sou · GTB325d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller enskilda skall enligt 14 § kommittéförordningen en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt skall även dessa redovisas. Den föreslagna sänkningen av skatten på öl och vin som föreslås träda i kraft kommer att medföra en betydande minskning av skatteintäkterna. Som framgått ovan i avsnitt 6.5 beror storleken på skatteintäkterna på hur stor försäljnings- ökningen på Systembolaget, restaurangerna och livsmedelsbutiker blir. Om skatterna förblir oförändrade innebär detta sannolikt att den inhemska försäljningen kommer att fortsätta att minska och att resandeinförseln kan komma att öka även . Ju längre man avvaktar med en justering av skatterna gentemot våra grannländer desto svårare kommer det att bli att ändra det beteende som redan grundlagts hos många svenskar med resor till våra grannländer för inköp av stora mängder alkohol. Det kan också bli svårt att stoppa den utveckling av en illegal marknad för alkohol utanför detaljhandelsmonopolet och restaurangerna som växer fram med möjligheterna att köpa alkohol billigt utomlands. Den illegala handeln orsakar kostnader för samhället och underlättar för minderåriga att få tillgång till alkoholdrycker. Denna utveckling leder också till minskade skatteintäkter framöver. En skattesänkning på öl och vin, liksom en sänkning av sprit- skatten, leder till ökad konsumtion och ökade alkoholskador med stigande samhällskostnader som följd. Konsumtionen kommer dock sannolikt att öka även vid oförändrad skatt. Skillnaden i konsumtion om skatten sänks eller om den förblir oförändrad blir inte särskilt stor. En viktig omständighet vid bedömningen av vilka konsekvenser en sänkning av skatten på öl och vin får måste dock vara allmänhetens förtroende för den svenska alkoholpolitiken och möjligheterna att behålla ett detaljhandelsmonopol för att säkerställa att fastställda regler för försäljning av alkohol efterlevs och för att iaktta den viktiga åldersgränsen. En sänkning av skatten på öl och vin kommer således att initialt leda till en stor minskning av skatteintäkterna men den måste ställas mot alternativet att inte vidta någon förändring av skatterna vilket kommer att leda till minskade skatteintäkter och svårigheter att få gehör för alkoholpolitiken hos medborgarna. Alkohol skiljer sig från flertalet andra varor eftersom marginal- nyttan av alkohol är negativ. Därmed menas att en ökad alkohol- konsumtion leder till mer skada än nytta. Alkoholen bär med andra ord inte sina kostnader. Därför föreslår utredningen inte större skattesänkningar än vad som bedöms som nödvändigt för att bryta ett mönster av ökad resandeinförsel. De regionala kompetenscentrumen skall fortsättningsvis vara ett av statens viktigaste bidrag till åtgärder för att minska de skadliga verkningarna av alkoholbruk. Kostnaderna beräknas till ca och måste enligt vår mening rymmas inom det anslag som avser denna typ av åtgärder. En stor del av våra övriga förslag om insatser på preventionsområdet är knutna till dessa centrum och avses ingå i deras ordinarie arbetsuppgifter. Härutöver har vi föreslagit att medel skall utgå till forskning på preventionsområdet och att stöd också skall lämnas till olika frivilligorganisationer för förebyggande arbete. Kostnaderna för våra förslag om forskning beräknas till ca . Dessa kostnader skall enligt våra förslag betalas med inkomsterna från tilläggsskatten på blandade drycker och andra söta alkoholdrycker. Övriga intäkter från tilläggsskatten skall gå till frivilligorganisationer i enlighet med vårt förslag i kapitel 15. Implementering av metoder för sekundärprevention inom sjuk- vården ingår i landstingens uppdrag och får bekostas av dessa inom ramen för de medel som finns. Statligt stöd i form av landstingssamordnare utgår och bör även utgå för att garantera att metoderna sprids. Kostnaderna för landstingssamordnare bör ingå i de medel som staten anslår för alkoholförebyggande åtgärder. Resurser skall enligt utredningens förslag avsättas för att förstärka kompetensen hos handläggare när det gäller alkohol- och drogfrågor utifrån ett arbetsmiljöperspektiv. Detta får ske genom att utnyttja befintliga medel för kompetensutveckling och vidareutbildning inom myndigheten. Vårt förslag om att de informations- och opinionsbildande insatserna skall intensifieras medför inte några ökade kostnader utan dessa ingår i de medel som anslås för alkoholförebyggande åtgärder. Informationsinsatser mot andra målgrupper än ungdomar och unga vuxna (18–25-åringar) kan medföra behov av resursförstärkningar. Vi har också föreslagit att det i landet skall genomföras 2 miljoner alkoholutandningsprov . Polisen genomför ca 1,5 miljoner prov . Vi föreslår således en ökning med 600 000 prov vilket innebär en viss ökad kostnad. En övervägande del av dessa prov måste dock kunna genomföras inom ramen för polisens befintliga resurser. Det är kommunerna som har ansvaret för beslut om serverings- tillstånd och för tillsyn över servering och folkölsförsäljning. Våra förslag innebär ingen förändring härvidlag. Flera av förslagen syftar till att stärka och underlätta kommunens tillsynsroll. Förslaget om att kriminalisera brott mot den föreskrivna anmälningsskyldigheten vid försäljning eller servering av folköl innebär en utvidgning av det straffbara området vilket kan komma att medföra en något ökad belastning på rättsväsendet. Denna torde dock bli försumbar. Förslagen om höjda åldersgränser och minskade möjligheter till utökade serveringstider kan få följder för restaurangägare och butiksinnehavare på så sätt att antalet kunder kan komma att minska då ungdomar mellan kan handla folköl i butik eller bli serverade alkoholdrycker på restaurang. Minskade tider för öppethållande kan också antas minska försäljningen av alkoholdrycker. Utredningen har inte funnit att förslagen ger några konsekvenser i de övriga avseenden som anges i eller följer av 14–16 §§ i kommittéförordningen (1998:1474). 20.1Förslaget till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) 3 kap. 5 § Bestämmelsen stod tidigare i 4 kap. 9 § och flyttas till 3 kap., allmänna bestämmelser för försäljning, för att markera att den inte längre enbart skall anses utgöra en regel om marknadsföring av alkoholdrycker. Den syftar bl.a. till att hindra att man skänker bort eller bjuder på alkoholdrycker som säljargument för andra varor. Regeringen, eller , medges rätt att meddela närmare bestämmelser om hur varuprover skall redovisas i bokföringen. 3 kap. 8 § Åldersgränsen för servering av alkoholdrycker och försäljning av folköl höjs till . 3 kap. 9 § Se ovan under 3 kap. 8 §. 6 kap. 4 § I första stycket anges att tillståndsmyndigheten beslutar om serveringstider. Normaltiden för servering skall även i fort- sättningen vara mellan och vilket framgår av andra stycket. Vid beslut om serveringstid skall särskilt beaktas sådana omständigheter som anges i 7 kap. 9 §, dvs. om serveringen kan befaras medföra olägenheter i fråga om ordning och nykterhet eller särskild risk för människors hälsa. Servering av spritdrycker, vin och starköl till allmänheten får inte pågå längre än till . Servering i slutna sällskap omfattas inte av denna särskilda tids- begränsning. Den tidigare begränsningen av den s.k. stängnings- tiden har utökats till . 7 kap. 21 § I första stycket anges att kommunen skall förbjuda den som bedriver ölförsäljning att fortsätta verksamheten eller, om förbud får anses vara en alltför ingripande åtgärd, meddela honom varning. Kommunen har således inte möjlighet att underlåta att ingripa vid misskötsamhet. Vidare ges kommunen genom ett tillägg möjlighet att vidta åtgärder mot dem som har rätt att sälja eller servera folköl och som inte följer de allmänna bestämmelserna i alkohollagen. Det kan t.ex. innebära att man inte respekterar den grundläggande bestämmelsen om detaljhandelsmonopolet genom att sälja spritdrycker, vin eller starköl. 8 kap. 1 a § skall utöva tillsyn över reglerna om gåvoförbud och varuprov. 10 kap. 7 § Underlåtenhet att fullgöra den i 5 kap. 6 § och 6 kap. 1 a § före- skrivna skyldigheten att anmäla till kommunen att man avser att sälja eller servera folköl kriminaliseras som olovlig dryckes- hantering. Den nya bestämmelsen i 6 kap. 4 § som innebär att kommunen saknar möjlighet att bevilja serveringstider till allmänheten efter innebär att de få serveringsställen som har beviljats serveringstider eller till skall anses ha erhållit tillstånd till servering tidigast Med den tid det tar innan lagändringen kan träda i kraft synes detta inte medföra alltför stora svårigheter. 20.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt Ändringen har sin grund i den föreslagna sänkningen av alkoholskatten på öl. En tilläggsskatt på blanddrycker, där basen är malt och där beskattning sker enligt reglerna för öl, införs där skatt skall betalas för drycker som innehåller en blandning av alkoholdryck och icke alkoholhaltig dryck. Syftet är att minska konsumtionen av dessa drycker som främst vänder sig till ungdomar. Intäkterna från skatten skall användas för alkoholförebyggande arbete riktat till ungdomar. Ändringen har sin grund i den föreslagna sänkningen av alkoholskatten på vin. En tilläggsskatt på blanddrycker, där basen är vin och där beskattning sker enligt reglerna för vin, införs där skatt skall betalas för drycker som innehåller en blandning av alkoholdryck och icke alkoholhaltig dryck. Se i övrigt ovan under 2 a §. Ändringen har sin grund i den föreslagna sänkningen av alkoholskatten på andra jästa drycker än öl eller vin. En tilläggsskatt på blanddrycker, där basen är andra jästa drycker och där beskattning sker enligt reglerna för sådana drycker, införs där skatt skall betalas för drycker som innehåller en blandning av alkoholdryck och icke alkoholhaltig dryck. Se i övrigt ovan under 2 a §. En tilläggsskatt på blanddrycker, där basen är en mellanklassprodukt och där beskattning sker enligt reglerna för sådana drycker, införs där skatt skall betalas för drycker som innehåller en blandning av alkoholdryck och icke alkoholhaltig dryck. Se i övrigt ovan under 2 a §. En tilläggsskatt på blanddrycker, där basen är sprit och där beskattning sker enligt reglerna för sprit, införs där skatt skall betalas för drycker som innehåller en blandning av alkoholdryck och icke alkoholhaltig dryck. Se i övrigt ovan under 2 a §. Paragrafen är ny och innebär att en tilläggsskatt införs på alla alkoholdrycker utom öl, fruktvin, cider eller sådana drycker som definieras i Rådets förordning (EEG) nr 1576/89 av om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av spritdrycker, Rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter och Rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av om den gemensamma marknaden för vin. Tilläggs- skatten enligt denna paragraf skall betalas i enlighet med bestämmelserna i andra och tredje styckena i 2 a §, 3 a § och 4 a §, samt andra stycket i 5 a § och 6 a §. I andra stycket finns en definition av cider enligt denna lag. Enligt denna får till cider inte tillsättas socker eller destillerad alkohol. Utredningen föreslår att det i alkohollagen skall anges en senaste serveringstid, , som kommunen inte har möjlighet att överskrida vid tillståndsgivningen. Som framgår av utredningen har frågan om restaurangernas senaste serveringstid varit föremål för tidigare utredningar och rapporter. Det har från flera håll, framför allt storstäderna, fram- hållits vikten av att kommunerna får behålla sin självbestämmande- rätt i denna fråga och att man därför avstyrkt förslag om att lagstifta om en senaste sluttid. Kommunerna har fortsatt fått ansvar för att bedöma serveringsställens serveringstid och skall, enligt alkohollagens 7 kap 9 §, göra det genom att särskilt beakta risken för att alkoholpolitiska olägenheter skall uppstå. har lydelsen i denna paragraf ändrats till olägenheter i fråga om ordning och nykterhet eller särskild risk för människors hälsa. Undertecknande anser att det är på den lokala nivån som detta bäst kan bedömas. , , och är de kommuner som hitintills har beviljat serveringstider till , ett beslut som i samtliga städer förutom , omprövas . Omprövningen förutsätter en väl fungerande tillsyn och en sam- stämmighet mellan berörda myndigheter där de, utifrån samma grund, följer upp om verksamheten har fungerat så att inte olägenhet i fråga om ordning och nykterhet eller särskild risk för människors hälsa har uppstått. ansvar att statistiskt följa upp det krogrelaterade våldet i sin helhet såväl som den enskilde tillståndshavarens verksamhet, är en förutsättning för att tillsynen av den utökade serveringstiden kan sägas fungera och att en årlig omprövningen av den sena serveringstiden verkligen görs. Kommunen ska mot bakgrund av den egna tillsynen samt från polismyndighetens uppgifter slutligen avgöra om tillståndshavaren uppfyller alkohollagens krav för att få ha en utökad serveringstid. Det är viktigt att kommunerna vid dessa prövningar även använder sig av alkohollagens möjligheter att sätta särskilda villkor, exempelvis om förordnade vakter, personal utbildad i ansvarfull alkoholservering och andra villkor relevanta för en utökad serveringstid. En fråga i sammanhanget som utredningen inte närmare har berört, är om alkoholpolitikens legitimitet kan påverkas negativt om det införs en absolut sluttid. Det finns en risk att frågan om en senaste serveringstid mer uppfattas som ett moraliskt än ett alkoholpolitiskt motiverat ställningstagande – att det handlar om att man inte skall vara ute i stället för att komma tillrätta med ett faktiskt problem (som inte går att lösa på annat sätt). Åtgärder som riskerar att ytterligare urholka det redan försvagade förtroendet för alkoholpolitiken, bör vara ordentligt utredda och väldokumenterat effektiva för att över huvud taget komma ifråga. Sena serveringstider förekommer endast i några större städer. Det torde därmed inte vara ett så stort problem, sett ur nationell synvinkel. De tre storstäderna arbetar aktivt för att minska berusningsdrickandet på krogen, i form av samverkan mellan krogar och myndigheter, förstärkt tillsyn med fokus på ordning och nykterhet, utbildningar av restaurangpersonalen i ansvarsfull alkoholservering (även narkotikautbildningar) och konflikthantering. Det är åtgärder vi vet är effektiva, även på våldbrottsligheten. Risken finns att frågan om en absolut sluttid blåses upp till en symbolfråga som, inte minst, ställer branschen mot myndigheterna och raserar den samverkan som har byggts upp och är under utveckling. Ytterligare en risk, kan vara att serverings- tiden utanför storstäderna förskjuts från kl. 01.00-02.00 till eftersom det uttryckligen är tillåtet i lag. Finns det en uttalad, tillåten, sluttid kommer sannolikt många tillståndshavare att ansöka om att få den, även om normaltiden är . Vi menar att det i nuvarande utredning inte finns underlag för att göra en annan bedömning av serveringstidens längd, än den nu gällande. Innan slutgiltig ställning i frågan tas, bör man särskilt undersöka utvecklingen av antalet sena serveringstider, statistik över krogrelaterat våld och omhändertagande av berusade relaterat till restaurangernas serveringsverksamhet. , , , T. (1998) Alcohol Prevention in the Workplace: Theoretical framework and methodological aspects. , 7, 180–188. Ames G, Delaney W, , (1992). Obstacles to effective alcohol policy in the work place: a case study. , 87, 1055–69. Ames G, Grube JW, (2000). Social control and workplace drinking norms: a comparison of two organizational cultures on Alcohol, 61, 203–19. Andalibi, L., Hagekull, B. & Bremberg, S. (2003). Delrapport från regeringsuppdraget Föräldrastöd (rapport nr 2003:08). : Statens folkhälsoinsitut. ; Larimer, M.E. (2002). Problem drinking and the workplace: An individualized approach to prevention. Psychology of Addictive Behaviors, 16(3), 243–251. , T (1988) Alkoholvanor i ett utvecklingsperspektiv. , (avhand- ling). , , (2004). Nationella riktlinjer för missbrukarvård. Uppspårande/ uppsökande och förebyggande verksamhet. : Social- styrelsen (Manus). (Underlag från expertgrupp 3). , , (2005). Uppspårande/ uppsökande och förebyggande verksamhet. I Nya nationella rikt- linjer för missbrukarvård från . , S (red) (2002) Den svenska supen i det nya . Nya villkor för alkoholprevention: en kunskapsöversikt. Rapport nr 2002:11. , Hjalmarrson K, (2000) Implementation and dissemination of methods for prevention of alcohol problems in primary health care: Feasibility study. Alcohol and Alcoholism, 35, 525–530. , Romelsjö A, (1991) Alcohol, social factors and mortality among young men. , 86, 877–87. , S & , P (red) (2005) Alkohol och hälsa,. En kunskapsöversikt om alkoholens positiva och negativa effekter på vår hälsa. Aos, S., , R. , J., , M., & Pennucci, A. (2004). Benefits and costs of prevention and early intervention programs for youth. : state policy. Babor, T, Caetano, R, Casswell, S, , G, Giesbrecht, N, , K, Gtube, J, Gruenewald, P, , L, Holder, H, , R, , E, , J, Room, R & Rossow, I (2003) Alcohol: no ordinary commodity, University Press, . Basta, J. M., & , W. S. (1988). offenders: Study outcomes since 1980. Behavioral Sciences and the , , 355–384. Baer JS, Marlatt GA, Kivlahan DR, Fromme K, Larimer ME, (1992) An experimental test of three methods of alcohol risk reduction with young adults. J Consult , , 974–979. & Källmèn H. Svenska kvinnor har fått mer riskfyllda och skadligare alkoholvanor. 2003, 1028–35. , , Tonigan JS (1994). Brief interventions for alcohol problems: A review. Addiction, 88, 315–336. Biglan, A., Mrazek, P., Carnine, D. W. & Flay, B. (2003). The integration of research and practice in the prevention of youth problems American psychologist, 58, 433–440. Bliding Å, , Lentz W (1984), Drickandet minskade och sjukfrånvaron sjönk. Alkohol och narkotika 7:25–29. Blum T & Roman 1995a) Cost-effectiveness and preventive implications of Employee Assistance programs Rockville Substance abuse and mental health service administration; publication RP0907. Blum T, Roman (1995b) Employed women with alcohol problems who seek help from employee assistance programs. Description and comparisons. Recent developments in alcoholism. 12, 125–156. , U, Leifman H, (2005). Alkohol och sjukskrivning – analyser på individ- och befolkningsnivå (kommande rapport från den s.k. SAFIR-gruppen – Samver- kansgruppen , , och ). , G & , K 2004. , (2004). Heta data - en första redovisning av resultat från den nationella folkhälsoenkäten. Bremberg, S (red.) (2004) Nya verktyg för föräldrar. () (2003). Stöld, våld och droger bland pojkar och flickor i årskurs nio. Resultat från fyra själv- deklarationsundersökningar (2003:5). , AS, Tapert, SF, , E & Delic, DC (2003) Neurocognitive functioning of adolescents: effects of protracted alcohol use. Alcoholism Clinical and , 24, 164–171. CAN (2004) Drogutvecklingen i . Rapport nr 82, . CAN (2004b). The ESPAD report 2003: Alcohol and Other Drug Use Among Students in 35 European Countries. Central- och Europa- rådets Pompidougrupp. Chambless, D. L., Baker, M. J., Baucom, D. H., Beutler, L. E., Calhoun, K. S., , P. m.fl. (1998). Update on empirically validated therapies, II. The clinical psychologist, 51, 3–16. Chikrizhs, T & Stockwell, TR (2002) The impact of later trading hours for Australian public houses (hotels) on levels of violence. on Alcohol, 63, 591–599. Chisholm D, , van M, Monteiro M, (2004). Reducing the global burden of hazardous alcohol use: A comparative cost-effectiveness analysis. on Alcohol, 65, 783–93. Colan NB & (1992) The effectiveness of supervisor training One year follow up. J 1, 83–85. , Patton R, Toquet m.fl. (2004). Aging and referral for brief intervention of alcohol-misusing patients in an emergency department: a pragmatic randomised controlled trial. , 364, 1334–1339. Derzon, JH & , MW (2002). A meta-analysis of the effectiveness of mass-communication for changing substance- use knowledge, attitudes and behavior. Ingår i W. D. Crano & M. Burgoon (Eds.). and Drug Prevention: Classic and Contemporary Theories and Research. Matwah, NJ: Publishers, 231–258. Drinkwise (2003) se, , G, , P, Babor, TF, Casswell, S, Ferrence, R, Giesbrecht, N, , C, Holder, H.D, Lemmens, P, Mäkelä, K, Midanik, LT, , T, , E, Romelsjö, A, Room, R, Simpura, J, & Skog, O-J (1994): Alcohol Policy and the Public Good. , M.J, Weissberg, RP, , J D, , C.A, Zins, J.E, Dodge, K.C, , P C, Gottfredson, D.C., Rotheram- Borus, M, , LA, and Wilson-Brewer, R (1994). The school- based promotion of social competence: Theory, practice, and policy. J. Haggerty, N. Garmezy, M. Rutter, and L. Sherrod (red. ), Risk and Resilience in Children: Developmental Approaches. , M & , B (2002). Alkohol- och drogtester i svenskt arbetsliv. Arbetsmarknad och arbetsliv 7(4). , M & , B (2002) Alkohol och drogförebyggande arbete på mindre arbetsplatser. Forskningsrapport nr 5. , D.S & Mihalic, S (2004). Issues in disseminating and replicating effective prevention programs. Preventions Science, 5, 47–54. Fauske S, Bovim G (1990) The process of change – a therapeutic model in alcohol abuse. , 110, 1841–1844. Fauske S, Wilkson DA & Shain M (1996) Communicating alcohol and drug prevention strategies and models across cultural boundaries. Substance Use & Misuse, 31, 1599–617 , (1981). Problems in the work setting, drinking and reasons for drinking. Social Forces, 60, 114–43. (FHI, 2002, 2003) FHI (2003a) Uppföljning av nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. (2003). Hazardous or harmful alcohol use in emergency care - early detection, motivation to change and brief intervention. (Avhandling). Forster, M, , K, , L, , R & , M (2005). Utvärdering av två lärarprogram för barn med beteendeproblem (2005:1). social- tjänstförvaltning: FoU-enheten. Foote A & JC (1991) Effects of EAP follow-up on prevention of relapse among substance abuse clients. on Alcohol 52, 241–248. , J (1994) Alcohol problems in employment: epidemiology and response, Alcohol and Alcoholism, 29:3, 233–48. Gottfredson, D.C, , DB, & Skroban Najaka, S (2002) Crime Prevention. Ingår i L. W. , DP , BC Welsh & DL (Eds. ), crime prevention (pp. 56–165). , BF & Dawson, DA (1998) of onset of drug use and its association with DSM-IV drug abuse and dependence: Results from the National Longitudinal Alcohol Epidemiologic Survey. , 10,163–173, 1998 , K, , M & , B (2000). En behandlingsmetod vid ungdomskriminalitet. Socialvetenskaplig tidskrift, 3, 231–243. , (2000). Patienten ges underlag för beslut om sina alkoholvanor. , 97, 48–50. Henstridge, J, , R & , P (1997) The long-term effects of random breath testing in four Australian states: A time series analysis. , : Federal Office of Road Safety. (2003) Risky alcohol consumption in the workplace. (Avhandling). , U (2004). Riskbruk av alkohol i arbetslivet. En kunskapsöversikt om motiv och åtgärder. : Central- () för alkohol- och drogforskning (SAD), 2004. (Forskning & fakta, nr 20). Holder, H, , S, , T, , E & Rossow, I (2005) Estimates of harm associated with changes in Swedish alcohol policy. , R (1988a) Policing and punishing the drink-driver. A study of general and specific deterrence. , NY: . , R (1988b) Random breath testing in : a complex deterrent. Australian Drug and , 7, 231–241. Huizinga, D & Jakob-Chien, C (1998). The contemporaneous co- occurrence of serious and violent juvenile offending and other problem behaviors. I: Loeber, R & DP (red. ), Serious & violent juvenile offenders. Risk factors and successful interventions. , Trait RJ (2003). Five-year outcomes of a brief alcohol intervention for adult inpatients with psychiatric disorders. Addiction, 98, 1061–68. , J & , U (2005).