sou · GTB396 · 2006-01-01 00:00:00 — Det konkreta arbetet med mönstring, antagnings- prövning av kvinnor, inskrivning, krigsplacering, personalredovis- ning och stöd under tjänstgöring genomförs vid regi- 1 Fortsättningsvis används benämningen i föreliggande text. Där utförs också de avgiftsfinansierade uppdrag åt myn- digheter, kommuner och landsting som får åta sig. Som regel används ordinarie personal, i huvudsak psykologer. Region- kontoren är lokaliserade till , , , och . Ekonomiskt utfall –2004 har haft något minskade kostnader under den under- sökta perioden. Det beror framför allt på två huvudorsaker. Först har kostnaderna för det egenutvecklade informationssystemet PLIS minskat . Avskrivningarna av systemet förklarar den relativt höga nivån på av- och nedskrivningarna. När beslut togs om att avbryta utvecklingen av den hemliga delen av systemet fat- tade regeringen beslut om snabbare avskrivningstakt vilket bidrog till den höga avskrivningen 2000. Kostnader 1997–2004 (mnkr, löpande priser) Det andra skälet till minskade kostnader är effektiviseringar i verk- samheten vad gäller nyttjandet av personal. Även införandet av endagarsmönstring som standard har bidragit till minskade drifts- kostnader för myndigheten. Kostnaderna för personal har ökat . Plikt- verket har bytt verksamhetsgrens- indelning ett antal gånger vilket försvårar jämförelse över åren. Nedanstående tabell är en sammanfattning av de anslagsfinansie- rade kostnadernas utveckling . SOU 2005:96 Personalrelaterade processer Kostnader fördelade på anslagsfinansierad verksamhet (mnkr, löpande priser) Mönstring, antagningsprövning, inskrivning och stöd under Av tabellen kan man utläsa att kostnaden för mönstringen har varit relativt , ca trots att antalet mönstringsskyldiga har ökat . Däremot har kostnaden för enskilda ärenden, dvs. när totalförsvarspliktiga över- klagar inskrivningsbeslut m.m., minskat väsentligt . Det beror på mindre utbildningsvolymer (vilket innebär att färre pliktiga överklagar beslut) samt förändrade inskrivningsrutiner som skapar möjligheter att hantera Försvarsmaktens förändrade behov på ett mer flexibelt sätt. Vad gäller den avgiftsfinansierade verksamheten minskar efter- frågan avseende personalredovisning . De flesta ci- vila avnämarna har i praktiken upphört att utnyttja tjänster. Ett undantag är som utnyttjar det s.k. . Kostnaderna för den civila delen av personalredo- visningen uppgick till ca 6,5 mnkr . var kostna- derna för den militära personalredovisningen ca . har efterfrågan på s.k. urvalstjänster ökat. Framför allt avnämare utanför försvarssektorn, t.ex. , och står för den ökade efterfrågan. uppgick kostnaderna för denna verksamhet till ca 22,1 mnkr. För- svarsmakten utnyttjar i mindre omfattning, kostna- derna var ca 7,3 mnkr . Antalet anställda har ökat . Främst handlar det om per- sonal som arbetar med mönstring och antagningsprövning av totalförsvarspliktiga och beror på de ökade mönstringsvolymerna. Viss nyanställning har också skett för att kunna hantera den avgiftsfinansierade verksamheten. Personalrelaterade processer SOU 2005:96 Anställd personal 97–04 medarbetare har en hög medelålder. har medarbetarnas medelålder ökat något för att 2004 vara har inte lyckats sänka medelåldern även om öknings- takten har minskat och verket bedömer att möjligheten att för- ändra bilden är begränsad . Orsaken är att personal- rörligheten är låg och pensionsavgångarna få bland tillsvidarean- ställda i de högre åldersgrupperna. Pensionsavgångarna kommer att öka . 3.1.2Dagens mönstrings- och inskrivningsprocess samt personalredovisning I betänkandet Totalförsvarsplikt (SOU 1992:139) föreslog Pliktut- redningen att den dåvarande värnplikten, civilförsvarsplikten och vapenfria tjänsteplikten skulle ersättas av en totalförsvarsplikt. Som en konsekvens därav föreslog utredningen även att en ny myndig- het skulle inrättas med uppgift att svara för uttagning och redovis- ning av främst pliktpersonal för både det civila och militära försva- ret. Den utredning som sedan låg till grund för grundandet av Plikt- verket föreslog att den nya myndighetens uppgifter borde vara ut- tagning och redovisning av pliktpersonal. Myndigheten skulle som en central förvaltningsmyndighet svara för uttagning och redovis- ning av all pliktpersonal. Därutöver förslogs att myndigheten skulle kunna svara för redovisning av krigsplacerad anställd personal och frivilligpersonal. Av de två huvuduppgifterna ansågs redovisningen, dvs. arbetet med att säkerställa att de bemanningsansvarigas krigsorganisationer är uppfyllda, vara den klart dominerande. Som en konsekvens av detta föreslogs att den nya myndigheten i stort skulle få samma struktur som det gamla . Andra myndigheter som berördes av bildandet av den nya myndigheten var Vapenfristyrel- sen, , , Statens räddnings- verk, Försvarsmakten, länsarbetsnämnderna och länsstyrelserna samt kommuner och landsting. I proposition 1994/95:6 Totalförsvarsplikt konstaterade reger- ingen att ett centralt verk bör handha frågorna om att ta personal i anspråk med en totalförsvarsplikt. En sådan myndighet skulle göra det lättare att prioritera mellan olika personalbehov inom totalför- svaret och myndigheten kommer att få en överblick över personal- tillgången. Regeringen anförde också att ett centralt verk med upp- gift att ta ut och skriva in personal för en enhetlig och rätts- säker behandling av den enskilde. Regeringen redovisar i propositionen 2004/05:5 Vårt framtida försvar att grunden för personalförsörjningen även kommer att vara totalförsvarsplikten. Denna inriktning är grunden för utredningens fortsatta resonemang rörande mönstrings- och inskrivningsprocessen. var utbildningsvolymen av totalförsvarspliktiga ca 35 000. I lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt framgår det att utbildningsanordnarnas behov av totalförsvarspliktig personal tyd- ligare skall styra utbildningsvolymerna. har utbildnings- volymerna kontinuerligt minskat. I det underlag som Försvars- makten har lämnat till utredningen framgår att utbildningsvoly- merna troligen kommer att fluktuera mellan 5 000 och 10 000 totalförsvarspliktiga . De framtida manliga åldersklasserna ökar för att därefter sjunka till dagens nivå. ökar åldersklas- serna stadigt från dagens nivå på ca 45 000 män till 60 000 män. sjunker sedan åldersklasserna igen för att 2014 vara under 50 000 män. Personalrelaterade processer SOU 2005:96 Antalet svenska 18-åriga män Slutsatsen är att den framtida mönstrings- och inskrivningsproces- sen måste vara mer flexibel än dagens förfarande för att kunna hantera volymförändringar både på behovs- och urvalssidan. Ur- valsprocessen bör vara snabb, smidig och effektiv. Dagens processer beskrivs i betänkandet Från klassificering till ur- val – en översyn av (SOU 2004:5). Avse- ende mönstringen och inskrivningen kan anföras att det är relativt ingående undersökningar som den enskilde måste genomgå för att myndigheten skall få fram erforderligt beslutsunderlag. För myn- digheten innebär det att processen är personalintensiv. genomförde ca 48 000 totalförsvarspliktiga mönstring av en åldersklass om ca 56 000 män. Därtill genomförde ca 1 200 kvinnor antagningsprövning. Av dessa bedömdes ca 23 000 vara lämpliga för lång grundutbildning. 14 000 skrevs in till värnplikt, 270 till civilplikt och 8 000 till utbildningsreserven. Det är med andra ord en omfattande process där en stor mängd män mönstras för att ta ut ett litet antal till utbildning. kommer ut- bildningsbehovet att vara ännu mindre, som tidigare redovisats. Det innebär att betydande kostnader är förbundna med uttag- ningsprocessen. En förändring av processen kan ge besparingar som en mer rationell ordning införs. En fara med dagens system är att personal uppfattar sitt arbete som föga meningsfullt när man tidigt fyller utbildningsbehovet och istället mönstrar och skriver in till utbildningsreserven. Främsta motivet för ett reviderat förfarande är att endast av varje årskull behöver tas ut till grund- utbildning inom försvaret. har ansvaret för personalredovisningen av to- talförsvarspliktig personal. Det har lett till att de bemanningsansva- riga organisationerna utnyttjar inte bara vad avser den pliktiga personalen utan även avseende anställd och frivillig perso- nal. Det gäller även Försvarsmakten. har behovet vad gäller den civila sektorn i praktiken försvunnit. Det förefaller inte lämp- ligt att två myndigheter skall ha ansvar för den militära insatsorga- nisationen, framför allt inte med tanke på den uppgiftsförändring som avser den militära organisationen. Det bör vara den beman- ningsansvariga organisationen som har ansvar för den egna organi- sationen oavsett personalkategori. 3.1.3Mönstringsverksamhet i de nordiska länderna Den finska mönstringen, eller uppbådet, skiljer sig väsentligt från övriga nordiska länders. Uppbådet sker regionalt ute i kommu- nerna och är på flera håll en högtidlig ceremoni där ledande kom- munföreträdare och krigsveteraner deltar. Vid uppbådet ges infor- mation och handledning inför den s.k. beväringstjänsten. Hälsoun- dersökningen skall ha genomförts innan uppbådet vid en civil häl- socentral. Vid uppbådet görs en bedömning av den mönstrandes tjänstbarhet. I praktiken rycker sedan alla unga män in till bevär- ingstjänst i 180, 270 eller . Det norska mönstringssystemet liknar i allt väsentligt det svenska, både metodmässigt och organisatoriskt. Det norska värnpliktsver- ket är organisatoriskt relativt spritt. Förutom staben i be- drivs mönstringsverksamhet och annan verksamhet vid ytterligare elva ställen. Mönstringen liknar i flera avseenden den svenska. I genomförs en förändring av mönst- ringsprocessen. Fram t.o.m. utgången av 2005 är mönstringen, eller den s.k. sessionen ett ansvar för Indenrigs- og sundhetsministeriet. Själva mönstringen äger rum lokalt, vid ca 50 ställen ute i kommu- nerna, och innehåller motsvarande inskrivningsprov, hälsounder- sökningar (syn, hörsel m.m.), tjänstgöringsvärdering samt dragning av lottnummer. Efter dragning av lottnummer har den enskilde rätt att ingå avtal om värnplikt och kan då välja tjänstgöringstid och tjänstgöringsställe. Det innebär i praktiken att de flesta som drar ett sådant nummer att de kommer att bli inkallade till tjänstgöring, istället ingår avtal om värnplikt för att kunna påverka omständig- heterna för sin tjänstgöring. övergår ansvaret för mönstringen till för- svarsmakten, vilken då inrättar Forsvarets dag, då mönstringsskyl- diga och frivilliga kvinnor kallas till s.k. rekryteringscentrum. Det kommer att finnas 5 rekryteringscentrum, alla belägna vid militära etablissemang, där 50 personer åt gången kallas till Forsvarets dag. Varje rekryteringscentrum genomför Forsvarets dag 120 gånger/år vilket innebär att ca 30 000 personer genomför Forsvarets dag. Det motsvarar 25 000 mönstringsskyldiga män samt frivilliga kvinnor motsvarande av årskullen. Vid Forsvarets dag genomförs mönstring (skriftligt prov, hälso- undersökningar, tjänstgöringsvärdering och lottdragning för män- nen) samt ges information. Informationen handlar om värnplikten, karriärmöjligheter, internationell tjänst m.m. Det kommer att fin- nas en utställning att ta del av samt multimediahjälpmedel för yt- terligare information. Slutligen skall även individuell vägledning ingå i dagens aktiviteter. Man beräknar att det vid varje rekryteringscentrum kommer att tjänstgöra 5 personer, varav en eller två kommer att vara läkare. Till det kommer en central stab motsvarande ca 20 personer arbeta med mönstringen, Det innebär att ca 45 personer kommer att bedriva en verksamhet som mönstrar ca 30 000 personer. Cirka 6 000 personer beräknas behöva göra sin värnplikt . Utredningens förslag: Ett stegvis mönstringsförfarande bör införas. I första skedet sker ett webbaserat urval av den manliga delen av åldersklassen. I ett andra skede kallas alla som bedöms klara kraven för lång grundutbildning till mönstring. bör pröva möjligheten att genomföra mönstringen vid militära etablissemang. Skälen för utredningens förslag Som utredningen har redovisat tidigare var ett huvudargument för att bilda att skapa en myndighet som ansvarar för re- gisterhållningen av samhällets krigsorganisationer och på så sätt undvika att enskilda hade fler än en krigsbefattning. Som en konse- kvens därav ansåg utredaren att en sådan registeransvarig myndig- het även borde ansvara för uttagning och inskrivning av totalför- svarspliktiga för att på så sätt bli totalförsvarets sammanhållande instans vad avser frågor rörande totalförsvarspliktiga. var målet att ca 10 000 totalförsvarspliktiga skulle utbil- das med civilplikt . skrevs 270 totalförsvarspliktiga in för lång civilplikt. Med andra ord har omvärldsutvecklingen medfört att behovet av civilpliktiga har minskat drastiskt. Det finns inget som tyder på en förändring, utan det mesta tyder på att behovet av totalförsvarspliktiga som fullgör civilplikt även fortsättningsvis kommer att minska. Det innebär att behovet av totalförsvarspliktiga främst finns inom det militära försvaret. Även utbildningsbehovet av totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt har minskat drastiskt sedan införandet av lagen om to- talförsvarsplikt och bildandet av . bedömde re- geringen att det årliga utbildningsbehovet av värnpliktiga var ca 30 000 . skrevs ca 14 000 totalförsvarspliktiga in för värnplikt och enligt nu liggande planering kommer ca 8 500 total- försvarspliktiga fullgöra värnplikt . Behovet av totalförsvarspliktiga är en funktion av dels insatsor- ganisationens behov, dels behovet av att bemanna de internationella insatserna. Om utbildningen endast skulle täcka ett nationellt be- hov är behovet än mindre för att personalförsörja insatsorganisa- tionen. Det minskade uttagningsbehovet skall ställas i kontrast mot de ökade åldersklasserna , . Därefter minskar åldersklasserna igen, men trots det är skillnaden stor mel- lan uttagningsbehovet och det antal som kommer kalla till mönstring. Med detta som bakgrund bör mönstringsförfarandet förändras i syfte att åstadkomma en förändring i mönstringsvolymen. Statistik från visar att av en åldersklass på ca 55 000 totalför- svarspliktiga klarar ca 25 000 kraven för lång grundutbildning. Ge- nom att identifiera och enbart kalla dessa till att inställa sig för mönstring anser utredningen att kraven på en rättssäker process upprätthålls som en rationalisering kan göras. Då plikt- lagstiftningen är en stor inskränkning i den personliga integriteten måste kraven på rättssäkerheten vara höga. Därför bör målsätt- ningen vara att identifiera de som klarar kraven för lång grundut- bildning, ca 25 000, genom ett första webbaserat steg och endast kalla dessa till mönstring. har i ett underlag till utred- ningen visat hur en sådan förändring kan åstadkommas och beskri- vit hur en tvådelad urvalsprocess kan organiseras där det första ste- get genomförs via ett Internetbaserat frågeformulär. har påbörjat ett arbete med att utveckla en sådan webbaserad enkät. Enkätsvaren skall vara en urvalsgrund för vilka som skall kallas till att inställa sig för att mönstra. Utvecklingsar- betet bedrivs i projektform under arbetsnamnet PLUTO (Pliktver- kets LämplighetsUtredning om Totalförsvarsplikt). Det bör under- strykas att detta webbverktyg inte finns , men idén bygger på att landets alla sjuttonåriga män föreslås få en unik pinkod i sam- band med att de får information om mönstringen och totalför- svarsplikten. Med hjälp av pinkoden kommer de åt en enkät inne- hållande ett antal frågor. Att fylla i enkäten och skicka in den blir därmed en del av pliktmomentet för männen. De män som inte har svarat på enkäten inom skulle då få en enkät via posten med ett mottagningsbevis, alternativt kallas till mönstring. Den utvecklade metoden medför att med hjälp av enkätsvaren får , före mönstringstillfället, ökad kunskap om de som kallas. Detta möjliggör dels en ökad individanpassning av mönstringen och dels en ökad kvalitet i arbetet för medarbetarna, då metoder och tester kan anpassas efter den mönstrandes behov och förutsättningar. Systemet ger också möjlighet att söka efter vissa kompetenser i åldersklassen. En fördel är att en webbaserad enkät skulle kunna nå alla kvinnor till en liten merkostnad om man önskar. Utredningen har inte ut- rett detta vidare men anser att förutsättningar finns om statsmak- terna vill förändra dagens ordning. Försvarsmakten har i en skrivelse till utredningen framfört tvek- samheter om framför allt möjligheten att kontrollera identiteten på tillräckligt säkert sett med en webbaserad enkät. Istället föreslår Försvarsmakten ett mönstringssystem där alla unga män i en ål- dersklass kallas till de militära förbanden för en första information och inledande tester. Därefter kallas en del till regionala kontor för ytterligare tester. Enligt Försvarsmakten kan en sådan mönstring genomföras inom den reducerade kostnadsram som utredningen föreslår i detta kapitel. Utredningen kan konstatera att vissa iden- tifieringsproblem alltid kan uppstå när man i samhället utnyttjar webbaserad teknik, t.ex. vid deklarationen. Utredningen anser dock att fördelarna överväger nackdelarna och att riskerna kan hanteras i den av föreslagna lösningen. Utredningen bedömer även, utifrån Försvarsmaktens redovisning, att Försvarsmaktens förslag inte kan inrymmas i den minskade kostnadsramen. Utredningen anser att bör pröva möjligheten att ut- föra den fysiska mönstringen vid ett fåtal militära etablissemang. Det skulle ge möjligheter att samutnyttja lokaler och tjänster, som exempelvis matsalar och transporter. Dessutom kan och Försvarsmakten gemensamt öka möjligheterna till informa- tionsinsatser till de mönstrande. Utredningen anser att detta är viktigt för att öka intresset för och kunskapen om det militära för- svaret. Utredningens förslag: De tester och undersökningar som genomförs vid mönstringen bör ses över i syfte att rationalisera processen. Ett differentierat mönstringsförfarande bör införas. Skälen för utredningens förslag Den mönstringsmodell vi har i innebär att den mönstrande genomgår flera relativt ingående tester. Det har i sin tur inneburit att den svenska mönstringsprocessen är relativt personalintensiv i jämförelse med den danska. Personalrelaterade processer SOU 2005:96 Relation mönstringspersonal/antal mönstrande2 I kommer man att mönstra ca 667 värnpliktiga per an- ställd inom mönstringsorganisationen . För Plikt- verket är motsvarande nyckeltal 131 mönstrande per anställd . Skulle mönstringen i göras lika effektiv som den danska modellen skulle, utifrån mönstringsvolym, myn- digheten ha 72 personer anställda. Detta belyser vilka möjligheter som finns för att skapa en mindre och effektivare organisation ge- nom att förändra rutiner och testverksamhet i samband med mönstringen. I betänkandet Från klassificering till urval- en översyn av Total- (SOU 2004:5) lämnade utredaren förslag till att en differentierad mönstring skall införas. Endast de mätvärden som oundgängligen behövs skall tas fram. Utredningen anser att det finns en rationaliseringspotential om en differentierad mönst- ring införs som man ökar effektiviteten i processen. Om den framtida mönstringsvolymen är ca 25 000 totalförsvars- pliktiga och det i tabellen redovisade nyckeltalet för antal mönst- rande/anställd inte ändras behöver ca 190 anställda i teorin. Utredningen anser att man bör effektivisera processen i syfte att närma sig ett nyckeltal på åtminstone 350–400 mönst- rande/anställd. Utredningen anser att ett sådant nyckeltal kan nås genom förenklade rutiner och förändrade tester. En förutsättning för detta är att kravprofilerna förändras, vilket bör göras i samver- kan mellan och de bemanningsansvariga organisatio- nerna. Vissa befattningar bör ha avsevärt färre – och mindre detal- jerade – krav än i nuvarande kravkatalog. Metoden innebär att mönstringens syfte är att jämföra individen mot en lägstanivå. Vidare bör endast de mönstrande som är aktuella för vissa specifikt krävande befattningar bli föremål för intervju av psykolog. För mer kvalificerade befattningar genomförs fler tester än de som bara skall kontrolleras mot en lägsta nivå. 2 har p.g.a. uppbådets annorlunda karaktär inte tagits med i jämförelsen. En förändring av personalredovisningsansvaret Utredningens förslag: Försvarsmakten bör fortsättningsvis ha an- svaret för den egna personalredovisningen. Skälen för utredningens förslag är ansvarigt för personalredovisningen för den to- talförsvarspliktiga personalen i insatsorganisationen samt för de civila organisationerna som fortfarande önskar att ha en krigsorga- nisation. Även i övrigt får lämna stöd till de beman- ningsansvariga organisationerna vad gäller personalredovisningen. Verksamheten är avgiftsfinansierad och omsatte 2004 , varav Försvarsmakten stod för . Personellt är det 17 personer som arbetar med personalredovisning inom Plikt- verket. Utredningen anser att det är viktigt att den bemanningsansvariga organisationen får det fulla ansvaret för sin organisation, inkluderat redovisningen och krigsplaceringen. Därför anser utredningen att ansvaret för redovisningen av värnpliktig personal bör föras över till Försvarsmakten. Om Försvarsmakten väljer att genom avtal låta fortsätta sköta redovisningen, framför allt i avvaktan på att Försvarsmakten får de administrativa verktyg som behövs, är det en sak som kan överenskommas mellan myndigheterna. Vad gäller de civila organisationerna bör diskussioner om det reella be- hovet av en sådan registrering föras. Det är utredningens uppfatt- ning att det bör vara få organisationer som kan anses ha behov av att ha en krigsorganisation registrerad. Utredningen anser att re- geringen bör ge i uppdrag att redovisa omfattningen och de framtida behoven av denna verksamhet. Genom att låta Försvarsmakten ta ansvar för personalredovis- ningen blir den s.k. röda tråden tydligare avseende personalförsörj- ningen. För att ytterligare understryka detta bör Försvarsmakten fatta beslut om krigsplacering. Därigenom får Försvarsmakten ett tydligt ansvar för sin insatsorganisation. Ekonomiska och organisatoriska konsekvenser Det av utredningen förda resonemanget leder till att organisation kan förändras och myndighetens anslag minska. bör anslaget minska med jämfört med nivå. har redovisat att myndigheten bör ha 120 personer anställda kopplat till mönstringsverksamheten. Därutöver beräknar myndigheten att ca 60 personer arbetar med avgiftsfinan- sierad verksamhet och att ca 45 personer arbetar inom stab och ledning. Utredningen anser att det finns ytterligare utrymme för effektiviseringar inom framför allt stab och ledning. Därutöver bör myndigheten sträva mot en ökad effektivitet i enlighet med vad utredningen redovisat i det föregående. Den minskade mönstringsvolymen får till följd att behovet av antalet regionkontor minskar. Utredningen anser, att för att åstadkomma en rationell infra- struktur för verksamheten, bör överväga att utnyttja militära etablissemang för mönstringen. Så sker redan i med gott resultat. Den föreslagna neddragningen kommer att påverka möjlighet att informera om pliktsystemet och försvaret i stort. Ge- nom samlokaliseringen vid några militära verksamhetsställen skapas nya möjligheter till att gemensamt med Försvarsmakten informera de mönstrande. Utredningen anser även att sektorn i större ut- sträckning bör utnyttja frivilligorganisationerna i detta samman- hang. Utredningen anser även att Försvarsmakten i högre utsträckning bör utnyttja kompetens vid uttagningar till olika be- fattningar istället för att bygga upp egen kompetens vid Försvars- maktens rekryteringscenter. Ur ett effektivitetsperspektiv räcker det med ett avseende uttagningsmetodik inom den militära sektorn. Avslutningsvis föreslår utredningen att fortsättningsvis endast skall heta . Det ligger i linje med vad utredningen inledningsvis anfört om begreppet totalförsvar. Utredningens förslag till förändringar avseende verk- samhet får vissa författningsmässiga konsekvenser.