sou · GTB332 · 2006-01-01 00:00:00 — Upphandlingsverksamheten kräver mycket admi- nistrativa resurser beroende på en omfattande fakturahantering, upphandling av konsulter, överprövningar i samband med rätts- processer osv. Anm. Statskontoret tog över den statliga inköpssamordningen från Kammarkollegiet . Förvaltning och avveckling av lokaler Statskontoret förvaltar och avvecklar lokaler på regeringens upp- drag. Man bistår också regeringen med underlag för prisomräkning av lokalkostnader och analyser av lokalkostnader och lokalanvänd- ning. Samtliga statliga myndigheters kontrakt finns samlade i en databas. Verksamheten bildar en egen enhet, försörjning, med 4 tjänstemän. Uppdrag som rör förvaltning och avveckling av lokaler är marginella och ansvariga i lokal- försörjningsfrågor bedömer att myndigheternas intresse för lokal- kostnader har minskat. Trots detta behövs beredskap för att hantera frågorna. Den Administrativa enheten med 22 tjänstemän omfattar funk- tionerna ekonomi, information, intendentur, IT-stöd, personal och registratur. Statskontorets anslag uppgår till . disponerade Statskontoret i anslagsmedel. Verksamhetsmässigt fördelades medlen på de olika anslagsfinan- sierade verksamhetsgrenarna på följande sätt: Utredningar och utvärderingar, cirka 47 miljoner (av anslaget) Modernisering av statlig förvaltning, cirka 27 miljoner (av anslaget). Elektronisk samhällsinformation, cirka 11 miljoner (av anslaget) Förvaltning och avveckling av lokaler, cirka 2,5 miljoner (av anslaget) Anm. cirka 1,5 miljoner avser här periodiseringseffekter uppgick avgifter och andra intäkter till varav verksamhetsgrenen Inköpssamordning svarade för . Inköpssamordningen finansieras helt via avgifter som tas ut av de ramavtalsansvariga myndigheterna. Av- giften skall även bidra till att täcka vissa kostnader för Stats- kontorets generella IT-uppdrag2, dock högst . Kostnaderna för de gemensamma funktionerna fördelas enligt följande: Modernisering av statlig förvaltning Förvaltning och avveckling av lokaler Kostnaden för kanslistödet till e-nämnden beräknas normalt till och finansieras via Statskontorets anslag. () utvecklar den ekonomiska styr- ningen för statliga myndigheter och gör analyser och prognoser för statens ekonomi. ESV utför uppdrag åt regeringen men har också en stor rådgivande verksamhet ut mot myndigheterna i fråga om ekonomiadministrativa system och ekonomistyrning. Utan att vara ett kontrollorgan har ESV:s verksamhet drag av tillsynsmyndighet. Utvärdering görs av hur myndigheterna följer de ekonomi- 2 Verksamhetsgren Modernisering, sorterar organisatoriskt under . administrativa reglerna (EA-värderingen). ESV har även en främ- jande roll genom att bedriva en omfattande utbildnings-, stöd- och konsultverksamhet inom sina verksamhetsområden. Verket upp- handlar också ramavtal för administrativa system. ESV utvecklar och förvaltar det statliga koncernredovisningssystemet . Verket är organiserat i fyra sakområden: Information om statlig ekonomi Resultatstyrning och finansiell styrning Som stöd för verksamheten finns två gemensamma funktioner: Strategisk operativ ledning som ger stöd i frågor som rör personal, information, juridik, kvalitet, controlling och ekonomi samt IT- funktionen. ESV:s generaldirektör är chef för verket. Ett råd som utses av regeringen fungerar som rådgivare åt generaldirektören. Ordföran- de för rådet är generaldirektören. Verket har cirka 150 anställda. Hela ESV:s verksamhet omfattas av målet för politikområdet Effektiv statsförvaltning Att skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas av hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv. Verket svarar för två verksamhetsområden; Ekonomisk styrning och kontroll och Prognoser och uppföljning. Målen är En väl fungerande ekonomisk styrning som präglas av god finansiell kontroll samt hög produktivitet och effektivitet i resursanvändningen respektive Tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen 3. 3 Regleringsbrev för avseende . ESV:s verksamhet utgörs av de fyra verksamhetsgrenarna Resultatstyrning och finansiell styrning, Administrativa system, Infor- mationssystemet och och information om statlig ekonomi. Inom ramen för uppdragen som rör Resultatstyrning och finan- siell styrning utvecklas metoder och regler, ges utbildningar, erbjuds konsultstöd med mera. När det gäller Administrativa system har ESV till uppgift att tillhandahålla kostnadseffektiva administrativa stödssystem inom ekonomi- och personalområdet. Detta gör man genom att sluta ramavtal med olika leverantörer. Informationssystemet är ett stöd för ekonomistyr- ningen i staten. ESV utvecklar och förvaltar systemet. Verksamheten inom området Prognoser och information om statlig ekonomi omfattar att ta fram och analysera information om statens finanser. Avsikten är att materialet skall vara besluts- underlag i den ekonomiska politiken samt informera andra intres- senter, till exempel riksdag och allmänhet. ESV utvecklar det ekonomiadministrativa regelverket och ger ut föreskrifter och allmänna råd. genomförs även en ekonomiadministrativ värdering av samtliga myndigheter. I EA- värderingen bedöms hur väl myndigheterna lever upp till de ekonomiadministrativa kraven i regelverket. ESV:s anslagsmedel uppgår till 95,8 miljoner. uppgick avgifter och andra intäkter till cirka 130 mil- joner kronor. Verksamhetsgrenen Administrativa system finansieras enbart via avgifter från myndigheter och systemägande företag. Övriga verk- samhetsgrenar finansieras både via anslag och via avgifter. 3.3Statens kvalitets- och kompetensråd () har som huvudsaklig uppgift att främja verksamhetsutveckling och kompetensförsörj- ning i statsförvaltningen. Arbetet skall bedrivas långsiktigt och med medborgarna i fokus. Rådet erbjuder myndigheter stöd i form av kunskaper, erfaren- hetsutbyte och metoder inom områdena KKR har cirka tio tillsvidareanställda. Därutöver används inlånad personal samt konsulter för särskilda uppdrag. Rådet har en styrelse med nio ledamöter. Styrelse ansvarar för myndighetens verksamhet. Generaldirektören ansvarar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och rikt- linjer. I styrelsen ingår ledamöter som tillsatts på förslag av de tre centrala arbetstagarorganisationerna, Offentliganställdas förhand- lingsråd, SACO-S och . Vid rådet finns också en referensgrupp bestående av forskare och praktiker till stöd för arbetet. Även KKR:s verksamhet ingår i politikområdet Effektiv statsför- valtning, jfr avsnitt 3.1 Statskontoret och 3.2 ESV ovan. På samma sätt som för Statskontoret hör verksamheten till verk- samhetsområdet Styrning, ledning, verksamhetsutveckling för vilket målet som nämnts är Att genom en kontinuerlig utveckling av den statliga verksamheten skapa förutsättningar för att de tre grund- läggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet skall få genomslag i hela statsförvaltningen. Rådet har endast en verksamhetsgren – Verksamhetsutveckling och kompetensförsörjning där målet är: 1.Bidra till intensifieringen av den statliga förvaltningens verk- samhetsutveckling baserat på systematik, långsiktighet, helhets- syn och medborgarfokus. 2.Efterfrågestyrt och behovsrelaterat stöd till statsförvaltningens långsiktiga kompetensförsörjning genom bl.a. utveckling av ledningskompetens och spridning av grundläggande förvalt- ningskunskap inklusive öppenhet och insynsfrågor.4 Verksamheten vid KKR är regeringsorienterad. Grundideologin är hämtad från den förvaltningpolitiska propositionen5 och det handlingprogram som följde. Handlingsprogrammet ses som ett paraply under vilket myndigheterna formar sina egna program. KKR:s uppgift är att omsätta målet om En förvaltning i med- borgarnas tjänst till konkret handlande. Rådet fungerar som ett stöd för myndigheterna när det gäller att fullfölja regeringens intentioner. Även om KKR också tar emot regeringsbeställningar utgör stödet till myndigheterna grunden för verksamheten. Rådets strategi är att arbeta med ett begränsat antal fast anställda och via breda nätverk. Tillfälligt anställda tas in för att förstärka och vitalisera organisationen. Personalen har en gedigen sak- kunskap inom och är därför goda beställare av den kompetens som måste tillföras rådet. Beställningarna avropas från högskolor och andra statliga myndigheter och från konsultföretag. Syftet är att skapa flexibilitet och gynna utveckling inom rådets områden. Så långt det är möjligt köps servicetjänster utifrån. Det gäller IT, lokalvård, växel, distribution osv. KKR arbetar även för att öka kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan forskare och praktiker. Rådet har ett generellt uppdrag att arbeta nära forskare och praktiker, att bredda bron mellan disciplinerna. Man undersöker kontinuerligt möjligheten att finna samarbetspartners inom högskolan eller forskningsinstituten. KKR:s anslagsmedel uppgår till 12,7 miljoner i ramanslag och under anslaget D3 Bidrag till för- nyelsefonder på det statligt reglerade området. uppgick intäkter från avgifter till 4, . 4Regleringsbrev för avseende . 5Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136). 3.4Jämförelse av stabsmyndigheternas uppdrag Utredningen kan konstatera att Statskontoret, Ekonomistyrnings- verket (ESV) och () primärt har samma huvuduppgift. Det är att skapa en effektiv statsförvaltning med hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv. Stats- kontoret och KKR verkar genom styrning, ledning och verksam- hetsutveckling, medan ESV:s inriktning är ekonomisk styrning och kontroll. Instruktioner och regleringsbrev visar i huvudsak på tydliga skillnader i roller och mandat för de tre myndigheterna. Gränserna inte dock inte alltid skarpa. Det konstateras också i betänkandet En statsförvaltning i utveckling och förnyelse (SOU 2004:65). Både Statskontoret och KKR har getts uppdrag som uttryckligen rör statens förvaltningspolitik. Under verksamhetsgren Modernise- ring av statlig förvaltning i Satskontorets regleringsbrev finns en rad punkter som berör KKR:s verksamhet. 1.ta aktiv del i genomförandet av det förvaltningspolitiska hand- lings- programmet samt i övrigt bidra till en mer effektiv förvaltning bl.a. genom utveckling av 24-timmarsmyndigheten 2.aktivt bidra till ett ökat samarbete i den offentliga förvaltningen i förvaltningspolitiska frågor, 3.i samverkan med statliga myndigheter, kommuner, landsting samt företrädare för forskning och näringsliv på strategiska områden identifiera och genomföra insatser för utveckling av en effektiv offentlig förvaltning. Vidare ges Statskontoret uppdrag med anknytning till förvaltnings- politiken. Man har till uppgift att: biträda regeringen i beredning och deltagande i EU:s arbete på det förvaltningspolitiska området, biträda med sekretariatsfunktioner till samverkans- och arbets- grupper inom ramen för det förvaltningspolitiska utvecklings- arbetet ESV följer upp och gör utvärderingar av verksamheten för att förbättra systemen osv. När ESV utvärderar syftar det till att lämna förslag på en bättre ordning. ESV ser sig som mer än enbart kritiker och man är inriktad på att stödja myndigheterna att lösa problemen. Det faktum att ESV i slutändan ansvarar för vissa områden är en bidragande faktor till detta. ESV utför uppdrag för både regeringens och myndigheternas räkning. Utredningsverksamheten finansieras med avgifter. Rege- ringens uppdrag till Statskontoret finansieras anslagsvägen. Gränserna mellan uppdragen är inte alltid helt tydliga. Det finns önskemål från ESV:s sida att avgränsning av frågor som berör ekonomisk styrning görs klarare. KKR och ESV erbjuder båda stöd till myndigheterna. ESV bedriver en omfattande utbildnings-, stöd- och konsultverksamhet. Dessa verksamheter riktar sig till både myndigheter och . Oklarheter kan uppstå när det gäller gränserna för respektive myndighets kompetensområde. Ett exempel är frågor som rör verksamhetsstyrning där ESV bedriver chefsutbildning. I det tidigare nämnda betänkandet En statsförvaltning i utveckling och förnyelse (SOU 2004:65) gjordes en jämförelse mellan KKR och (). Det konstaterades att det finns flera beröringspunkter mellan verksamheter inom RK och KKR. Sammanfattningsvis bedömdes följande verksamhetsområden ha en nära koppling till verksamhet som bedrivs inom KKR: 1.Regeringskansliet organiserar och tillhandahåller utbildningar för myndighetscheferna. 2.Regeringskansliet beställer, är mottagare av och sammanställer resultaten av myndigheternas redovisning av kompetensförsörj- ningen. 3.Regeringskansliet har ansvar för och genomför EU-utbild- ningen. 4.Regeringskansliet anordnar en årlig aspirantutbildning med ett avsnitt om förvaltningskunskap. , e-nämnden, inrättades . Nämndens uppgift är att stödja utvecklingen av ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter och mellan myndigheter och enskilda. Detta skall ske genom att nämnden beslutar om de standarder eller liknande krav som skall vara gemensamma för det elektroniska informations- utbytet för myndigheter under regeringen, bistår med information och utarbetar riktlinjer samt verkar för att det på informations- teknikmarknaden tillhandahålls tjänster och produkter till stöd för elektroniskt informationsutbyte. Nämnden består av högst femton ledamöter, som utses av regeringen. En av ledamöterna är ordförande. Nämnden har möjlighet att utfärda såväl bindande föreskrifter som rekommendationer i form av riktlinjer och vägledningar. Arbetet bedrivs i projektform genom att nämnden ger uppdrag till andra myndigheter att bedriva arbete på olika områden. Nämndens uppgifter är fastställda i förordning (2003:769) med instruktion för och i förord- ning (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informa- tionsutbyte. Statskontoret ansvarar för nämndens kansli. 3.6Delegationen för främjande av elektroniska tjänster Delegationen för främjande av elektroniska tjänster, 24-timmars- delegationen, skall vara pådrivande i utvecklingen och använd- ningen av elektroniska tjänster i offentlig verksamhet. Delegationens uppgift är att särskilt inrikta sig på elektroniska tjänster som kan skapa stor nytta för medborgarna och företag samt effektivisera den offentliga sektorn. Delegationen skall som ett led i sitt uppdrag att utveckla offent- liga e-tjänster bl.a. identifiera områden i offentlig sektor där elektroniska tjänster har en potential att skapa stor nytta, pröva nya vägar att öka samverkan mellan staten, kommuner och landsting samt andra aktörer, initiera samverkansprojekt med näringslivet främja kunskaps- överföring, bedöma behovet av och former för särskilda stödinsatser för utveckling av elektroniska tjänster, stimulera utnyttjande av kombinerade servicekanaler såsom ex avancerad telefonservice och servicekontor, pröva vilka typer av elektroniska tjänster som kan vara lämpliga att leverera via nya kommunikationsplattformar. Delegationen består av en ordförande och 11 ledamöter och stöds av ett sekretariat. Delegationens uppdrag sträcker sig fram . Arbetet skall vara åtgärdsinriktat. skall delegationen rapportera till regeringen om det pågående arbetet. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att, utifrån angivna utgångspunkter, lämna förslag till en preciserad och ändamålsenlig uppgifts-, ansvars- och resursfördelning mellan Ekonomistyrnings- verket, Statskontoret och en ny förvaltningspolitisk myndighet. Utredaren skall även lämna förslag till hur verksamheterna skall finansieras. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Regeringen och behöver tillgång till stöd i frågor om hur den statliga förvaltningen skall organiseras, styras och utvecklas, s.k. stabsstöd. ger Ekonomistyrnings- verket (ESV), Statskontoret och Statens kvalitets- och kompetens- råd (KKR) sådant stöd. gav regeringen i uppdrag att lämna ett underlag för fördjupad prövning av myndighetens verksamhet. En redo- visning överlämnades till regeringen . tillkallades en särskild utredare med uppgift att göra en för- djupad prövning av KKR:s verksamhet. överlämnade utredaren betänkandet En statsförvaltning i utveckling och för- nyelse (SOU 2004:65). Utredaren föreslog bl.a. att KKR:s mandat skall utvidgas i syfte att ge regeringen tillgång till ett kraftfullare stabsorgan för utvecklingsfrågor inom förvaltningspolitiken. 2004 inkom även Statskontoret på uppdrag av regeringen med ett underlag för fördjupad prövning av sin verksamhet. tillkallade regeringen en särskild utredare för att göra en samlad översyn av den statliga internrevisionen för myn- digheter under regeringen samt de allmänna försäkringskassorna. överlämnade utredaren betänkandet Internrevision i staten förslag till en förstärkt internrevision (SOU 2003:93). Utredaren föreslog bl.a. bildandet av en särskild myndighet för att samordna den statliga internrevisionen och tillgodose regeringens behov av internrevisionell granskning. I budgetpropositionen anger regeringen att det finns behov av en myndighet som på regeringens uppdrag har ett renodlat utrednings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. Dessutom har regeringen behov av en myndighet inom det för- valtningspolitiska området, med uppdrag att främja och stärka den förvaltningspolitiska utvecklingen (prop. 2004/05:1, utg. omr. 2, avsnitt 4.4, s. 22). Det förvaltningspolitiska utvecklingsarbetet skall präglas av de grundläggande värden och förutsättningar som föreslogs i propo- sitionen En förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294) och det förvaltningspoli- tiska handlingsprogrammet En förvaltning i demokratins tjänst. Som ett led i det arbetet behöver regeringen och tillgång till ett kvalificerat underlag i form av utvärderingar, uppföljningar och utredningar av myndigheters och statliga verk- samheters effektivitet och måluppfyllelse. Behov av stabsstöd finns även i fråga om bl.a. ekonomisk styrning och verksamhetsutveckling. Fram kunde regeringen ge uppdrag till . Detta är inte längre möjligt. Det finns dock fortfarande behov av sådant stöd. står därtill inför stora utmaningar. Det gäller bl.a. att hantera en tilltagande integration mellan svensk och europeisk förvaltning och att säkerställa en långsiktig och god kompetensförsörjning. Stabsstödet till regeringen och behöver till följd härav preciseras och utvecklas. Uppgifts- och ansvarsfördel- ningen mellan berörda myndigheter behöver också tydliggöras. En utgångspunkt är därvid att det skall bildas en ny förvalt- ningspolitisk myndighet vars uppdrag till en del skall omfatta den verksamhet som KKR bedriver samt till en del viss verksamhet som bedrivs av Statskontoret. skall avvecklas i dess nu- varande utformning. Uppdraget till den särskilda utredaren En särskild utredare tillkallas för att, mot bakgrund av nämnda utgångspunkter, lämna förslag till uppgifts- och ansvarsfördelning mellan ESV, Statskontoret och en ny förvaltningspolitisk myndig- het. Utredaren skall också precisera resursfördelningen mellan nämnda myndigheter samt lämna förslag till hur verksamheterna skall finansieras. I sitt arbete skall utredaren särskilt beakta följande. Regeringen har behov av en myndighet som har ett renodlat utrednings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. Dessutom har regeringen behov av stöd när det gäller genomförandet av förvaltningspolitiskt utvecklingsarbete. Det förutsätter att regeringen har tillgång till en organisation med bred kompetens när det gäller att bedriva sådant utvecklingsarbete. Myndighetens uppdrag bör bl.a. omfatta stöd när det gäller utvecklad styrning, organisationsutveckling, moder- nisering och utveckling av samverkan mellan myndigheter. Därtill finns det ett behov av att stärka den statliga internrevisionen. Vidare skall stabsorganens ansvar som kvalificerade remissinstitut understrykas. Statskontorets verksamhet skall renodlas till att omfatta utred- nings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. Myndigheten skall verka på uppdrag av regeringen och dess kansli samt i övrigt efter överenskommelse biträda samt kommittéer och arbetsgrupper som hör till . ESV avses behålla sina nuvarande arbetsuppgifter, men det bör övervägas om det finns skäl att utöka verkets uppgifter. ESV skall svara för samordning av den statliga internrevisionen (prop. 2004/05:1, utg. omr. 2, avsnitt 4.4 s. 22). Vidare skall utredaren överväga om några, och i så fall vilka, av nuvarande uppgifter som rör kunskapsupp- byggnad i förvaltningsfrågor som bör föras till den förvalt- ningspolitiska myndigheten. Utredaren skall också överväga hur olika tidsbegränsade utvecklingsfrågor kan organiseras inom stats- förvaltningen och om de bör föras till en sådan myndighet. Tids- begränsade utvecklingsfrågor kan utgöras av sak- eller problem- områden som bör få särskild uppmärksamhet. organiseras sådana uppdrag eller projekt i form av exempelvis delegationer inom ramen för kommittéväsendet. Exempel på sådana områden är jämställdhetsintegrering och miljöfrågor. Vid övervägandet skall bl.a. de arbetsrättsliga aspekterna beaktas. Sambanden mellan inköpssamordning, upphandling inom IKT- området (information, kommunikation och teknik) och stöd till en sammanhållen elektronisk förvaltning skall analyseras när frågan om ansvars- och uppgiftsfördelning övervägs. Utredaren bör också överväga ansvaret för lokalförsörjningsfrågorna. En utgångspunkt bör vara att verksamhet som avser stöd till regeringen som huvudprincip skall finansieras genom anslag. Detsamma skall gälla för sådant stöd som riktas till myndigheter i syfte att främja gemensamma angelägenheter för staten. Övrigt stöd till myndigheter skall styras av efterfrågan och i normalfallet finansieras genom avgifter. De samlade resurserna för en ny stabsorganisation skall rymmas inom nuvarande ekonomiska ramar för Statskontoret, ESV och KKR och för den verksamhet som eventuellt överförs från . Vidare får medel från anslaget 90:5 m.m. motsvarande kostnaden för tidigare regeringsuppdrag till användas. Utredaren skall slutligen lämna de förslag till ändringar av instruktionerna för Statskontoret och ESV som är påkallade. Det fortsatta arbetet med att organisera en förvaltningspolitiskt myndighet och att avveckla KKR skall preciseras . Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall samråda med Statskontoret, ESV och KKR. Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle till att framföra syn- punkter. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen .