sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — En föreskrift om genombrott i bolagsordningen skall innebära att röstvärdesskillna- der mellan olika aktier, som inte skiljer sig åt i fråga om ekono- miska rättigheter i bolaget, inte skall beaktas vid stämmans beslut om godkännande av någon åtgärd som kan försvåra ett genom- förande av ett lämnat uppköpserbjudande. I likhet med punkten 3 berör inte heller denna bestämmelse stämmans beslut i andra frågor. I andra stycket behandlas betydelsen av en föreskrift om genom- brott om budgivaren till följd av erbjudandet uppnått ett aktie- innehav motsvarande minst tre fjärdedelar av aktierna i målbolaget och kallar till en bolagsstämma för att ändra bolagsordningen eller för att entlediga eller tillsätta styrelseledamöter. träffar endast den första bolagsstämma som med detta syfte hålls efter budets genomförande. Enligt punkten 1 skall en föreskrift om genombrott innebära att samtliga aktier med lika rätt till andel i bolagets tillgångar och vinst, skall ha samma röstvärde vid den bolagsstämmans beslut i frågan om att ändra bolagsordningen eller entlediga eller välja styrelsele- damöter. Enligt punkten 2 skall en föreskrift om genombrott innebära att rösträttsbegränsningar, i bolagsordningen eller i avtal mellan aktie- ägare som ingåtts efter , skall sakna verkan vid bolagsstämmans beslut i frågan om att ändra bolagsordningen eller entlediga eller välja styrelseledamöter. Varken punkten 1 eller 2 skall tillämpas vid andra beslut än i frågan om att ändra bolagsordningen eller entlediga eller välja styrelseledamöter. Slutligen skall enligt punkten 3 en föreskrift om genombrott innebära att en föreskrift i bolagsordningen eller i avtal mellan aktieägare som ingåtts efter och som ställer krav på större majoritet än vad som följer av aktiebolagslagen för ent- ledigande eller tillsättande av styrelseledamot skall sakna verkan vid bolagsstämmans beslut i frågan om att ändra bolagsordningen eller entlediga eller välja styrelseledamöter. Direktivet utgår från att en föreskrift om genombrott i bolags- ordningen innefattar samtliga i första och andra styckena nämnda verkningar. I tredje stycket föreskrivs därför att bolagsordnings- bestämmelser av det slag som åsyftas i första och andra styckena endast får förekomma i kombination. En föreskrift om genombrott är av synnerligen ingripande slag. Den får därför enligt fjärde stycket införas i bolagsordningen endast genom iakttagande av lagens strängaste majoritetskrav, nämligen bifall av samtliga vid bolagsstämman närvarande aktieägare före- trädande minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget. Det inne- bär i praktiken att varje aktieägare har vetorätt i frågan. Om ett bolag i bolagsordningen tar in en föreskrift om genom- brott kommer detta på en väl fungerande aktiemarknad att åter- speglas i priset på bolagets aktier. Aktier med särskilda rättigheter, exempelvis aktier med högre röstvärde, kommer sannolikt att åsättas ett lägre pris eftersom dessa rättigheter riskerar att inte till fullo kunna utövas i händelse av ett uppköpserbjudande. Redan införandet av en genombrottsregel kan därför synas resa frågor om kompensation för förlorade rättigheter. I direktivet upptas emel- lertid inte några bestämmelser om sådan kompensation och så görs inte heller i lagen, utan i den mån sådan ersättning skall utgå är det något som aktieägarna själva får överenskomma. Direktivet före- skriver i stället att en framtida budgivare som utnyttjar en redan existerande genombrottsregel i bolagsordningen skall betala ersätt- ning till rättighetsinnehavare som vid lämnande av erbjudandet inte till fullo kan utnyttja sina rättigheter. Bestämmelsen är i flera hän- seenden svårtolkad. I linje med vad som föreslås i andra medlems- stater föreskrivs i femte stycket att, om en föreskrift om genombrott tas in i bolagsordningen, skall i bolagsordningen också föreskrivas om budgivaren skall betala ersättning till aktieägare vars rättigheter försämras genom erbjudandet eller dess genomförande. Om ersätt- ning skall betalas, skall i bolagsordningen anges hur ersättningen skall beräknas. I paragrafen har gjorts ett tillägg i form av ett nytt fjärde stycke. Tillägget är föranlett av genomförandet av och rådets direktiv /25/EG av om uppköps- erbjudanden, det s.k. Takeover-direktivet. Enligt 4 kap. 9 § lagen (000) om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden kan i egenskap av tillsyns- myndighet rörande offentliga uppköpserbjudanden på aktiemark- naden, under vissa förutsättningar, besluta att en budgivare som inte iakttar bestämmelserna i den lagen inte får företräda aktier som budgivaren innehar i målbolaget. Detsamma gäller aktieägare som inte fullgör vad som i den lagen föreskrivs om budplikt. Att aktierna inte får företrädas innebär att ägaren ifråga inte får delta i bolagsstämman i egenskap av aktieägare och inte heller får låta sig företrädas vid stämman genom ombud. Bestämmelsen hindrar inte aktieägaren från att utöva ekonomiska rättigheter för aktierna ifråga. Om aktierna överlåts kan förvärvaren så snart han upptagits i aktieboken delta i bolagsstämma. Eventuella försök till kringgåenden exempelvis genom överlåtelser för skens skull över- lämnas till rättstillämpningen att hantera. Bestämmelsens andra stycke har ändrats som ett led i genom- förandet av och rådets direktiv /25/EG av om uppköpserbjudanden, det s.k. Takeover- direktivet. 8.8Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelse- lagen (1982:713) Bestämmelsens andra stycke har ändrats som ett led i genom- förandet av och rådets direktiv /25/EG av om uppköpserbjudanden, det s.k. Takeover- direktivet. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall lämna förslag till hur rådets och Europa- parlamentets direktiv om uppköpserbjudanden skall genomföras i svensk rätt. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Efter många års förhandlingar enades medlemsstaterna och Euro- paparlamentet om ett direktiv om uppköps- erbjudanden . Direktivet väntas bli formellt antaget och träda i kraft . Det skall vara genomfört efter ikraftträdandet, dvs. Direktivet gäller erbjudanden om uppköp av värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad i en eller flera med- lemsstater. Syftet med direktivet är i första hand att garantera aktieägarna i det bolag som är föremål för ett uppköpserbjudande (målbolaget) en rättvis och rimlig behandling. skall direktivet möjliggöra sunda omstruktureringar på marknaderna för noterade bolag. I direktivet finns regler om förfarandet för uppköpserbjudanden och om tillsynen över sådana erbjudanden. Vidare finns regler om bl.a. budplikt. Dessa regler innebär att den person som genom för- värv skaffar sig kontroll över ett bolag skall vara skyldig att lämna ett anbud riktat till övriga värdepappersinnehavare avseende förvärv av hela deras innehav till ett skäligt pris. Där finns också regler om att den som efter ett uppköpserbjudande har förvärvat en viss andel av aktierna skall ha rätt att lösa in återstående minoritetsaktier. Direktivet innehåller vidare krav på att det i anslutning till ett uppköpserbjudande skall lämnas viss information. Där finns också regler som syftar till att undanröja olika typer av hinder mot före- tagsuppköp. Till de senare reglerna hör artikel 9 om styrelsens möj- lighet att vidta s.k. försvarsåtgärder och den s.k. genombrottsregeln i artikel 11. Innebörden av genombrottsregeln är att vissa bestäm- melser i bolagsordningar och avtal som begränsar värdepappers överlåtbarhet skall förlora sin verkan under acceptfristen samt att bestämmelser om rösträttsbegränsningar och aktiers olika röst- värde inte skall gälla vid en bolagsstämma som skall besluta i en fråga om försvarsåtgärder. Av artikel 10 följer att bolaget i årsredo- visningen skall lämna uppgifter om avtal och andra omständigheter som kan utgöra hinder mot uppköp av bolaget. Direktivet inne- håller också bestämmelser (se främst artikel 9.5) om information till de anställda i anslutning till ett uppköpserbjudande. Direktivet innebär en minimiharmonisering. Det står således medlemsstaterna fritt att införa mer långtgående regler än de som följer av direktivet. Det saknas i allt väsentligt svenska lagregler om offentliga upp- köpserbjudanden. () utfärdade regler om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden. Reglerna, som har reviderats , behandlar förfarandet vid ett upp- köpserbjudande och anger bl.a. vilka åtgärder som får vidtas och vilken information som skall lämnas i samband med ett sådant erbjudande. Bland reglerna finns numera också bestämmelser om budplikt. Reglerna är en del av det avtal med Stockholmsbörsen som ett bolag undertecknar i samband med att dess aktier skall noteras på börsen. Detsamma gäller på den andra svenska börsen, Nordic Growth Market NGM. Följaktligen omfattas alla börsbolag av reglerna och börsens sanktioner. överensstämmer i väsentliga delar med motsvarande regler i direktivet. Direktivet innehåller emellertid också flera bestämmelser som saknar direkt motsvarighet i . Det gäller t.ex. genombrottsregeln i artikel 11 samt bestämmelserna i artiklarna 6 och 9 om information till de anställda. Direktivet innehåller också bestämmelser som har bäring på regler i aktiebolagslagen (1975:1385). Artikel 11 innebär att före- skrifter i bolagsordningen om aktiers olika röstvärde skall förlora sin verkan i en viss situation. Till skillnad från vad som är fallet i många andra medlemsstater tillåter svensk rätt sådana föreskrifter. Men enligt aktiebolagslagen får ingen aktie ha ett röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för en annan aktie (se 3 kap. 1 § fjärde stycket). I aktiebolag bildade före ikraftträdandet av aktiebolag kan det finnas större röstvärdesskillnader än så. En medlemsstat kan välja att inte göra bestämmelserna i artikel 11 tvingande. Direktivets föreskrifter om inlösen av minoritetsaktier mot- svaras i svensk rätt av bestämmelser i 14 kap. aktiebolagslagen. De svenska bestämmelserna innebär att ett moderbolag som äger av aktierna med av röstetalet i ett dotterbolag har rätt att lösa in återstående aktier i dotterbolaget. Den vars aktier kan lösas in har rätt att få sina aktier inlösta av moderbolaget. De svenska bestämmelserna motsvarar i allt väsent- ligt direktivets regler. Direktivets redovisningsregler - exempelvis artikel 10 om att års- redovisningen skall innehålla uppgifter om avtal och andra omständigheter som kan utgöra hinder mot uppköp – saknar mot- svarighet i svensk rätt. Behovet av en utredning En stor del av direktivets bestämmelser har motsvarigheter i svensk aktiebolagsrättslig lagstiftning eller i om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden. Det är emellertid osäkert i vilken omfattning direktivet kan genomföras genom regler som meddelas av ett sådant privaträttsligt organ som NBK. Direktivet innehåller också flera föreskrifter som saknar mot- svarighet i svensk rätt. Det gäller t.ex. föreskrifterna om de sär- skilda upplysningskraven på årsredovisningen och föreskrifterna om information till de anställda. Här måste därför förslag till nationella bestämmelser tas fram. I några avseenden ges medlemsstaterna valmöjligheter. Det gäller bl.a. artiklarna 9 och 11. En medlemsstat får föreskriva att mot- svarande nationella bestämmelser inte skall vara tvingande inom den medlemsstatens territorium. I bl.a. ovan angivna avseenden krävs ställningstaganden från den svenska lagstiftaren. Det bör överlämnas till en utredare att ta fram underlag och lämna förslag i dessa frågor. Utredaren skall lämna förslag till hur direktivet skall genomföras i svensk rätt. Följande frågor skall uppmärksammas särskilt. Direktivet skall tillämpas på "medlemsstaternas lagar och andra författningar samt uppförandekoder och andra arrangemang, inklu- sive arrangemang som fastställs av organisationer som officiellt bemyndigats att reglera marknaderna". Direktivet lämnar alltså ett stort utrymme när det gäller formerna för genomförandet. Utreda- ren skall analysera för- och nackdelar med olika genomförande- alternativ och uttala sig om vilken modell som är den lämpligaste för del. En fråga som utredaren därvid måste ta ställning till är om delar av direktivet bör genomföras genom regler som fastställs av privaträttsliga organ på värdepappersmarknaden, exempelvis NBK. Utredaren skall också överväga om och i vilken utsträckning den normgivning som staten bör ansvara för bör och kan delegeras till myndigheter, exempelvis . Direktivet ålägger medlemsstaterna att utse en eller flera till- synsmyndigheter med uppgift att utöva tillsyn över sådana upp- köpserbjudanden som omfattas av direktivet. Utredaren skall före- slå vilken eller vilka myndigheter som bör ha denna uppgift samt lämna förslag till de bestämmelser som behövs för att direktivets krav på tillsyn skall uppfyllas. I uppdraget ingår även att belysa frågor om utbyte av information mellan tillsynsmyndigheter i olika medlemsstater. Utredaren skall också behandla frågor om över- klagande av tillsynsmyndighetens beslut. Vidare skall utredaren överväga om och i vilken utsträckning bör utnyttja den möjlighet som artikel 4 i direktivet ger att bemyndiga tillsyns- myndigheten att i enskilda fall bevilja dispens från de regler som skall gälla enligt direktivet. I direktivet finns föreskrifter om s.k. budplikt och om vad som skall utgöra ett skäligt pris vid ett erbjudande som lämnas på grund av sådan budplikt. Utredaren skall lämna förslag till hur dessa före- skrifter skall införlivas med svensk rätt och särskilt uppmärksamma de frågor där medlemsstaterna ges valmöjligheter. Det gäller bl.a. frågan om hur stort förvärvarens andelsinnehav skall vara för att budplikt skall inträda (artikel 5.3). Det gäller också frågan om hur lång den period, som skall ligga till grund för fastställandet av skäligt pris, skall vara och frågan om huruvida tillsynsmyndigheten skall kunna besluta om avvikelser från huvudregeln om skäligt pris (artikel 5.4). Utredaren skall vidare ta ställning till om bör, såsom direktivet medger, besluta att en anbudsgivare alltid skall er- bjuda kontant betalning, åtminstone som ett alternativ (se artikel 5.5), och om det bör införas ytterligare bestämmelser till skydd för innehavare av värdepapper utöver de som följer av direktivet (artikel 5.6). Utredaren skall vidare lämna förslag till lämpliga bestämmelser för genomförandet av föreskrifterna i artiklarna 6–8 och 10 om information om budet och om acceptfrist. De valmöjligheter som medlemsstaterna ges i artikel 7 när det gäller acceptfristen skall beaktas särskilt. Artikel 9 behandlar skyldigheter för styrelsen i ett bolag som är föremål för ett uppköpserbjudande medan artikel 11 innehåller den s.k. genombrottsregeln. För båda artiklarna gäller att varje med- lemsstat kan bestämma om artiklarna skall införlivas i den natio- nella rättsordningen genom tvingande bestämmelser eller om det skall överlämnas åt de enskilda företagen att avgöra om de vill underkasta sig bestämmelserna. Utredaren skall analysera för- och nackdelar med dessa alternativ och lämna förslag till en svensk reglering. Om utredaren föreslår att föreskrifterna i artiklarna 9 och 11 skall genomföras genom tvingande nationella bestämmelser, skall utredaren lämna förslag till sådana bestämmelser. Utredaren skall även lämna förslag till bestämmelser som gör det möjligt för enskilda företag att frivilligt underkasta sig den i direktivet angivna ordningen, om skulle välja att inte göra bestämmelserna tvingande. Utredaren skall också ta ställning till om svensk rätt bör undanta företag från skyldigheten att tillämpa bestämmelser, mot- svarande artiklarna 9.2, 9.3 eller 11, när de får ett erbjudande från ett företag som för egen del inte tillämpar dessa artiklar (artikel 12.3). När det gäller artikel 11 skall utredaren särskilt behandla frågan om kompensation till de aktieägare vars rättigheter inskränks eller tas bort genom en tillämpning av genombrottsregeln (jfr artikel 11.5). Utredaren skall analysera om det behövs regler om detta och, om så bedöms vara fallet, lämna förslag till sådana. Artiklarna 15 och 16 innehåller föreskrifter om inlösen av mino- ritetsaktier. Utredaren skall överväga i vilken mån genom befintliga svenska bestämmelser (se 14 kap. aktiebolagslagen) kan anses uppfylla direktivets krav eller om det behövs ändringar i eller kompletteringar till gällande regler. I den mån utredaren finner att det finns ett behov av lagändringar, skall förslag till sådana lämnas. Utredaren skall också ta ställning till behovet av sanktioner vid överträdelser av de bestämmelser som införs med anledning av direktivet (se artikel 17). Utredaren skall lämna förslag till lämpliga sanktioner och i det sammanhanget särskilt analysera frågan om vem som lämpligen bör besluta om sanktioner. Möjligheterna till överklagande skall uppmärksammas särskilt. Att beakta i övrigt för utredaren Utredaren skall beakta det arbete som pågår inom med att ta fram ett förslag till en ny aktiebolagslag. Även annat relevant arbete inom skall beaktas. Utredaren skall hålla sig informerad om arbetet i andra länder med att genomföra direktivet och i lämplig utsträckning samråda med berörda departement i andra länder samt med Europeiska kommissionen. Genomförandet i övriga nordiska länder skall upp- märksammas särskilt. Utredaren skall delta i den nordiska arbets- grupp som i enlighet med Nordiska ministerrådets beslut skall behandla frågor om genomförandet av bolagsrättsliga direktiv. Utredaren skall bedöma de ekonomiska konsekvenserna av för- slagen för företagen och det allmänna. Utredaren skall särskilt beakta de administrativa konsekvenserna för näringslivet och utforma förslagen så att företagens administrativa kostnader hålls så låga som möjligt. Om förslagen kan förväntas leda till kostnads- ökningar för det allmänna, skall utredaren föreslå hur dessa skall finansieras. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om uppköpserbjudanden (Ju 2004:06) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2004:38) tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur rådets och om uppköpserbjudanden skall genomföras i svensk rätt. Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas . Med ändring av denna tid- punkt skall uppdraget redovisas . L 142/12 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS DIREKTIV 2004/25/EG av (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 44.1 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit- téns yttrande (2), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och av följande skäl: (1)I enlighet med artikel i fördraget är det nödvändigt, förattskyddabådebolagsmännenochtredjeman,attsam- ordna vissa skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av bolag som lyder under en medlemsstats lagstiftning och vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat, i syfte att göra sådana skydds- åtgärder likvärdiga i hela gemenskapen. (2)Det är nödvändigt att skydda värdepappersinnehavarnas intressen i bolag som lyder under en medlemsstats lagstift- ning, när dessa bolag är föremål för uppköpserbjudanden eller förändringar av kontrollen över dem och åtminstone vissaavvärdepapperenibolagenärupptagnatillhandelpå en reglerad marknad i en medlemsstat. (3)Det är nödvändigt att i hela gemenskapen skapa klarhet och öppenhet om de rättsliga frågor som måste lösas när det gäller uppköpserbjudanden och att förhindra en sned- vridning av företagsomstruktureringarna i gemenskapen på grund av godtyckliga skillnader i fråga om myndighets- och företagsledningskulturer. (4)Med tanke på att medlemsstaternas centralbanker tjänar allmänhetens intressen förefaller det otänkbart att de bör bli föremål för uppköpserbjudanden. Av historiska skäl är värdepapperen i några av dessa centralbanker noterade på reglerade marknader i medlemsstaterna, och därför är det nödvändigt att uttryckligen undanta dem från detta direk- tivs tillämpningsområde. (5)Varje medlemsstat bör utse en eller flera myndigheter för att utöva tillsyn över de olika aspekterna av sådana (1) EUT C 45 E, 25.2.2003, s. 1. (2) EUT C 208, , s. 55. (3) yttrande av (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av (ännu ej offentliggjort i EUT). erbjudanden som regleras av detta direktiv och för att säkerställa att budintressenterna följer de regler som utfär- das i enlighet med detta direktiv. Alla dessa myndigheter bör samarbeta med varandra. (6)För att den skall vara effektiv bör regleringen av uppköp vara flexibel och kunna hantera nya omständigheter som kan uppstå och bör därför erbjuda möjlighet till undantag och dispenser. Vid tillämpningen av fastställda regler och undantag eller vid beviljandet av dispenser bör tillsyns- myndigheterna emellertid iaktta vissa allmänna principer. (7)Självreglerande organ bör kunna utöva tillsynen. (8)I enlighet med de allmänna principerna i gemenskapslag- stiftningen och i synnerhet rätten till en rättvis rättegång, bör en tillsynsmyndighets beslut under lämpliga förutsätt- ningarkunnaomprövasavenoberoendedomstol.Detbör dock lämnas till medlemsstaterna att avgöra om det skall finnas rättigheter som kan göras gällande i administrativa eller rättsliga förfaranden, oavsett om det rör sig om för- faranden mot en tillsynsmyndighet eller mellan budintressenter. (9)Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att skydda värdepappersinnehavarna, särskilt dem med mino- ritetsinnehav, när kontrollen över bolaget har förvärvats. Medlemsstaterna bör säkerställa ett sådant skydd genom attåläggadenpersonsomharförvärvatkontrollöverbola- get att lämna ett erbjudande till alla innehavare av värde- papperidetbolagetavseendederashelainnehavtillettpris som är skäligt i enlighet med en gemensam definition. Medlemsstaterna bör få skapa nya instrument för att skydda värdepappersinnehavarnas intressen, t.ex. en skyl- dighet att lämna ett partiellt erbjudande om budgivaren inte förvärvar kontroll över bolaget eller en skyldighet att lämna ett erbjudande med att kontrollen över bolaget förvärvas. (10)Skyldigheten att lämna ett erbjudande till alla värdepap- persinnehavare bör inte gälla dem som redan har ett kon- trollerande innehav då den nationella lag- stiftning varigenom detta direktiv genomförs träder i kraft. (11)Skyldigheten att lämna ett erbjudande bör inte gälla vid förvärv av värdepapper som inte medför rösträtt vid ordi- narie bolagsstämma. Medlemsstaterna bör emellertid få fastställa att skyldigheten att lämna ett erbjudande till alla värdepappersinnehavare inte enbart gäller värdepapper Europeiska unionens officiella tidning L 142/13 som medför rösträtt, utan även värdepapper som medför rösträtt endast under särskilda omständigheter eller som inte medför rösträtt. (12)För att minska utrymmet för insiderhandel bör en budgi- vare åläggas att tillkännage sitt beslut att lämna ett erbju- dande och att underrätta tillsynsmyn- digheten om erbjudandet. (13)Värdepappersinnehavarna bör informeras korrekt om vill- koren för ett erbjudande genom en erbjudandehandling. Adekvat information bör likaledes ges till företrädarna för deanställdaibolageteller,omföreträdaresaknas,direkttill de anställda. (14)Acceptfristen för erbjudandet bör regleras. (15)För att kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt bör tillsynsmyndigheterna alltid kunna kräva att bud- intressenterna lämnar information om sig själva, och de bör samarbeta samt utan dröjsmål och på ett effektivt och verkningsfullt sätt lämna information till andra myndighe- ter som utövar tillsyn över kapitalmarknaderna.