiska Ursprungsgarantier för el från högeffektiv kraftvärme För överföring av ursprungsgarantierna har det s.k. RECS1- samarbetet utnyttjats. har ingen uppgift om att ursprungsgarantier utnyttjats för användande inom . Där- emot har svenska aktörer inom ramen för RECS-samarbetet överfört ursprungsgarantier motsvarande ca 5,7 miljoner MWh från totalt 37 producerande anläggningar. Därtill ligger ytterligare ursprungsgarantier motsvarande en miljon MWh i avvaktan på att överföras. Något gemensamt regelverk för över- föring av ursprungsgarantier från elproduktion från högeffektiv kraftvärme i likhet med RECS-samarbetet finns inte. Däremot har sådana diskussioner förts inom ramen för RECS. Att inrätta ett elektroniskt baserat system för ursprungsgarantier för elproduk- tion från högeffektiv kraftvärme liknande det system som finns kommer att kräva förändringar av myndighetens datastöd. Ett system för ursprungsgarantier för el från högeffektiv kraftvärme kan till viss del baseras på datasystemet för kontoföring av elcerti- fikaten men kommer definitivt att behöva kompletteras. Flera av de uppgifter som enligt kraftvärmedirektivet skall ingå i garantierna har dessutom inte tillgång till utan dessa kommer att behöva rapporteras in. Med anledning av att det inte är klart vilken efterfrågan som finns av ursprungsgarantier för elpro- duktion från högeffektiv kraftvärme föreslås att en bear- betning av uppgifterna bör övervägas. Även om en han- tering genomförs måste dock viss anpassning av det nuvarande IT- stödet göras. Jag lägger här fram ett förslag som syftar till att genomföra kraftvärmedirektivets artikel 5 i den svenska lagstiftningen. Jag har övervägt om bestämmelserna i direktivet skall genomföras genom att en ny lag införs eller genom ändringar i den befintliga lagen om ursprungsgarantier för förnybar el. Jag har valt att föreslå en ny lag. Främsta skälet är att utfärdandet av garantierna sker enligt olika förutsättningar. Ursprungsgarantierna för förnybar el är förknip- pade med förnybar energi och starkt knutna till elcertifikatsyste- met. De nu föreslagna ursprungsgarantierna är däremot inte bero- ende av att elproduktionen sker genom förnybar energi, utan visar att bränslet, som kan exempelvis vara både kol, olja och naturgas, har använts effektivt. Det finns därför en skillnad avseende vilka uppgifter som skall framgå av en ursprungsgaranti. Om det enligt nya direktiv skulle visa sig att andra ursprungsgarantier 1 är ett internationellt samarbete där myndigheter, bolag och enskilda kan delta. För mer information se . Ursprungsgarantier för el från högeffektiv kraftvärme skall införas, får det då övervägas om en allmän lag om ursprungs- garantier skall beslutas för att undvika att det uppstår en svåröver- skådlig lagstiftning om olika ursprungsgarantier. finns i enligt uppgift från 109 anläggningar, inklusive gasmotorer, som är att anse som kraftvär- meverk. I princip uppfyller såvitt utredaren har erfarit flertalet verk kraftvärmedirektivets krav på högeffektiv kraftvärme. Av Svenska kraftnäts uppgifter framgår att det inte finns någon uppgift om att ursprungsgarantier avseende förnybar el använts inom . Däremot har ett stort antal utfärdats för handel i . Någon marknad för ursprungsgarantier avseende högeffektiv kraftvärme finns inte . Det finns alltså goda skäl att anta att relativt få ursprungsgarantier avseende högeffektiv kraftvärme kommer att bli utfärdade. Med hänsyn härtill och de kostnader som ett nytt helt databaserat system medför bör, i vart fall inledningsvis, ett i huvud- sak manuellt hanteringssätt övervägas. Om det senare visar sig att efterfrågan blir stor får frågan tas upp på nytt. Frågan om hur ett system i detalj skall utformas är en fråga som bäst hanteras i för- ordnings- eller föreskriftsform. Mitt förslag innebär att innehavare av anläggningar där el produ- ceras genom högeffektiv kraftvärme ges rätt att efter ansökan mot avgift få en ursprungsgaranti i form av ett dokument utfärdat. En ursprungsgaranti skall utfärdas av staten på begäran av en produ- cent. Garantierna föreslås bli utfärdade av i egen- skap av garantimyndighet. För att ha möjlighet att få garantier utfärdade krävs att en anmälan gjorts till som föreslås bli tillsynsmyndighet. Ytterligare ett krav för utfärdande är att får tillgång till de uppgifter som enligt direkti- vet skall redovisas i en ursprungsgaranti. Om vissa i författnings- kommentaren föreslagna ändringar i mätningskungörelsen görs, kommer genom sin hantering av mätresultat från produktionsanläggningarna i riket att få tillgång till vissa av de uppgifter, bl.a. mängd producerad el och produktionsanläggningen, som skall anges i en ursprungsgaranti. Andra uppgifter, såsom bränslets effektiva värmevärde, hur värmen som producerats samti- digt med elen har använts samt vilka bränslebesparingar som gjorts jämfört med separat produktion av el och värme, måste dock redo- visas av producenten direkt till . Förslaget medför att en verksamhetsutövare som vill få en ursprungsgaranti utfärdad skall anmäla detta och sedan mot en avgift få en garanti i form av ett dokument utfärdad. Ursprungsgarantier för el från högeffektiv kraftvärme ligt att få en garanti utfärdad och förslaget kan inte anses innebära några särskilda konsekvenser för små företag. Jag föreslår att Svenska kraftnäts kostnad för utfärdandet av garantier skall täckas genom avgifter. Några särskilda kostnader i denna del uppstår alltså inte för myndigheten. Även de kostnader som uppstår för Energi- myndigheten i egenskap av tillsynsmyndighet anser jag kan finansi- eras med avgifter. Frågan om avgifter berörs ytterligare i kapitel 12. Jag vill dock peka på att vid inrättandet av systemet kommer sär- skilda kostnader att uppstå för . Dessa kostnader är svåra att finansiera genom avgifter, särskilt om intresset för att få garantier utfärdade blir lågt. Hur avgifter av detta slag skall betraktas har behandlats i bud- getpropositionen2. Regeringen har i propositionen ansett att utfär- dandet av ursprungsgarantier avseende förnybar el innefattar myn- dighetsutövning då garantierna endast får utfärdas under vissa för- utsättningar som är angivna i lagen. I propositionen anförs därför att avgiften för utfärdandet måste betraktas som en offentligrättslig avgift. Slutligen anförs att ingen är skyldig att skaffa ursprungs- garantier av det slag som fastställts i lagen om ursprungsgarantier men den som vill ha sådana garantier är tvungen att vända sig till , därför kan avgiften betraktas som tvingande. Jag är av uppfattningen att samma synsätt kan anläggas på föreslagna ursprungsgarantier. 2004/05:1, Utgiftsområde 21, s. 97. 7Kraftvärme i – en analys av den svenska kraftvärmepotentialen Regeringen lämnade ett tilläggsuppdrag1 till utred- ningen, i vilket det ingår att lämna förslag till hur kraftvärmedirek- tivet om främjande av kraftvärme på den inre marknaden skall genomföras i . I mitt uppdrag ingår att analysera den svenska potentialen för högeffektiv kraftvärme enligt vad som föreskrivs i artikel 6 i kraft- värmedirektivet. I denna analys skall särskilt beaktas effekterna av den ändrade energibeskattningen avseende kraftvärme som trädde i kraft , införandet av elcertifikatsystemet , systemet för handel med utsläppsrätter som trädde i kraft samt den ekonomiska potentialen för ytterligare expansion av fjärrvärmenäten. Så långt möjligt skall även potentialen och eventuella behov av regeländringar relaterat till mikrokraftvärme och mekanisk direktdrift enligt direktivets arti- kel 3 a belysas. Jag skall vidare lämna förslag beträffande tillämp- ning av Bilaga III a i fråga om särskilda kriterier för att småskalig kraftvärme och mikrokraftvärme skall betraktas som högeffektiv. Jag har uppdragit åt (ÖPwC) att genomföra en studie av den ekonomiska potentialen för kraft- värme i . Konsultföretagets rapport bifogas betänkandet (bilaga 4). I detta kapitel redovisas huvudresultaten från konsult- rapporten. För en närmare redovisning hänvisas till bilagan. 1 Dir. 2004:58. Kraftvärme i – en analys Jämfört med andra länder inom EU har en låg andel kraft- värme i fjärrvärmenäten. Den andel av fjärrvärmen som produceras i kraftvärmeverk utgör i vilket kan jämföras med en genomsnittlig andel på i övriga EU-länder. Det finns flera orsaker till den låga andelen kraftvärme. Den omfattande utbyggnaden av vattenkraften och kärnkraften är två viktiga förklaringar. Energiskattesystemet som inte främjat kraft- värmeutbyggnad är en annan viktig orsak. har dock biobränsleeldade anläggningar för kraftvärmeproduktion byggts som ett resultat av statsstödsystem. Som framgår av figur 7.1 producerade kraftvärmen 5,2 TWhel. Till detta kan läggas att kraftvärmeproduktionen inom svensk industri uppgick till samma mängd, dvs. Figur 7.1 Historisk kraftvärmeproduktion i anslutning till fjärrvärme- syste- men brutto och netto för perioden –2003 samt beräknad kraftvärmepotential , 2015 samt 2020 Brutto (enbart egen elproduktion) Netto (även inklusive fjärrvärmesystemets egen elanvändning*) *) Avser fjärrvärmesystemets totala elanvändning inklusive värmepumpar, elpannor, m.m. Källa: Bedömning av potential för högeffektiv kraftvärme i , , febru- ari 2005. På den öppna europeiska elmarknaden ligger kolkondenskraft på marginalen i elproduktionssystemet. Detta innebär att en kraftvär- meutbyggnad i , oavsett bränsle, kan ersätta kolkondens- kraft och därmed reducera utsläppen av koldioxid i . Kraftvärme i – en analys mot den bakgrunden av stort intresse att öka kraftvärmeproduk- tionen även i . Potentialen för detta är i första hand beroende av två faktorer, reinvesteringsbehovet inom befintliga fjärrvärmenät samt den möj- liga utbyggnaden av dessa. Fjärrvärmen är utbyggd i ca 570 orter. Enligt branschföreningen prognoser kommer fjärrvärmen fortsätta att expandera2. Fjärrvärmeleveran- serna beräknas öka med ca fram . Omräknat i investeringsvolym innebär detta investeringar om ca fram . Svensk Fjärrvärme bedömer att fjärrvärmen har en potential att långsiktigt nå av den svenska uppvärmningsmarknaden. Detta motsvarar leveranser om ca , vilket kan jämföras med dagens om ca . Som sagts i avsnitt 4.6 anser jag prognosen vara en teknisk pro- gnos som i ringa utsträckning tar hänsyn till ekonomiska förutsätt- ningar. Utbyggnaden kommer därför enligt min åsikt att bli måttli- gare. Det är inte helt lätt att bedöma vilken betydelse en utbyggnad av fjärrvärmen kan få för den fortsatta utvecklingen av kraftvär- men. En avgörande fråga är hur kraftvärme skall kunna komma in i fjärrvärmenäten när värmeunderlaget redan är intecknat med enbart värmeproducerande anläggningar. En ny produktionsanläggning måste då motiveras med att totala produktionskostnaden inklusive investering sänks genom en ny investering. Konvertering från de fossila bränslena kol och olja till obeskattade bränslen (biobränsle, torv etc.) har historiskt kunnat motiveras genom kontinuerligt ökande energi- och miljöskatter på fossila bränslen som försämrat ekonomin för kol- och oljeeldning. Investering i ny produktion med skattebefriade bränslen och i en del fall t.o.m. nedläggning eller utfasning av befintlig fossileldad produktionskapacitet, har varit lönsammare än att bibehålla produktion i befintliga fossil- eldade anläggningar. Höga elpriser på elmarknaden kan, på samma sätt, ekonomiskt motivera en nyinvestering i ett kraftvärmeverk som slår ut produktionsanläggningar för enbart värmeproduktion. 2 Prognoserna baseras på resultatet av en enkätundersökning om Svensk Fjärrvärmes medlemmars investeringsplaner. Kraftvärme i – en analys 7.2.1Energiskattesystemets utformning och kraftvärmen i Ändrad beskattning i kraftvärmen eller andra ekonomiska incita- ment som styrmedel i form av bidrag eller ändringar i lagstiftning och koncessionsprövning påverkar kraftvärmeutbyggnaden och el- och värmeproduktionen i kraftvärmen. Energibeskattningen, som den såg ut före , begränsade utnyttjandet av befintlig fossileldad kraftvärme och omöjliggjorde utbyggnad av ny naturgaseldad kraftvärme. –2004 nästan fördubblades beskattningen för den fossileldade kraftvärmen. Detta är ett resultat av den s.k. Gröna skatteväxlingen som inleddes med kraft . Den befintliga fossileldade kraftvärmen konkurrerades ut på elmarknaden av fossileldad kraft, främst kolkondenskraft, i omvärlden. ändrades dock kraftvärmebeskattningen. beskattas nu på samma sätt som industriell produktion och industriellt mottryck.