sou · GTB32d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Ett exempel som ges avser redovisning av intäkter av tidningsprenumeration. Översatt till redovisning av medieavgiften, vilken kan beskrivas som ett slags abonnemang på programtjänster från programföretagen, skulle medieavgiften kunna redovisas linjärt i bokslutet som avgiftsskyldighet föreligger för den enskilde avgiftsbetalaren, under förutsättning att programproduktionen har samma eller i stort sett samma värde för varje period. Exemplet om tidningsprenumeration som ges i anslutning till BFN:s allmänna råd står inte i strid med de principer för intäktsredovisning som anges i RR 11. Samtliga programföretag inklusive RIKAB och SRF redovisar vad företagen benämner skuldförda avgiftsmedel (dvs. överskott av erhållna bidrag ) under balansposten upplupna kostnader och förutbetalda intäkter. Efter en övergång till direktfinansiering kommer reglerna om näringsbidrag i inkomst- skattelagen inte längre att vara tillämpliga. Detta betyder att outnyttjade medel (överskott) ett räkenskapsår inte kommer att kunna balanseras obeskattade till påföljande år. Efter övergången till det nya systemet med direktfinansiering torde reglerna om näringsbidrag i inkomstskattelagen kunna tillämpas när det gäller tilldelade medel som inte förbrukats vid detta års utgång (skuldförda avgiftsmedel). Direktavskrivning torde kunna ske av anskaffade tillgångar som dras av genom värdeminskningsavdrag i den mån detta ryms inom beloppet för skuldförda avgiftsmedel. Vidare torde direkt kostnadsföring kunna ske för programproduktion som äger rum . För att minska skatteeffekterna och möjliggöra för företagen att reservera medel för framtida investeringar kan en resultatutjämning i verksamheten ske genom att avsättning till periodiseringsfond görs. Reglerna om periodiseringsfond i 30 kap. IL ger möjlighet att skjuta upp en del av beskattningen till ett senare år för att på så sätt åstadkomma en resultatutjämning i verksamheten och en jämnare beskattning. Aktiebolag och andra juridiska personer får avdrag för avsättning till periodiseringsfond med högst av överskottet av näringsverksamheten. Periodiseringsfond skall återföras till beskattning senast det sjätte året efter avsättningsåret. Hela eller delar av avsättningen kan återföras tidigare om så önskas, t.ex. för att kvittas mot ett underskott. I vissa situationer måste avdraget återföras även om sexårsfristen inte löpt ut. I budgetpropositionen för 20051 aviserades ett förslag om räntebeläggning av juridiska personers avsättningar till periodi- seringsfonder. I proposition 2004/05:38, som antogs av , föreslår regeringen att juridiska personer som vid beskattningsårets ingång har gjort avsättningar till periodi- seringsfonder skall ta upp en schablonintäkt till beskattning. Schablonintäkten beräknas genom att summan av gjorda avsätt- ningar till periodiseringsfonder som den skattskyldige har vid ingången av beskattningsåret multipliceras av statslåneräntan vid utgången av november månad andra året före taxeringsåret. De nya reglerna trädde i kraft . 2004/05:1. De anläggningstillgångar som har direktavskrivits till följd av tillämpningen av reglerna i 29 kap. IL redovisas på balans- räkningens tillgångssida med ett värde som motsvarar det planmässiga restvärdet, dvs. anskaffningsvärde efter ackumulerade planmässiga avskrivningar. Skillnaden mellan hela utgiften för anläggningstillgången och den del som redovisats som planenlig avskrivning tas i resultaträkningen upp som en bokslutsdisposition (avskrivningar utöver plan). Ackumulerade avskrivningar utöver plan redovisas under obeskattade reserver i balansräkningen. Enligt uppgift från programföretagen vill man på så vis öka årsredo- visningens informationsvärde. En övergång till direkt medelstilldelning torde inte få någon inkomstskatteeffekt avseende redan anskaffade och i praktiken direktavskrivna anläggningstillgångar. De tillgångar som ännu inte har nått sin ekonomiska livslängd finns upptagna i redovisningen. Tillgångar som har ett ekonomiskt värde för företagen bör tas upp som tillgångar i balansräkningen för att redovisningen skall ge en rättvisande bild av företagets ställning. Anskaffningarna skall periodiseras över den ekonomiska livslängden. Avskrivningar får ske redovisningsmässigt men inte skattemässigt eftersom tillgångarna redan är avskrivna skattemässigt (se ovan). Nyanskaffningar av inventarier som sker från och med med det nya finansieringssystemet kommer inkomst- skattemässigt att få skrivas av i enlighet med reglerna om värdeminskningsavdrag för inventarier i 18 kap. IL. Såvitt avser programproduktion och programlager kan följande sägas. I dagens system dras kostnaderna för programproduktioner i princip av , oberoende av sändningstillfälle, eftersom de finansieras av näringsbidrag, se vidare reglerna om näringsbidrag i 29 kap. IL. Vid en övergång till direktfinansiering måste en bedömning göras av huruvida utgifter för programproduktion skall kostnadsföras löpande eller aktiveras och ingå i tillgångens (programmens) anskaffningsvärde. Enligt reglerna i 18 kap. inkomstskattelagen skall inventarier skrivas av genom årliga värdeminskningsavdrag. Reglerna gäller även förvärvade immateriella rättigheter. Om inventariet har en ekonomisk livslängd på högst får hela utgiften dras av . Utgifter för egen produktion av film har i rättspraxis bedömts som utgifter för anskaffning av inventarium (RÅ 1980 1:51). Filmen betraktades som korttidsinventarium och avdrag medgavs genom direktavdrag. Såvitt avser egenproducerade immateriella rättigheter framgår av förarbetena till inkomstskattelagen att reglerna om inventarier inte är tillämpliga.2 För egenproducerade immateriella rättigheter får, enligt förarbetena, god redovisningssed styra avskrivningarna av dessa rättigheter, eftersom det saknas skatterättsliga regler. Detta synsätt stöds av Regeringsrättens dom , mål nr 1411-04. Utgifter för egen programproduktion kan således ses som en egenproducerad immateriell tillgång och skall i så fall inte behandlas som inventarium enligt inkomstskattelagen (jfr 18 kap. 1 § IL). En bedömning av avskrivningen på den egna program-produktionen måste i stället göras utifrån god redovisningssed. Om utgiften i stället ses som en utgift för egen produktion av film kan den i enlighet med RÅ 1980 1:51 ses som utgift för anskaffning av inventarium. En viss ledning för hur bedömningen av hur kostnadsföring skall ske enligt god redovisningssed kan erhållas genom uttalandet BFN U 88:12 Redovisning av utgifter vid produktion av film. Enligt BFN är det vid bedömning av om löpande kostnadsföring skall ske eller om kostnaderna skall aktiveras av avgörande betydelse att det vid filmproduktion vanligen föreligger ett fåtal stora projekt som ekonomiskt kan individualiseras och där utgifterna i respektive projekt ej har karaktär av löpande rörelsekostnader. Utgifterna skall därför enligt BFN aktiveras och kostnadsföras i takt med den ekonomiska förbrukningen av tillgången. De skall med andra ord fördelas över den tid filmen genererar intäkter i förtaget. BFN anser vidare att sådana aktiverade utgifter enligt etablerad branschpraxis skall klassificeras i balansräkningen som anläggnings- tillgångar hos den som innehar den immateriella rättigheten. Tillgången rubriceras lämpligen som film enligt BFN. Den som förvärvar visningsrätt till en film för slutlig förbrukning, t.ex. en biograf, innehar enligt BFN dock en så begränsad rättighet att utgiften för denna i princip skall kostnadsföras löpande (jfr BFN U 88:6). 1999/2000:2, del 2, s. 230 f. Såvitt avser programproduktionen i SVT, SR och UR är det här tal om många projekt av olika storlek men som torde kunna ekonomiskt individualiseras. Det är emellertid inte fråga om produktioner som var för sig genererar intäkter till företagen. Medieavgiften skall finansiera den totala produktionen i företagen. Programproduktionen skulle i programföretagens fall eventuellt kunna utgöra omsättningstillgångar (lagertillgång). Jämför exempelvis TV4:s hantering av programproduktion i företagets ekonomiska rapportering.3 I TV4:s redovisning hanteras program- produktionen så att programmen kostnadsförs av företaget vid respektive sändningstillfälle. Enligt 17 kap. 3 § IL är en lagertillgång en tillgång som är avsedd för omsättning eller förbrukning. Kostnadsföring sker i enlighet med principen för sålda varors kostnad. 3 Se exempelvis årsredovisning för TV4 2003. Public service radio och TV i , , och Marknad för radio och TV Den avgiftsfinansierade public service radio och TV-verksamheten i bedrivs av BBC (). BBC sänder två TV-kanaler i det analoga marknätet – BBC One och BBC Two. Dessutom finns ett antal andra programföretag som har tillstånd att sända i det analoga marknätet mot att de uppfyller vissa krav om public service-produktioner: De reklamfinansierade icke vinstdrivande och S4C. sänder i , och medan S4C sänder i Wales.1 De privatägda kommersiella reklamfinansierade företagen ITV, och Teletext. BBC:s andel av den totala tittartiden var /2004.2 I det digitala marknätet sänds okrypterat (så kallad Freeview) omkring 25 TV-kanaler, varav BBC står för åtta kanaler med olika profil. Utvecklingen av digital-TV har varit relativt snabb i 1S4C finansieras förutom av reklamintäkter genom statligt stöd. 2BBC:s årsredovisning 2003/2004, s. 138. hade av hushållen tillgång till någon form av digital-TV.3 BBC sänder ett brett utbud av rikstäckande och regional radio. I det analoga nätet sänds bland annat Radio 1, Radio 2, Radio 3, Radio 4 och . De digitala radiosändningarna, som skall ha nått av befolkningen, erbjuder förutom samma utbud som i FM även en rad kanaler som endast distribueras digitalt.4 BBC:s samlade radioutbud står för hälften av det totala radio- lyssnandet i Storbritannien.5 TV-verksamhet i regleras i lagarna Broadcasting Act 1990, Broadcasting Act 1996 och Communications Act 2003. Broadcasting Act 1990 och 1996 regleras bl.a. hur andra aktörer än BBC måste ha särskilt tillstånd (licens) för att få sända TV och radio. Broadcasting Act 1996 innehåller bland annat regler om digitala sändningar. Communications Act 2003 är en ny lagstiftning som upprättats dels för att reglera den nybildade myndigheten , dels för att uppnå en högre grad av avreglering och självreglering. I Communications Act 2003 regleras att den som innehar en TV- mottagare är skyldig att ha en licens. För licensen betalas en avgift vars nivå beslutas av regeringen och meddelas i förordningen Electronic Communications Broadcasting – () Regulations. BBC som institution är instiftad genom en så kallad Royal Charter. Royal Charter utgör en sorts stiftelseurkund och fastställer grunden för BBC:s verksamhet genom reglering av generella förutsättningar, mål och uppdrag i breda termer samt befogenheter och ansvar inkluderande till exempel BBC:s rätt att förvärva, äga och avyttra egendom. I Royal Charter ställs krav på att BBC skall 3 Action Plan, version 12, October 2004, . 4 För en utförlig genomgång av digitalradion i , se Digital Radio (SOU 2004:16), s. 166 ff. 5 BBC:s årsredovisning 2003/2004, s. 138. vara organiserat på ett sätt som möjliggör inflytande från olika delar av landet. BBC har lytt under Royal Charter ända . Nuvarande Royal Charter är den sjunde i ordningen och löper till och med . Royal Charter utfärdas i teorin av drottningen, men i praktiken av regeringen genom , Media and Sport. Royal Charter kompletteras av ett avtal mellan kulturministern och BBC.6 Avtalet definierar BBC:s public service-uppdrag beträffande exempelvis oberoende och programinnehåll. Övriga aktörer med public serviceförpliktelser regleras, förutom av Broadcasting Act 1990 och 1996 och Communications Act 2003, av varsin licens med tillhörande villkor för verksamhet och programinnehåll. Licensen utfärdas av Ofcom. BBC är ett offentligt organ som ägs av brittiska staten, definitionsmässigt en så kallad public corporation. BBC:s högsta beslutande organ är , vars ledamöter utses av (som består av drottningen m.fl.) på förslag av regeringen. I uppdrag ingår bland annat att sätta upp mål för BBC:s verksamhet och följa upp hur väl de efterlevs och att se till att BBC:s verksamhet bedrivs i allmänhetens intresse och i enlighet med Royal Charter, avtalet med regeringen samt andra lagar och föreskrifter. utser den verkställande ledningen samt verkställande direktör. Granskning av BBC och andra programföretag sker genom Ofcom (The Office of Communication). Ofcom är en nybildad statlig myndighet med uppgift att övervaka den brittiska kommunika- 6 Agreement Dated the 25th of January 1996 Between Her Majesty´s Secretary of State for National Heritage and the . Bilaga 6 SOU 2005:2 tionssektorn inom television, radio, telekommunikation och trådlös kommunikation.7 I Ofcoms uppdrag ingår att utfärda licenser till andra programföretag än BBC samt övervaka att programföretagen följer lagar och efterlever sina respektive avtal och licensvillkor. Ofcom har en rad olika sanktionsmöjligheter både i förhållande till BBC och till övriga programföretag. BBC och övriga programföretag rapporterar till Ofcom om hur väl de uppfyller sina respektive krav om public service-verksamhet. Ofcom genomför en omfattande översyn av framtidens public service. Denna översyn skall ligga till grund för nästa Royal Charter som skall träda 2007. BBC:s verksamhet finansieras till största del genom avgifter från allmänheten. Undantaget från avgiftsfinansiering är verksamheten inom , som i stor utsträckning riktar sig mot målgrupper utanför . Verksamheten inom finansieras av offentliga medel, genom The Foreign and Commonwealth Office (FCO). Skyldigheten att inneha en licens bygger enligt Communications Act 2003 på innehav eller användning av en television receiver: A television receiver must not be installed or used unless the installation and use of the receiver is authorised by a licence Att definiera vad som avses med television receiver är delegerat till Secretary of State, dvs. till ministern på , Media and Sport, vilken utfärdar närmare föreskrifter i förord- ningen Electronic Communications Broadcasting – The Communi- cations () Regulations. I förordningen definieras en television receiver som: any apparatus installed or used for the purpose of receiving (whether by means of telegraphy or otherwise) any television programme service, whether or not it is installed or used for any other purpose. 7 Ofcom har ersatt de tidigare medie- och kommunikationsmyndigheterna Broadcasting Standards Commission, Independent Televisioon Commission, Oftel, Radio Authority samt . Från är avgiften £121 för färg-TV. BBC:s intäkter från licensavgifter var /2004 2 798 miljoner pund.8 För vissa grupper utgår reducerad avgift. Till exempel erhåller hushåll med personer licensen avgiftsfritt. En sammanställning av TV-/licensavgifternas nivå i , , , och ges i Tabell 1. TV-/licensavgift i , , , och Växelkurser mot SEK: GBP: 12,63, DKK:1,19, NOK:1,08, EUR:8,83. Källa: FOREX 041117. BBC ansvarar för uppbörden av avgiften. Administrationen av uppbörden hanteras av BBC:s ombud . Finansierings- modellen illustreras av Figur 1. När erhåller inbetalda avgifter överförs dessa i sin helhet till Departement for Culture, Media and Sport, som i sin tur för över pengarna till den centrala statskassan på HM Treasury. BBC får tilldelning av medlen löpande . Enligt avtalet mellan BBC och , Media and Sport skall BBC tilldelas hela intäkten av licensavgifterna (med avdrag för vissa administrationskostnader) eller en sådan andel av dessa som HM 8 BBC:s årsredovisning 2003/2004, s. 97. Treasury har rätt att bestämma.9 De tilldelade avgiftsmedlen skall gå till BBC:s public service-verksamhet, så kallad . Förutom tilldelning av licensavgifterna får BBC från anslag som skall täcka uteblivna intäkter på grund av den särskilda ordningen för hushåll med personer . BBC får också anslag från Foreign and Commonwealth Office (FCO) för den verksamhet som bedrivs inom . Figur 1.Finansiering av public service radio och TV i Figur 1 1. Departement for Culture, Media and Sport, som i sin tur för över medlen till HM Treasury. BBC får tilldelning av medlen löpande . BBC får ersättning från för hushåll med personer . BBC får ersättning från Foreign and Commonwealth Office för verksamheten inom . Den del av BBC:s verksamhet som finansieras med avgiftsmedel är befriad från inkomstskatt. Något uttryckligt undantag i skattelagstiftningen finns dock inte utan undantaget för BBC är baserat på rättspraxis.10 9Copy of the Agreement Dated the 25th of January 1996 Between Her Majesty´s Secretary of State for National Heritage and the , kap. 10. BBC:s avgiftsfinansierade verksamhet omfattas heller inte av mervärdesskatt. BBC har dock genom en särskild ordning för återbetalning av mervärdesskatt till offentliga organ rätt att begära återbetalning av erlagd mervärdesskatt.11 BBC bedriver en omfattande kommersiell sidoverksamhet i form av försäljning av BBC:s programproduktioner, tidskrifter, DVD samt andra produkter. Enligt Royal Charter tillåts BBC bedriva sidoverksamhet under förutsättning att den är självförsörjande och inte riskerar eller tar i anspråk några avgiftsmedel. Den kommersiella sidoverksamheten bedrivs i separata dotterbolag, av vilka är det största. BBC Worldwide är största exportör av TV-program. /2004 var avkastningen från den totala kommersiella sidoverksamheten . Beloppet över- fördes till BBC:s public service-verksamhet.12 Till skillnad från den avgiftsfinansierade verksamheten är de kommersiella dotterbolagen föremål för både inkomstskatt och mervärdesskatt. Marknad för radio och TV radio och TV bedrivs i av (på finska , YLE). YLE sänder två kanaler i det analoga marknätet – YLE TV1 och YLE TV2. YLE:s andel av den totala tittartiden var 43,8 procent.13 Övrigt programutbud sker av kommersiella kanaler (MTV3, Nelonen m.fl.) vilka saknar public service-förpliktelser. 11Value Added Tax Act 1994, Section 33 (i). 12BBC:s årsredovisning 2003/2004, s. 68. 13YLE:s publikberättelse 2003, s. 17. YLE TV1 och YLE TV2 sänds såväl analogt som digitalt i marknätet. I det digitala marknätet sänds också YLE24 (nyheter), YLE Teema (kultur, vetenskap och utbildning) samt YLE FST () samt ett antal kommersiella kanaler. YLE sänder fem rikstäckande kanaler i det analoga marknätet. Dessa är YLE Radio 1, YLEX, YLE Radio , Radio och . Den mest avlyssnade kanalen är YLE Radio , med en blandning av rikstäckande och regionalt innehåll. Radio och är svenskspråkiga kanaler. YLE sänder sitt analoga utbud även i det digitala marknätet och har dessutom flera kanaler som endast sänds digitalt. YLE:s kanaler står för omkring hälften av all radiolyssnande i . Resterande del utgörs av kommersiella radiokanaler. Utövandet av radio- och TV-verksamhet regleras genom lag om televisions- och radioverksamhet. Lagen är gemensam för alla som sänder radio och TV till allmänheten. Lagen innehåller allmänna bestämmelser om bl.a. etablering, rätt att utöva televisions- och radioverksamhet, koncession, programutbud, reklam och spons- ring, styrning och tillsyn.14 YLE ges i lagen rätt att bedriva allmännyttig televisions- och radioverksamhet. Andra aktörer måste ansöka om koncession hos . I lag om statens televisions- och radiofond regleras avgifts- skyldighet och uppbörd av avgiftsmedlen15 Avgiftsnivån beslutas av regeringen och meddelas i förordning. YLE:s verksamhet regleras i lag om . Lagen innehåller regler om t.ex. bolagets ställning, ägandeförhållanden, förvaltning och uppgifter i form av utövande av public service- verksamhet (allmännyttig verksamhet). Enligt lag om Rundradion är det förbjudet för YLE att sända reklam eller producera sponsrade program. 14Nr 744/1998 lag om televisions- och radioverksamhet. 15Lag om statens televisions- och radiofond 9.10.1998/745. YLE:s bolagsordning innehåller ytterligare bestämmelser om YLE:s verksamhet och om innebörden av YLE:s public service- förpliktelser. I övrigt lyder YLE under den finska aktiebolagslagen.16 YLE är ett aktiebolag som till ägs av den finska staten.17 Statens ägarinflytande sköts genom Kommunika- tionsministeriet.18 YLE:s högsta beslutande organ är förvaltningsrådet. består av 21 medlemmar som väljs av . Rådet skall bestå av personer som är förtrogna med olika områden som t.ex. vetenskap, kultur, näringsliv och ekonomi samt personer som företräder olika samhälls- och språkgrupper.19 Förvaltnings- rådet ansvarar ytterst för att YLE uppfyller sitt public service- uppdrag. utser bolagets styrelse och verkställande direktör. ansvarar för driften av bolaget. Granskning av att YLE och andra aktörer följer reglerna i lag om televisions- och radioverksamhet utförs främst av . Brott mot reglerna kan medföra vite, påföljdsavgift (påförs av ) eller återkallande av koncession. YLE skall lämna en redogörelse till Kommunika- tionsverket om hur man fullföljt sitt public service-uppdrag. granskar redogörelsen och avger ett utlåtande till statsrådet. Efterlevnad av regler beträffande reklam och sponsring över- vakas av Konsumentombudsmannen.20 16Lagen om aktiebolag (734/1978). 17Enligt YLE:s bolagsordning skall statens ägande uppgå till av aktierna. 1834 § lag om televisions- och radioverksamhet. 195 § lag om 22.12.1993/1380. 2034 § 35 § lag om televisions- och radioverksamhet. Behandling av ärenden rörande god journalistisk sed eller yttrande- och tryckfriheten görs av . YLE:s verksamhet finansieras dels genom avgifter från hushåll m.m. (televisionsavgifter), dels genom koncessionsavgifter som betalas av de kommersiella aktörer som med stöd av lagen om televisions- och radioverksamhet har beviljats tillstånd att utöva televisionsverksamhet. Till grund för skyldighet att betala televisionsavgift ligger användningen av en televisionsapparat. Med televisionsapparat avses enligt 2 § lag om statens televisions- och radiofond: en apparat eller utrustning avsedd för att ta emot och följa med televisionsprogramutbud Vidare definieras användning av en televisionsapparat som: att televisionsprogram tas emot med en televisionsapparat eller att en televisionsapparat innehas eller förvaras så att den när som helst genom obetydliga åtgärder kan användas för mottagning av televisionsprogram. De totala intäkterna från televisionsavgifter var . var televisionsavgiften 186,60 euro.21 Nivån på koncessionsavgifterna fastställs i lagen om statens televisions- och radiofond och beräknas, enligt en progressiv skala, utifrån summan av intäkter från reklam och sponsring samt andra inkomster från sändningsverksamhet i enlighet med koncessionen.22 Intäkter från koncessionsavgifter var . Omfattningen av koncessionsavgifter har minskat . I samband med en reform av kommuni- kationslagstiftningen halverades nivån på analoga aktörers koncessionsavgifter och slopades helt för radion samt för digitala TV-marksändningar fram . 21Nr 387/2003 Statsrådets förordning om televisionsavgifter. 2224 § lag om statens televisions- och radiofond 9.10.1998/745. TV-avgiften uppbärs av inom enheten TV- avgiftsförvaltningen. Finansieringsstrukturen illustreras av Figur 2. Inbetalda TV-avgifter och koncessionsavgifter avsätts till en särskild fond statens televisions- och radiofond. Fonden förvaltas av och är skild från statsbudgeten. upprättar för varje kalenderår en dispositionsplan för fördelningen av fondens medel och utbetalar löpande medel ur fonden till YLE. Från fondens medel dras också ersättning för kostnader för uppbörd och kontroll av avgifter samt för vissa andra kostnader som staten har haft med anknytning till sändningsverksamhet m.m. Finansiering av public service radio och TV i Enligt bestämmelser i inkomstskattelag är YLE befriat från inkomstskatt.23 Den del av medelstilldelningen från statens televisions- och radiofond som härrör från televisionsavgiften är föremål för 23 II Avdelningen 3 kap. 20 § 1 p. inkomstskattelag (1992/1535). mervärdesskatt om åtta procent.24 De utbetalda bidrag som kommer från koncessionsavgifter är dock inte föremål för mervärdesskatt.