sou · GTB3116d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Samebymedlemmar har i hela lappmarkerna en jakt- och fiskerätt på utmark inom byns betesområde när renskötsel är tillåten. Eftersom skogssamebyarnas mark mellan odlingsgränsen och lappmarksgränsen är åretruntmarker, innebär det att renskötsel alltid är tillåten och jakt- och fiskerätt gäller därför tidsmässigt alltid. På samma sätt som ovan odlingsgränsen är det som beslutar om jakttider, licensområden och älgtilldelningen. Läns- styrelsen ställer även villkor för samebymedlemmarnas jakt. En skill- nad är dock att marken mellan odlingsgränsen och lappmarksgrän- sen till stor del ägs av och inte förvaltas av staten. Det är därför bolaget som upplåter jakträtten på sin mark till olika jakt- lag. Skogssamebyarnas betesområde är registrerat som ett licens- område för respektive sameby. Även på denna mark föreligger alltså en dubbelregistrering. villkor för samebymedlemmars jakt är än mer ingripande än de villkor som gäller för jakt ovan odlingsgränsen. Det anförs bl.a. följande villkor. Samebyns tilldelning skall i huvudsak fällas på det (de) område(-n) där samebyn är ansvarig för jakten enligt särskilt beslut. Samebyns med- lemmar har även möjlighet att fälla älgar från samebyns tilldelning inom andra licensområden. I sådant fall åligger det företrädaren för samebyns licensområde att ta kontakt med dessa licenshavare för att samordna jakten från ett från säkerhets- och viltvårdssynpunkt till- fredställande sätt. Detta skall göras genom att senast före jaktens början kalla till ett planeringssammanträde med berörd(a) licenshavare. Protokoll skall föras och undertecknas av resp licens- havare. Av protokollet skall framgå hur resp licenshavare avser att bedriva jakt. Varje licenshavare är ansvarig för att resultatet av sam- manträdet delges de personer som skall jaga inom området. Om ovanstående följs, har samebymedlem i samband med rensköt- sel möjlighet att jaga på mark tillhörig staten, skogsbolag eller all- männingar. (i , villkor i samband med jakt efter älg nedanför odlingsgränsen i 2003). Det som avses med att Samebyns tilldelning skall i huvudsak fällas på det (de) område(-n) där samebyn är ansvarig för jakten enligt särskilt beslut är att samebyarna skall ha ensamrätt på vissa mindre områden, s.k. särskilda rutor. På dessa rutor upplåter alltså mark- ägaren inte jakträtten. I gengäld krävs det av samebyarna enligt läns- styrelsens villkor att de i första hand jagar på denna mark. Enligt uppgift från skogssamebyarna utgör dessa rutor i areal en liten del av samebyns betesområde, uppskattningsvis är det fråga om 5– av hela betesområdets areal. Som ovan odlingsgränsen begränsas de olika rättighetshavarnas jakträtt även av beslut om älgtilldelningen. På samma sätt som ovanför odlingsgränsen fattas det formella beslutet om älgtilldelningen av , men den har i praktiken på samma sätt som beskrivits ovanför om älgtilldelningen ovan odlingsgränsen delegerat beslutsfattandet till samrådsförfarandet. sak- nar enligt uppgift kännedom om samebyarnas älgtilldelning nedan- för odlingsgränsen. Skogssamebyarnas älgtilldelning har prövats rättsligt av Länsrätten i i en dom 1999. Det var bl.a. fråga om skogs- samebyn som tilldelats sex vuxna älgar av länssty- relsen. Skogssamebyn yrkade att den skulle erhålla licens för hälften av de djur för vilka licens getts inom byns betesområde ovanför lappmarksgränsen. I domen anförs att det totalt skulle vara fråga om 98 älgar som fick fällas inom Östra Kikkejaures gränsbestämda samebyområde. Den av beslutade tilldelningen skulle alltså motsvara . Länsrätten fastställde utan motivering beslut. Rät- tens ordförande var skiljaktig. Han anför i sin skiljaktiga mening bl.a. följande. Genom överklagade beslut har samebyarna tilldelats endast ett fåtal av de djur som skall fällas inom byarnas renskötselområden. Genom de till besluten fogade särskilda villkoren skall byarnas älgar dessutom i huvudsak endast få fällas inom vissa områden (jrf RÅ 1992 ref 14) och får medlemmar i by fälla älgar utom så bestämt område endast under vissa närmare noga reglerade förutsättningar. Genom villkoren torde jakt för medlemmar utanför de för byn särskilt angivna områdena i prak- tiken om än omöjliggöras så i vart fall avsevärt försvåras. Det har inte framkommit något till stöd för att haft något eller regeringens uppdrag att utforma villkoren så att en sådan effekt ernås. I den skiljaktiga meningen skattas vidare Östra Kikkejaures andel till jakten till 20 älgar. Domen överklagades till såväl Kammarrätten i som Regeringsrätten. Ingen av instanserna meddelade prövningstillstånd. Småviltsjakten ovanför odlingsgränsen upplåts genom årskort för ortsborna och genom dagskort för besökande. I finns också länskort för bosatta som bor i , men inte i fjällkommunerna. Det är fråga om 4,7 miljoner ha jaktbar statlig mark, vilket skall jämföras med 1,1 miljoner ha för och . I avlyses högst av den upp- låtna marken för att skydda rennäringen. Därut- över kvoterar vissa för rennäringen känsliga områden, dvs. begränsar antalet dagskort i vissa områden. Den kvoterade arealen utgör av upplåtelsearealen. Ortsbor med årskort har dock tillträde till de kvoterade områden. /såldes 12 000 dygnsjaktkort. av dem såldes till personer bosatta utanför . Utomnordiska personer får endast jaga till- sammans med en jaktansvarig. såldes 1 147 årskort och 419 länskort. saknar uppgift om antalet jaktdygn som årskorten och länskorten ger, varför jakttrycket i inte kan beräknas. Enligt uppgift har dock småviltsjakten minskat i /1996. Småviltsjakt förekommer även nedanför odlingsgränsen och ut- nyttjas eller upplåts då av privata markägare. Ett problem för same- byarna skulle vara att det saknas bestämmelser som skyddar ren- näringen mot småviltsjakten. I finns det ovanför odlingsgränsen ca 15 000–20 000 sjöar. Hur många av dessa som är fiskevatten saknar känne- dom om. I finns det en sameby, Nya, som består av två släkter. Sameby kom till under helt andra premisser än same- byar längre norrut. fick Sameby, som då bestod av medlemmar i en familj, åretruntmarker i de norra delarna av genom två kungliga brev. I de kungliga breven står dock uttryckligen som villkor att samerna bara får jaga rovdjur och fiska för husbehov. Detta är en skillnad jämfört med vad som gäller i lappmarkerna eller renbetesfjällen. Enligt 25 § rennäringslagen gäller som huvudregel att samebymedlem har rätt att jaga på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lapp- markerna när renskötsel är tillåten där. Rätten innefattar både jakt och fiske för husbehov samt för försäljning. Det framgår vidare dock av 25 § följande: Inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete får medlem i sameby inom byns betesområde fiska till husbehov samt jaga rovdjur, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestäm- mer, tillåter det. Innebörden är alltså att innehållet i det kungliga brevet förts in i ren- näringslagen. Sameby har på åretruntmarken i enligt lagen rätt att fiska endast för husbehov och jaga rovdjur. fick dock sameby problem. Deras ställning komplicerades också av att det är rennäringsenheten vid länsstyrel- sen i som ansvarar för rennäringen även i . Det finns alltså ingen rennäringsenhet vid i . Däremot är det i som handhar jakt- och fiskefrågor. 1996 gjorde i en framställan till rege- ringen om att medlemmarna i sameby skulle ges samma jakt- och fiskerättigheter som övriga samebymedlemmar i . Dess- utom ville man att avgifter från statens upplåtelse av jakträtten skulle tillfalla Samefonden och samebyn på samma sätt som sker i , och . Som bakgrund angav läns- styrelsen i att även om renskötseln i formellt sett endast existerat så har det funnits samer i . Framställans syfte skulle vara att stärka samebymedlemmarnas rätt och att utöka försörjningsunderlaget. Regeringen remissbehandlade framställan. Samtliga instanser var negativa. i avstyrkte på den grunden att om förslaget genomfördes skulle pengar försvinna till Samefonden och samebyn som var nödvändiga att använda för naturvård. Vidare skulle konflikterna öka. Man framhöll att rennäringen kommit till under andra förhållandena än i övriga . Trots detta biföll regeringen i ett beslut framställan om utökad jakt- och fiskerätt. Däremot gick inte regeringen med på att avgifterna för statens upplåtelser skulle tillfalla samerna. Medlem- marna i sameby gavs rätt att jaga och fiska för husbehov och för försäljning på statlig mark inom de områden i som upplåtits för renbete. Jaktlag i begärde då en rättsprövning av det beslutet i regeringsrätten. Som grund framfördes bl.a. att regeringen beslutat i en fråga som skulle ha beslutats genom lag- stiftning. Innan det målet prövades ändrade regeringen sitt tidigare beslut. Regeringen beslutade att den rätt till jakt och fiske för medlem i sameby som regeringen tidigare beslutat om endast skall omfatta den rätt till jakt och fiske som inte tidigare är upp- låten till annan. Innebörden av det nya beslutet blev att sameby bara fick jakträtt i en liten del av åretruntmarkerna, eftersom all annan jakt- rätt enligt redan var upplåten. Jakträtten är upplåten i avtal till olika jaktlag, som förlängs om de inte sägs upp. Länssty- relsen har därefter i ett särskilt avtal arrenderat ut jakträtten på det området åt samebyn. I motsats till andra jaktlag erlägger samebyn inte något arrende. Det är fråga om 24 000 ha för högviltsjakt. En stor del av området är dock inte älgjaktsmark. I en tredjedel av detta område, 8000 ha, får samebyn även jaga småvilt. Övriga 16 000 ha är upplåtna till anda jaktlag för småviltsjakt. Om ett jaktlag i fram- tiden skulle frånträda ett avtal skulle samebyns område kunna ut- ökas. Samebyns tilldelning är 4 vuxna älgar och fyra kalvar. Vad gäller fisket skulle fiskerätten i enligt inte kunna anses vara upplåten, eftersom fiskerätten utövas genom fiskekort. Det innebär att medlemmarna i samebyn får fiska överallt inom åretruntmarkerna. Efter regeringens beslut får samebymedlem- mar även fiska för försäljning. I praktiken fiskar dock samebymed- lemmar inte enligt . Det finns en rätt för så väl same- bymedlemmar som andra att fiska, vilket skulle kunna orsaka konflikter. Nya sameby i disponerar även mark i för renskötsel. I denna renskötselrätt ingår då även en jakt- och fiskerätt. Det är ett område . mark upplåter i även småviltsjakt, men inte älgjakt. Samebyn har om sin situation anfört bl.a. följande: Av länsstyrel- sens beslut om jaktupplåtelse för högvilt och småvilt framgår att ingen annan än samebyns medlemmar har rätt att jaga samt att medlemsförteckning skall ges in av samebyn. Konsekvensen av detta blir att sambo och andra familjemedlemmar, t.ex. barn som är födda utanför samebyn inte har möjlighet att jaga. Det innebär också att samebyn inte har möjlighet att ta med sig jaktgäster vilket andra jaktlag i området har möjlighet till och vilket det även finns möjlig- het till inom läns. Av upplåtelse av älgjakt framgår också att deltagare i älgjakt ska inneha intyg om godkänt prov för högvilt i jägarexamen och ha intyg från minst god- känt skjutprov för högviltdekalen. Enligt samebyn är det fel att det krävs godkänt prov för högvilt i jägarexamen, eftersom det innebär att de av samebyns medlemmar som innehar vapenlicens sedan tidi- gare, men som saknar jägarexamen inte har möjlighet att jaga. Mot- svarande krav gäller inte heller för andra jaktlag. Eftersom samebyn är liten är det svårt för medlemmarna att utan jaktgäst själv klara av att transportera älg från jaktmarken. Följden blir att samebyn inte utnyttjar sin tilldelning. Inom samebyn saknas tradition att jaga småvilt. Samebymedlemmarna undviker att fiska för försäljning, eftersom de inte vill ha en konflikt med sportfiskarna. kommer det att krävas bisysslor för att kunna överleva med ren- näring som bas. Det kan därför vara nödvändigt att fullt ut utnyttja sina rättigheter. Småviltsjakt och fisket kan därför komma att utvecklas. Samebyn vill också i ökad utsträckning ges möjlighet att jaga rovdjur. Total areal/ha Hodzic, Nihad Av Total areal/ha Markandelar i procent av totala arealen Total areal/ha Total areal/ha Markägarandelar i procent av totala arealen Total areal/ha Total areal/ha Markägarandelar i procent av totala arealen Total areal/ha Total areal/ha Markägarandelar i procent av totala arealen 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. 82.Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. 83.Kärnavfall – kostnader och finansiering. 84.En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. 85.Tillsyn på försäkringsområdet. 86.Ägaransvar vid trafikbrott. Premiepensionssparande på rätt kurs. 88.Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. 89.Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. 91.Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . 92.Styrningen av insatsförsvaret. 93.Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi –en samlad förvaltning med politisk styrning. 94.Kunskap för biologisk mångfald –inventera mera eller återvinn kunskapen? 95.Nyttiggörande av högskole- uppfinningar. 96.En effektiv förvaltning för insats- försvaret. 97.När en räcker. Mastdelning för miljön. 98.Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. 100.På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. 101.Utan timplan – för målinriktat lärande. 102.Utan timplan – forskning och ut- värdering. 104.Sverige och – granskning och Del 1 Huvudrapport. Del 2 Expertrapporter. 105.Stärkt rätt till heltidsanställning. 107.Förslag till strategisk handlingsplan för bidrag till den globala bekämp- ningen av smittsamma sjukdomar. 108.Betalningsansvar vid obehörig an- vändning av kontokort m.m. Ju. Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och lands- ting. 111.Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i internationella situationer – m.m. Ju. 112.Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. 113.Åtgärdsprogram för miljökvalitets- normer. – en metod för mångfald. 116.Jakt och fiske i samverkan. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Betalningsansvar vid obehörig användning av kontokort m.m. [108] Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i internationella situationer – m.m. [111] Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. – några ytterligare åtgärder. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Förslag till strategisk handlingsplan för bidrag till den globala bekämp- ningen av smittsamma sjukdomar. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Förslag till informations- säkerhetspolitik. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. [71] Styrningen av insatsförsvaret. En effektiv förvaltning för insatsförsvaret. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. [81] Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Tillsyn på försäkringsområdet. Premiepensionssparande på rätt kurs. [99] och – granskning och Del 1 Huvudrapport. Del 2 Expertrapporter. Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och lands- ting. – en metod för mångfald. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. Uppdragsarkeologi i tiden. [80] Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . Nyttiggörande av högskoleuppfinningar. Utan timplan – för målinriktat lärande. Utan timplan – forskning och utvärdering. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. Jakt och fiske i samverkan. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Kärnavfall – kostnader och finansiering. [83] Kunskap för biologisk mångfald – inventera mera eller återvinn kunskapen? [94] Åtgärdsprogram för miljökvalitetsnormer. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen. [72] Ägaransvar vid trafikbrott. Bevakning av kollektivavtals efterlevnad. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi – en samlad förvaltning med politisk styrning. När en räcker. Mastdelning för miljön. [97] Stärkt rätt till heltidsanställning. [105] Partiell ledighet. [106] Yrkesförarkompetens.