sou · GTB339 · 2006-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen för beskrivs dess nuvarande ställ- ning på följande sätt: Ett viktigt komplement till den stats- finansierade verksamheten inom politikområdet är den uppdrags- verksamhet som bedriver och som omfattar viktiga skogspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgär- der.70 8.3.3Riksdagens syn på SVO:s uppdragsverksamhet 2004/05:1, utgiftsområde 23. I anslutning till behandling av regeringens skrivelse upp- följning av skogspolitiken togs även ställning till ett antal följd- motioner. Ett motionsyrkande innebar ett ifrågasättande av SVO:s uppdragsverksamhet.71 Miljö- och jordbruksutskottet ansåg dock, i likhet med rege- ringen, att uppdragsverksamheten är ett viktigt medel i skogs- politiken. Utskottet framhöll att verksamheten är en förutsättning för att kunna bibehålla en effektiv skogsvårdsmyndighet med den lokala förankring som behövs för att nå ut med rådgivning och information.72 Vidare ansåg utskottet att SVO genom uppdrags- verksamheten direkt kan påverka skogsbruket, både genom de pro- dukter och tjänster som tas fram och säljs och genom tillfällen till rådgivning i kontakter med skogsägare och andra verksamma inom skogen. Utskottet hänvisade även till att den utvärdering som gjordes i samband med översynen av skogspolitiken inte hade funnit några belägg för att SVO:s uppdragsverksamhet skulle ha någon menlig inverkan på marknaden. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet det aktuella yrkandet. beslutade sedan i enlighet med utskottets förslag. 8.3.4SVO:s uppdragsverksamhet enligt myndighetens instruktion och regleringsbrev Villkoren för SVO:s uppdragsverksamhet framgår av 4 § instruk- tionen för och skogsvårdsstyrelserna.73 Skogsstyrel- sen och skogsvårdsstyrelserna får ta ut ersättning för varor och tjänster som rör skogsinventering, skogsbruksplanläggning, skogs- vård, utsyning av skog, skogsvärdering och skogsväghållning. Vidare får man ta betalt för naturvård, kulturmiljövård samt utbild- ning, rådgivning, information och verksamhet i övrigt som är för- enlig med organisationens uppgifter. har även rätt att föreskriva avgifter för de varor och tjänster som anges i instruktionen och ange grunder för hur ersättningen ska beräknas. Av instruktionen framgår det också att och skogs- vårdsstyrelserna får bedriva viss tjänsteexport.74 Enligt regleringsbrev för är målet för uppdragsverksamheten att den ska bidra till de skogspolitiska 71Motion 2003/04:MJ23 (m), yrkande 8. 2003/04:MJU16. 74Tjänsteexporten ska vara förenlig med myndigheternas uppgifter i övrigt och på de villkor som tjänsteexportförordningen (1992:192) föreskriver. målen om uthålligt god avkastning som biologisk mång- fald bevaras, genom att tillhandahålla tjänster till berörda aktörer.75 Verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och full kostnads- täckning. Samma mål och villkor gällde för . I reglerings- brevet anges det också att får disponera de avgifter som tas ut. ska återrapportera det ekonomiska resultatet och omsättningen för respektive resultatområde, samt för s.k. Gröna jobb inom arbetsmarknadspolitiken. ska under upp- dragsverksamheten även redovisa sin förvaltning av fastigheter (kostnader och intäkter) samt övriga kostnader och intäkter som inte avser de egentliga sakverksamheterna. gällde även att utvecklingen av bl.a. skogsbruksplanlägg- ning skulle återrapporteras till regeringen. 8.3.5SVO:s långsiktiga mål för uppdragsverksamheten I årsredovisning för framgår det att upp- dragsverksamheten har utgjort en betydande del av organisationens verksamhet alltsedan skogsvårdsstyrelsernas tillkomst. Enligt de långsiktiga verksamhetsmål som SVO antog ska uppdragen öka, mätt som tjänstgöringsdagar, med till utgången av . Det innebär att uppdragsverk- samheten ska utgöra av SVO:s operativa tjänstgöringsdagar.76 75Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, Regeringsbeslut II 40, . 76Skogsstyrelsen, Mål och riktlinjer för verksamheten, Cirkulär B1, , s. 11. 8.3.6SVO:s policy för den nationella uppdragsverksamheten I SVO:s policy för den nationella uppdragsverksamheten slås det inledningsvis fast att den spelar en viktig roll som skogspolitiskt medel och att den är en del av skogspolitiken.77 Uppdragsverk- samheten betraktas som ett medel för att bredda myndighetens kompetens och praktiska kunnande. Uppdragsverksamheten ses också som ett sätt att öka kontaktytorna mot flera olika aktörer inom skogssektorn. Detta anses i sin tur kunna stärka SVS:s lokala förankring på ett konkret och tydligt sätt. I policyn konstateras det vidare att det ställs särskilda krav på sättet att bedriva upp- dragsverksamhet. Vikten av ett gemensamt synsätt gällande grund- läggande och principiellt viktiga frågor inom uppdragsverksam- heten betonas. Det hävdas vidare att uppdragsverksamheten är en unik möjlighet som gör det möjligt för SVO att nå längre än vad enbart den anslagsfinansierade verksamheten tillåter. I policyn anges även uppdragsverksamhetens syfte. Det formuleras på följande sätt: SVO:s UV ska bidra till att uppfylla de skogs- politiska målen – direkt eller indirekt – eller bidra till att uppfylla andra övergripande samhällspolitiska mål. Vidare hänvisas till myndighetens vision och verksamhetsidé när man slår fast att SVO ska jobba offensivt och aktivt med uppdrag i ett brett samhälls- perspektiv. Uppdragspolicyn omfattar även ett avsnitt betecknat etik. Här poängteras att ett uppdrag får aldrig komma i konflikt med vår myndighetsroll eller på annat sätt skada vår trovärdighet som myndighet. Regeln är att myndigheten vid gränsfall hellre avstår ett uppdrag än att riskera konflikter med myndighetsrollen. Vidare betonas neutralitet och objektivitet vilket bl.a. innebär att SVO ska undvika att gå in i konfliktsituationer på den ena partens sida. En neutral och opartisk ställning till marknadens aktörer stipuleras också. I en bilaga till policyn listas ett antal punkter som anställda inom bör tänka på i samband med den nationella uppdragsverksam- heten. Beträffande konkurrens slås det exempelvis fast att SVO verkar på en konkurrensutsatt marknad. 77 , Policy för den nationella uppdragsverksamheten, Cirkulär 2003:D3, detta emellertid inte att man avstår ett uppdrag av konkurrensskäl om det inte finns särskilda skäl. Det konstateras vidare att om man väljer att avstå kan det leda till minskad konkurrens och färre alternativ för kunden. Av bilagan framgår det också att SVO kan erbjuda utbildning och uppdragsservice inom skogsvård natur- och kulturmiljövård m.fl. områden. Däremot avstår SVO, enligt policyns bilaga, från att ge företagsekonomisk rådgivning av skatteteknisk karaktär i enskilda fall. I bilagan omnämns även övriga uppdrag som SVO kan åta sig. Det handlar om stöd i skötseln av skog i form av exempelvis skogs- bruksplanläggning, inventering, rådgivning, planering och skogs- vård. Däremot åtar man sig inte uppdrag eller delar av uppdrag som innebär förmedling (avtaltecknande, försäljning) av virke. De avgifter som tas ut i SVO:s uppdragsverksamhet ska leda till full kostnadstäckning. Priciperna för prissättningen inom SVO regleras i ett särskilt cirkulär. Enligt avvgiftsförordningen ska SVO samråda med () om avgifternas stor- lek. Enligt muntlig uppgift från ESV är SVO:s prissättningspolicy lämpligt utformad och man hade heller inget att anmärka vid det senaste samrådet. ESV har även undersökt de regionala variationer- na i prissättningen utan att finna något anmärkningsvärt. ESV konstaterar också att resultatet de gångna åren är bra, dvs. att det i stort sett råder balans. Den totala omfattningen av uppdragsverksamheten var under eller av SVO:s omsättning. Detta är en ökning i förhållande till år 2003.78 Då omfattade upp- dragsverksamheten eller om- sättningen.79 Uppdragens innehåll, omfattning och fördelning mellan SVO:s olika resultatområden har förändrats. Uppdrag åt skogsbruket har minskat så att andelen tjänstgöringsdagar uppgår till av den 78Skogsstyrelsen, Årsredovisning för verksamhet 2004. 79Skogsstyrelsen, årsredovisning för , s. 32. Uppdragen åt arbetsmarknads- myndigheterna har däremot ökat kraftigt under andra hälften av som en följd av satsningen på Gröna jobb, se Figur 8.1. Figur 8.1 Skogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet Uppdragsverksamheten visade ett underskott på under både . Huvudförklaringen var, enligt årsredovisningar , dels en minskad volym uppdrag till arbetsmarknadsmyndigheterna, dels initiala kostnader förknippat med uppstarten av Gröna jobb. Skogsstyrel- sen gör bedömningen att beträffande Gröna jobb kommer under- skottet att inhämtas under resterande projektperiod. Den praktiska uppdragsverksamheten bedrivs huvudsakligen på distriktsnivå. På varje skogsvårdsstyrelse finns en UV-ansvarig och centralt på en stab för uppdragsverksamheten (UV- staben). UV-staben har i uppgift att utveckla, samordna och utvär- dera den nationella uppdragsverksamheten inom SVO.80 Därutöver finns ett nationellt inom vilket frågor om uppdragsverksamheten diskuteras och bereds. Diskussionerna bi- drar bl.a. till att skapa en ökad samsyn hos de UV-ansvariga vid respektive skogsvårdsstyrelse. Dessa agerar sedan budbärare av erfarenheterna tillbaka till sina kollegor på den regionala och lokala nivån. En annan fråga som har varit uppe i nätverket gäller strävan efter att åstadkomma en mer sammanhållen uppdragsverksamhet inom SVO. Detta har bl.a. resulterat i att frågan har tagits upp i SVO-ledningen och att beslut har fattats om att inleda ett arbete med att ta fram nya tjänster och produkter inom planläggnings- verksamheten. har även frågor med anknytning till Gröna jobb varit en av de återkommande frågorna på nätverks- mötena. Resultatområdet uppdrag åt skogsbruket innefattar bl.a. uppdrag som framställning av Gröna skogsbruksplaner, stämpling av rotposter, värdering av skog, utbildning av skogsägare och skoglig personal, samordning av markberedningsåtgärder, skötsel av skogsfastigheter och projektering av skogsvägar. Vanligen utförs tjänsterna av personal från distriktsorganisationen. I vissa fall engageras regionalt placerad personal. Volymmässigt är skogsbruksplanläggning och stämpling av skog de dominerande 80 UV-staben arbetar också med frågor om EU-finansiering inklusive strukturfonder, gemenskapsinitiativ och Life-programmet. utgjorde uppdragen åt skogsbruket av tjänstgöringsdagarna och av omsättningen. En Grön skogsbruksplan beskriver en fastighets skogsmarksinne- hav. I planen finns förslag till skogsvård, avverkning och åtgärder för natur- och kulturmiljövård. SVO:s verksamhet Gröna skogs- bruksplaner omfattar dels försäljning och produktion av Gröna skogsbruksplaner, dels arbete med inventering och produktion av Gröna skogsbruksplaner som underleverantör åt t.ex. Södra skogs- ägarna, , Sydved, m.fl. sjönk nivån på försäljning av Gröna skogsbruksplaner jämfört med året innan och det ekonomiska resultatet för blev sämre än föregående år. I årsredovisningen för konstateras det att SVO trots bl.a. marknadsföringsinsatser, kompetensutvecklingsinsatser för plan- läggarna och ett bättre IT-baserat fältstöd inte har lyckats förbättra det ekonomiska resultatet för Gröna skogsbruksplaner.81 Myn- digheten menar också att det ekonomiska underskottet för till stor del är en konsekvens av nämnda kompetensutvecklings- insatser och andra investeringar som har genomförts samt igångsättandet av nytt administrativt stöd. Av årsredovisningen för framgår det också att SVO har för avsikt att starta ett projekt som syftar till att se över och ta fram nya tjänster och produkter inom planläggnings- verksamheten. Syftet med projektet är att öka aktiviteten hos skogsägarna som kravet på full kostnadstäckning ska nås i produktionslinjen. I figur 8.2 och 8.3 beskrivs hur den gröna planläggningen har fördelat sig på de olika skogsvårdsstyrelserna . 81 , Årsredovisning för skogsvårdsorganisationens verksamhet 2004. Figur 8.2 Areal Gröna skogsbruksplaner som har producerats vid respek- tive skogsvårdsstyrelse Av figur 8.2 kan man utläsa att svarade skogsvårds- styrelserna i (WX) respektive Jönköping- (FG) för den största arealen Gröna planer. Jämför man den areal som planlades i med motsvarande siffra för (SG) finner man att den senare siffran bara är en fjärdedel så stor. Detta trots att många av de yttre förutsättningarna är likartade i dessa båda regioner. Av figur 8.3 framgår det tydligt att det var i som producerade flest Gröna planer SVO . Övriga skogsvårdsstyrelser, bortsett från den i (VG), svarade var och en för högst ungefär en fjärdedel så många Gröna planer som man gjorde i Jönköping- . 82 Skogsvårdsstyrelserna betecknas enligt följande mönster: BD=Norrbotten, AC= , , , , MD=Mälardalen, I=Gotland (del av ), ÖG=Östra , FG=Jönköping- , VG=Västra och SG=Södra . Figur 8.3 Antal Gröna skogsbruksplaner som har producerats vid respek- tive skogsvårdsstyrelse Stämpling av rotposter innebär märkning och volymberäkning av rotstående skog som underlag vid försäljning. I SVO:s UV-policy slås det fast att ambition[en] skall vara att uppnå rådgivningsnivån i samband med rotpoststämpling. Vidare anges att stämplingsupp- drag inte ska utföras i nyckelbiotoper om inte syftet är att gynna naturvärdena. I policyn anges också att SVO inte uttalar sig om prisnivåer på enskilda rotposter. I figur 8.4 och 8.5 beskrivs omfattningen på rotpoststämplingen vid de olika skogsvårdsstyrelserna. Figur 8.4 Areal rotpoststämpling som har utförts vid respektive skogsvårds- styrelse Figur 8.5 Volym rotpoststämpling som har utförts vid respektive skogs- vårdsstyrelse Liksom för Gröna planer så svarade i Jön- köping-Kronoberg (FG) för en betydande andel av den volym och areal som stämplades. En förklaring till detta är att efterfrågan på den aktuella tjänsten är större i detta område än på många andra håll i landet. En annan förklaring är att det finns ett särskilt intresse hos flera av de anställda vid berörd myndighet att syssla med rotpoststämpling. Samordning av markberedningsåtgärder förekommer främst inom i (se figur 8.6). För- klaringarna till detta anges vara flera. Dels finns en tradition av detta inom den aktuella och man har valt att aktivt arbeta med planering och samordning av markberedning samt utbildning av entreprenörer. Syftet är bl.a. att därigenom klara återväxtmålet och målet med färre skadade kulturlämningar. Figur 8.6 Areal markberedning som har utförts vid respektive skogsvårds- styrelse I policyn för uppdragsverksamheten framgår att SVO, utöver att värdera skogsmark även kan åta sig uppdrag att värdera jord- bruksmark och byggnader. Däremot ska man inte ägna sig åt mäkleri. Det anses dock vara rimligt att hjälpa markägare att för- bereda material inför en försäljning. I figur 8.7 visas skogsvårdsstyrelsernas arbete med värderings- uppdrag . Det framgår tydligt av figuren att Skogs- vårdsstyrelserna i (VG) och (WX) svarade för huvuddelen av denna verksamhet. Nämnas bör även att värderingsverksamheten har ökat markant i de områden som drabbades av stormen . Skogsvårdsstyrelserna svarar här för en ansenlig volym värderingsuppdrag i samband med de skaderegleringar som följer i stormens spår. Figur 8.7 Antal objekt värdering som har utförts vid respektive skogsvårds- styrelse Skogsvårdsstyrelserna genomför arbetsmarknadspolitiska projekt som uppdrag åt arbetsmarknadsmyndigheterna. Skogsvårdsstyrel- serna svarar för planering, expertmedverkan, utbildning och arbets- ledning medan arbetsförmedlingarna anvisar personal. hetens volym har varierat kraftigt det . utgjorde uppdragen åt arbetsmarknadsmyndigheterna av tjänstgöringsdagarna och av omsättningen. Under första halvan av ökade uppdragen åt arbetsmarknadsmyndig- heterna kraftigt jämfört med föregående år. Förklaringen var sats- ningen på s.k. Gröna jobb (se nedan). Enligt SVO:s UV-policy ska samarbetet med arbetsmarknadsmyndigheterna i första hand ta sikte på arbetsmarknadens mål. Det tvååriga projektet jobb bygger på en överenskommelse mellan (), och Svenska (Europeiska socialfonden). Metodiken i Gröna jobb går bl.a. ut på att ge långtidsarbetssökande en bas och en trygghet i form av visstidsanställning hos . Målet är att hälften av deltagarna ska gå vidare till reguljära arbeten eller utbildning . Utöver arbetsmarknadspolitiska målsättningar bidrar de gröna jobben, enligt , också bl.a. till en infrastruktur som kan användas av det rörliga friluftslivet samt förutsättningar för en ökad naturturistisk verksamhet. framhåller vidare att för natur- och kulturmiljövårdens del innebär insatserna ett viktigt tillskott. De är ofta den enda möjligheten att få dylika åtgärder utförda. uppvisade Gröna jobb ett ekonomiskt underskott på . Förklaringen är, enligt Skogsstyrel- sen, de initiala kostnader som kan förknippas med uppstartsfasen av projekten. Underskottet bedöms kunna inhämtas under reste- rande projektperiod.83 Skog och historia har genomförts inom ramen för Gröna jobb. Skog och historia är ett samarbete mellan SVO, och arbetsmark- nadsmyndigheterna. Verksamheten har i stort sett bedrivits som ett arbetsmarknadspolitiskt projekt och är därför beroende av att länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna har behov av denna typ av åtgärd. ser Skog och historia som ett 83 kommer projektet jobb att utvärderas av en extern utvärderare. Utvärderingen ska bl.a. fungera som ett underlag i diskussionen om att skapa ekonomiska möjligheter för en fortsättning av Gröna jobb med enbart nationell finansiering. viktigt instrument för att nå delmål 3 under miljökvalitetsmålet Levande skogar. I figur 8.8 kan man utläsa att Gröna jobb är vanligast i , medan andra uppdrag åt arbetsmarknadsmyndigheterna är vanligare i de två nordligaste länen. Noterbart är att omfattningen vid respektive skogsvårdsstyrelse påverkas av i vilken utsträckning arbetsmarknadsmyndigheterna väljer att satsa på Gröna jobb eller andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är lämpliga för SVO. Figur 8.8 Antal dagsverken Gröna jobb och uppdrag åt arbetsmarknads- myndigheterna vid respektive skogsvårdsstyrelse Enligt SVO:s interna styrdokument mål och riktlinjer för verk- samheten kan Gröna jobb utgöra en plattform för att knyta långsiktiga relationer och samarbeten med kommuner, länsstyrel- ser, skogsföretag och skogsbrukare. Projektet ses även som ett medel för att göra SVO mer känd hos allmänheten.84 konstateras det att projektet jobb endast löper vilket gör att arbetet med att utveckla en fortsättning måste inledas . Vidare betonas vikten av att utveck- 84 , Mål och riktlinjer för verksamheten, Cirkulär B1, , s. 11. lingen av den övriga uppdragsverksamheten fortlöper parallellt med projektet jobb. Strävan ska vara en diversifierad upp- dragsverksamhet som vi utifrån ekonomiska och kvali- tetsmässiga aspekter måste se till att uppnå tillräcklig volym i de tjänster och produkter som vi erbjuder. För att trygga en lång- siktig uppdragsverksamhet ser SVO det som särskilt angeläget att öka kompetensen inom marknadsföring och kundorientering. Utvärdering av uppdragen till arbetsmarknadsmyndigheterna De uppdrag som SVO utför åt arbetsmarknadsmyndigheterna utvärderades särskilt i 2001 av en oberoende utvärderare85. Den sammanfattande bedömningen var att dessa uppdrag skapar meningsfull sysselsättning inom skogs- och miljöområdet. Värde- fulla inventeringsdata tas fram och natur- och kulturmiljöinsatser genomförs där det annars är svårt att finna finansiering. Vidare gjordes bedömningen att projekten inte konkurrerar med den ordinarie arbetsmarknaden. Enligt utvärderingen ansågs de snarare utgöra en kvalitetshöjning av skogs- och miljövårdsarbetet i landet. Uppdragen fick, enligt utvärderingsresultatet, ett gott omdöme av inblandade intressenter såsom länsarbetsnämnder, länsstyrelser och kommuner. Även de arbetssökande som deltog i projekten angavs ha varit genomgående positiva till dessa. Uppdrag åt arbetsmarknadsmyndigheterna i underlag för fördjupad prövning 2003 2006 I underlag för fördjupad prövning 2003 2006 var en slutsats att denna typ av åtgärder inom skog, natur, kultur och miljö, innehåller särskilda kvaliteter som motiverar en fortsatt ochdär förutsättningar föreligger utökad verksamhet.86 angav också att man har flera förslag på verk- samheter som kan bidra till att skogens och naturmiljöns centrala roll i uthålligt samhälle tas tillvara. Bland dessa märks miljömätning av skogsmark, inventering och kartläggning av kulturmiljöer i skogen, biologiska data för landskapsanalyser och uppföljning samt vård av naturvårdsobjekt och kulturmiljöer. 85Larsson, , Arbetsmarknadspolitiska åtgärder i skogen, , rapport 8K 2001. 86Skogsstyrelsen, underlag för fördjupad prövning 2003 2006. digheten att dessa typer av arbetstillfällen inte konkurrerar med ordinarie arbetsmarknad utan ger ett nettotillskott av sysselsätt- ning. I underlaget för fördjupad prövning betonade också vikten av att resurserna samordnas mellan flera politik- områden. Man efterlyste en samlad politisk viljeinriktning och en synkronisering av respektive verksamhetsområdes regler och anslagsramar. I resultatområdet uppdrag åt övriga ingår uppdrag åt andra myndigheter, affärsdrivande verk, kommuner m.fl. Samarbete finns bl.a. med och där skogsvårdsstyrelserna har inventerat, värderat, planerat och administrerat arbetet med träd- säkring utmed ban- och linjesträckningar. samarbetar också med i några län när det gäller skötsel av naturreservat m.m. utgjorde uppdrag åt övriga av tjänstgöringsdagarna och av omsättningen. Jämfört med innebär detta en minskning av antalet tjänstgöringsdagar . SVO bedriver även en internationell uppdragsverksamhet. Till stor del rör det sig om biståndsprojekt med finansiering av Sida inom , och övriga . Verksamheten syftar till en reformering av skogsmyndigheterna i dessa länder, samt överföring av kunskap om svenskt skogsbruk. utgjorde den internationella uppdragsverksam- heten av omsättningen och av tjänstgörings- dagarna. Under de första årens uppbyggnadsskede har marknads- föring, kompetensutveckling m.m. inneburit att verksamheten har genererat ett visst ekonomiskt underskott. Enligt bedömning kommer emellertid de satsningar som görs under uppbyggnadsskedet att leda till ett positivt resultat . SVO förvaltar ett antal av staten ägda fastigheter.87 redovisar även vissa kostnader som inte avser de egentliga sak- verksamheterna och som finansieras externt i form av lönebidrag och hyresintäkter för tillfälligt uthyrda lokaler m.m. samt kost- nader som finansieras via intern uthyrning av fordon m.m. Dessa kostnader uppgick sammantaget till . I budgetunderlag för redovisas uppdrags- verksamhetens förväntade utveckling under den kommande fem- årsperioden (se figur 8.9 och 8.10).88 Av figur 8.9 framgår det att intäkterna förväntas bli ungefär desamma 2008, med undantag för uppdragen åt arbetsmarknadsmyndigheterna. Förklaringen till det senare är att projektet jobb bara löper . I Figur 8.10 ser man att det prognostiserade resultatet väntas bli negativt för några av resultatområdena . Det gäller exempelvis resultatområdena uppdrag åt skogsbruket och uppdrag åt övriga. kan det nog anses vara svårt att göra till- förlitliga prognoser på hur dessa marknader utvecklar sig . 87Fastigheternas bokförda värde uppgick enligt årsredovisningen för till (byggnader, mark och annan fast egendom). 88Skogsstyrelsen, budgetunderlag , beslut . Figur 8.9 Uppdragsverksamhetens förväntade intäktsutveckling under Figur 8.10 Uppdragsverksamhetens resultat 2008 8.3.12Konsekvenser av stormen för SVO:s uppdragsverksamhet Den storm som drog fram över och som orsakade omfattande stormfällningar i främst , och har en direkt inverkan på SVO:s uppdragsverksamhet. På kort sikt kommer den omfattande volymen försäkrings- ärenden som följer i stormens spår att innebära en ökad volym värderingsuppdrag för SVO. gör bedöm- ningen att efterfrågan på rotpoststämplingar med all sannolikhet kommer att minska drastiskt. Vidare väntas skogsbruksplaneverk- samheten i att få en relativt liten omfattning .