sou · GTB388d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Företagen ställer då krav på bra samarbetsformer med bl.a. . Samarbete lönar sig, enligt bostadsföretagen, och ett gemensamt arbete att försöka lösa de problem som kan uppstå i relationen mellan hyresgäst och hyresvärd leder till bra resultat för alla parter. Ju bättre samarbete, desto mindre risk att den enskilde hyresgästen hamnar i hemlöshet. Rapporten betonade det personliga samarbetet. Sekretessen lyf- tes fram som ett hinder för god samverkan mellan kommun, lands- ting och bostadsföretag eller fastighetsägare, men hindren är över- komliga om samarbetet inkluderar hyresgästen. De allmännyttiga bostadsföretagens roll styrs via bolagsordning och direktiv. De ägardirektiv som beskrivs i intervjuerna i SABO- rapporten är oftast mycket generellt och allmänt hållna. De visar vilket synsätt och vilken attityd som företaget bör ha till de bo- stadssociala frågorna. Det finns också olika slags samarbetsavtal där kommuner och bostadsföretag har tydliggjort hur de bostadssociala frågorna ska hanteras. Man har t.ex. i klartext angett hur många lägenheter som kommunen vill att bostadsföretaget tillhandahåller . finns det en tillämpad uthyrnings- policy som vuxit fram i samarbete mellan parterna i kommun och bostadsföretag. Rapporten betonar struktur och organisation i samarbetsfor- merna mellan kommun och bostadsföretag. Visar kommun- och företagsledning en resultatinriktad vilja att samarbeta ökar möjlig- heterna till framgång märkbart. Förhållanden som påverkar arbete drar slutsatsen att det inte räcker med enbart ägardirektiv till bostadsföretagen för att motverka hemlösheten i samhället, men framhåller att ägardirektiv bör användas för att understryka bostadsföretagens sociala ansvar. Det krävs också samverkan mel- lan samtliga aktörer – fastighetsägare, kommun, landsting och fri- villiga organisationer. Bostadsföretagen och måste kunna hantera problem som uppkommer i boendet i ett tidigt skede. 7.6Kronofogdens arbete i avhysningsärenden I kapitel 2 har vi närmare beskrivit hyreslagens och utsökningsbal- kens regler om vräkning/avhysning. i vars område fastigheten ligger ansva- rar för avhysningen/vräkningen. Som grund finns en s.k. exeku- tionstitel. Exekutionstiteln kan utgöras av en dom, ett utslag eller annan handling som genom sitt innehåll utgör rättslig grund för verkställighet (exekution). För att få ett sådant beslut ska värden vända sig till kronofogdemyndigheten eller tingsrätten. Vänder sig värden till kronofogdemyndigheten kan denna i en summarisk process meddela utslag. Den summariska processen är inrättad av lagstiftarna för att den som har ett krav mot någon ska kunna få det rättsligt fastställt på ett snabbt, enkelt och billigt sätt.30 I ett projekt31 med anknytning till vår utredning har Kronofogde- myndigheten i i samverkan med bostadssamordningen i kommun32 arbetat med barnfamiljer och unga perso- ner under som riskerade att bli avhysta från sin bostad. 30Denna processföring gäller således inte enbart vid vräkning. 31VISAM står för VI SAMverkar och är den gemensamma benämningen på ett antal regionala samverkansprojekt inom ramen för regeringsuppdrag till Statskontoret Arbets- marknadsstyrelsen, , , och fick 2003. Det syftade till att genom myndighetssamverkan skapa nya former för och effektivisera mötet med medborgare och företag. Uppdraget redovisades den 1 sep- tember 2005. 32Den enhet i som arbetar med bostadssociala frågor. Förhållanden som påverkar arbete Målet var att, i ett tidigt skede, få kontakt med personer som ris- kerade att bli avhysta på grund av obetald hyra eller störning för att förhindra att de förlorade sin bostad. Arbetssättet innebar bl.a. att hyresvärd, kronofogdemyndighet och berörda enheter inom social- tjänsten gemensamt informerade om regler och gav vägledning för att finna fungerande lösningar och åtgärder för den enskilde. Man tog också fram rutiner för samverkan mellan berörda parter. Samtliga personer/familjer som erbjöds ingå i projektet ville medverka.33 Det stöd och den hjälp de enskilda hade fått genom projektet upplevdes vara till nytta. I samtliga fall hade man funnit lösningar anpassade till den enskildes behov, t.ex. avbetalningsupp- görelse med hyresvärden som innebar att man kunde bo kvar utan att ärendet behövde gå vidare till inkasso eller avhysning. I vissa fall ändrades utmätningsbelopp till gäldenärens fördel eller gjordes an- sökan om skuldsanering. För myndigheterna innebar de förebyg- gande insatserna att avhysningar kunde undvikas med motsvarande kostnadsbesparingar för myndigheterna och hyresvärdar. Man konstaterar att ärendehanteringen blev mer effektiv genom samverkan både för den enskilde och för myndigheten. Sekretess- reglerna lyfts fram som ett hinder för effektivt informationsutbyte mellan myndigheterna. internrevision har granskat avhysningar vid krono- fogdemyndighetens kontor i , , , och Sundsvall.34 En av revisionens fyra frågeställningar är i högsta grad relevant för vår utredning: Gör kronofogdemyndigheten och i samarbete med sociala myndigheter tillräckligt för att undvika onödiga avhysningar avseende t ex psykiskt sjuka och barnfamiljer? Revisionen påpekade att det allmänna intrycket från gransk- ningen var att verkställigheten av avhysningar fungerade förhållan- devis väl med både engagerade och kunniga handläggare. Rapporten pekade dock på ett antal förbättringsområden, bl.a. samarbetet med . 33VISAM, Tjänstesamverkan i nätverk mellan myndigheter för målgruppsanpassad service och information till medborgare, . Dnr 53502-05/121. Förhållanden som påverkar arbete När det gäller samarbetet med visade granskningen att kronofogdemyndigheten gör vad man ska enligt gällande regelverk. Man försöker även förbättra samarbetet genom lokala informations- möten etc. De sociala myndigheterna brister dock ofta i att bekräfta till kronofogdemyndigheten. får då inte hel- ler veta om den som ska avhysas är psykiskt sjuk eller inte. Denna iakttagelse bekräftas av den undersökning som genomfört på vårt uppdrag och som vi redogör för närmare i av- snitt 6.2. Passiviteten från de sociala myndigheterna skapade flera problem enligt revisionsrapporten, bl.a. genomfördes avhysningar som inte borde ha genomförts främst av psykiskt sjuka och barnfamiljer. Eftersom och inte äger detta problem rekommenderar man att frågan tas upp i tillsynen av . 7.7Kostnader i samband med en vräkning Vi har inte gjort någon egen kartläggning av hur stora hyresskul- derna är när avhysningen verkställs. Vi vet dock från tidigare un- dersökningar35 att den genomsnittliga hyresskulden var . hade av de vräkta en skuld som understeg . I en undersökning 2001 var det genomsnittliga skuldbeloppet . I rapporten över hyresskulder från Umeå36 framgick att skulderna hos två tredjedelar av de undersökta hushållen var . I begränsade undersökning fanns de flesta skul- derna för de vräkta barnfamiljerna inom intervallet 10 000–. Detta tyder på att ökningen av skulderna, sedan de nämnda undersökningarna , varit relativt blygsam trots att hy- rorna stigit kraftigt. Detta torde i sin tur innebära 35Från hyresskuld till avhysning, 1989:36, Flyghed och i laga ordning, /94:1 och och och hemlös? Marginaliseringsprocesser bland vräkta, , series no.98. 36Umeå:Uppföljningsrapport hyresskulder på område Nord, Stencil. Förhållanden som påverkar arbete att hyresvärdarna har blivit snabbare och bättre på att agera innan skulderna blir alltför stora. Från hyresvärdar har vi fått uppgiften att det i genomsnitt kostar att byta hyresgäst i en lägenhet – en omständighet som gör att hyresvärden gärna ser att hyresgästen kan bo kvar. Enligt en rapport från i Tumba37 kräver ett genomsnittligt vräkningsärende en arbetsinsats på . Därtill kommer kostnader för magasinering samt flytt och transporter. Kostnaderna per ärende har stora variationer från några tusenlappar och uppåt. kostnader för utredning i samband med en vräkning är svåra att uppskatta eftersom de är beroende av hur omfattande utredning som behöver göras och vilka insatser som kan komma att krävas. Om det handlar om att betala skulden har utredningen uppgifter från några hyresvärdar att beloppet i genomsnitt rör sig om cirka 20 000–. Blir det i stället fråga om att betala ett hotellboende, som är det dyraste alternativet, varierar kostnaden för en barnfamilj mellan och drygt 30 000 kro- nor i storstadsområdena. Enligt uppgifter från social- tjänsten finns för familjer med många barn endast de dyrare alter- nativen eftersom värdar inte accepterar alla familjer. Det är i syn- nerhet stora barnfamiljer och familjer med viss etnisk bakgrund som är svåra att placera. I det enskilda fallet är det oftast ekonomiskt mest fördelaktigt för att ge ekonomiskt bistånd till hyresskulden för att på så sätt ge möjlighet för familjen att bo kvar i bostaden. Den insatsen bör följas av ett aktivt arbete för att förhindra upprepade hyresskulder. 37 Projekt av handläggning av avhysningar med avsikten att försöka göra hanteringen mindre kostsam 2005. 8Socialt arbete med vräkning och hemlöshet En central uppgift för utredningen är att analysera arbete för att förebygga och motverka vräkningar bland barnfamil- jer. I detta ingår också uppgifter, ansvar och arbets- metoder efter en vräkning. I det här kapitlet beskriver vi det sociala arbetet i kommunerna, analysen följer samlat i kapitel 9. I samband med utredningens enkät till kommunerna efterlyste vi rapporter och annat material om lokalt arbete med vräkningar och hemlöshet bland barnfamiljer och har fått sådana från , , och . Vi har läst ansökningar, rapporter och utvärderingar av projekt riktade till barnfamiljer och som fått ekonomiskt stöd av . Om utvärderingarna finns redovisade har vi tagit med kommentarer därifrån. Vi har också besökt ett antal kommuner som arbetar aktivt med ärenden om vräkning. Flygheds praxisstudie innehåller värdefull information om hur de tillfrågade kommunerna arbetar med vräkningsärenden. Även om vi refererat studien i kapitel 6 återkommer vi här med en sammanfatt- ning av hur arbetar med vräkningsärenden. Eftersom exemplen på dokumenterat socialt arbete med vräk- ning och hemlöshet i barnfamiljer är så få har vi valt att inte göra något urval bland dem utifrån ett kvalitetsperspektiv. Alla nämns, mer eller mindre utförligt, i vår redogörelse. Vi har frågat länsstyrelserna om avslutat eller pågående arbete mot vräkning och hemlöshet. Så vitt vi fått veta har endast ett fåtal kommuner genomfört undersökningar om vräkningar och hemlös- het och dokumenterat sitt arbete i en särskild rapport. organiseras på många olika sätt i kommunerna och det finns många lokala namn på de olika delarna av . För enkelhetens skull använder vi begreppen och so- cialnämnden. Socialt arbete med vräkning och hemlöshet För att få ett brukarperspektiv på förhållanden för barnfamiljer som hotas av vräkning eller blivit vräkta har vi träffat eller på annat sätt haft kontakt med ett urval av organisationer för att ha en dialog kring detta tema. Avsikten var att få med såväl barnrättsorganisationer som brukarorganisationer.1 8.1Alla behöver en bostad, men bostadssociala insatser bör riktas till särskilt behövande När vi på detta sätt relativt utförligt redogör för bostadssocialt arbete som bedrivs av finns det en risk att läsaren kan tolka detta som att de beskrivna familjerna utgör något slags nor- malfamiljer bland de vräkta barnfamiljerna. Det kan med andra ord medverka till att förstärka schablonbilden av att hemlösheten skulle vara en fråga som kan hänskjutas till för vård och behandling i stället för det bostadspolitiska området. Så är inte fallet. Det behövs insatser på flera politikområden för att komma till rätta med vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer. Det har vi redovisat tidigare bl.a. i kapitel 7. De flesta som vräks – det gäller även barnfamiljer – gör det på grund av bristande hyresbetalning. Ofta finns en komplicerad eko- nomisk problematik i bakgrunden. Familjerna kan ha behov av ekonomisk rådgivning, men de har vanligen inte behov av socialpe- dagogiska insatser för att klara att bo. Vi vill att läsaren ska ha detta i åtanke när vi senare beskriver olika former av bostadssocialt arbete riktat till familjer som också har behov av andra insatser än att få en bostad. Vi presenterar den beskrivning som görs av kommunernas insat- ser på området efter följande teman: förebyggande arbete, arbete i samband med/efter en vräkning, barnperspektivet i det sociala arbetet och samverkan. I kapitel 4 beskriver vi hur betydelsefullt hemmet/bostaden är för ett barn under uppväxten. Forskningen har visat att det är mycket svårt att återkomma till den reguljära bostadsmarknaden när man 1 Organisationer som vi haft kontakt med är , , Hela Människan, Riksbryggan, Fattiga Riddare, i , Makalösa Föräldrar, Sociala Missionen i och Räddningsmission. Socialt arbete med vräkning och hemlöshet en gång hamnat utanför – det kan ta . Därför är det angelä- get att utveckla arbete för att barn så långt det är möjligt ska kunna bo kvar i stället för att tvingas lämna sitt hem i samband med en vräkning. Vi har under utredningen sökt efter ex- empel på hur kommuner arbetar vräkningsförebyggande och be- skriver några av dem i detta avsnitt. Kommunerna organiserar sitt vräkningsförebyggande arbete på olika sätt. Gemensamt för de flesta är att socialarbetarna arbetar rådgivande och utan myndighetsutövning. Men det finns också kommuner där det vräkningsförebyggande arbetet ingår i den ordinarie verksamheten med ekonomiskt bistånd. I Västerås2 finns s.k. hyresvägledare. De har till uppgift att, genast när ett meddelande från hyresvärden kommer in till , ta personlig kontakt med och tillsammans med den enskilde för- söka finna lösningar. Syftet är att hyresskulden ska regleras så att vräkning undviks eller att man arbetar för att komma till rätta med eventuella störningar. arbetar för att stärka den enskilde och hjälpa till att finna alternativa lösningar. Kommunen har slutit avtal med det kommunala bostadsbolaget och med ett antal privata fastighetsägare. Avtalet innebär att fastighetsägaren erbjuder lägenheter för uthyrning till personer vilka av olika skäl är utestängda från den ordinarie hyresmarknaden. Hyresgästen behåller sitt förstahandskontrakt. Som motprestation ansvarar kommunen för en väl fungerande uppföljning, s.k. boendestöd, av dem som bor i lägenheterna och garanterar hyran. Om boendet fungerat utan problem avslutas boendestödsavtalet, drar sig tillbaka och den enskilde fortsätter att bo med ett förstahandskontrakt. Det finns också en centralt placerad kontaktperson hos kommu- nen till vilken hyresvärdarna kan vända sig för rådgivning. Ett ak- tivt samarbete ska finnas för att säkra att hyresgäster så långt det är möjligt kan bo kvar i sin bostad. I minskade kostnaderna för ekonomiskt bistånd till hyresskulder från knappt 5,7 miljoner år 1997 till drygt 2,1 miljoner år 2002, dvs. då det bostadssociala arbetet utvecklades. I stadsdelen i har man arbetat för att mot- verka vräkningar. Det sker genom tät samverkan med fastighets- ägare vid uppkomna hyresskulder/störningar och genom att i sam- Slutrapport , stencil, , 2002. Socialt arbete med vräkning och hemlöshet råd mellan den enskilde och handläggare inom förvaltningen utreda och finna goda lösningar.3 Boendesekreterare arbetar med enskilda och hyresvärdar för att finna fungerande lösningar vid hyresskuld eller störning. Boende- sekreterarna har goda kunskaper om hyreslagstiftningen och ansva- rar för kontakter med hyresvärdar vid hyresskulder eller störningar och arbetar konsultativt mot handläggare i förvaltningen. Boendestödjare har till uppgift att arbeta praktiskt i enskilda ärenden och att kontrollera att boendet fungerar. Genom sitt ar- betssätt har boendestödjarna kommit familjerna mycket nära och därigenom fått kunskap om deras situation. Sådan kunskap måste, enligt utvärderingen, hanteras med varsamhet och medvetenhet om att den också utgör en maktfaktor i förhållande till den enskilde. Boendestödjarnas uppdrag måste vara klart och tydligt formulerat så att de vet inom vilka ramar de kan agera. Andra kommuner, t.ex. Helsingborg4 och Solna5 har byggt upp en verksamhet som innebär att en hyresrådgivare söker personlig kontakt med den enskilde så snart kopian av hyresvärdens uppsäg- ning av hyresavtalet kommer till . Hyresrådgivarens uppgift är enbart rådgivande och att tillsammans med den enskilde finna lösningar på hur hyresskulden ska betalas. Myndighetsutöv- ningen hänskjuts till en enhet för ekonomiskt bistånd. I Eskilstuna6 ingår arbetet med hyresskulder i ordinarie handläggning av ekonomiskt bistånd, men två handläggare har ett särskilt ansvar för hyresskulder. I samband med att arbetet började bedrivas mer strukturerat sjönk kostnaderna för bistånd till hyres- skulder från 2000 till 1,1 miljoner år 2004. Alla som har en hyresskuld får ett informationsbrev. Social- tjänsten arbetar aktivt med att etablera personlig kontakt med barnfamiljer för att berätta om den hjälp har att er- bjuda och fråga efter familjens egna lösningar. har riktlinjer för det egna arbetet med hyresskulder och har tagit ini- tiativ till samarbete med hyresvärdar i kommunen kring dessa och arbetssätt i ärenden om hyresskuld. Projekt boende i – strategier för att motverka hemlöshet, FOU i Väst/GR, i , 2005. 4 Knutagård M. Sista utposten, vägen in och det hållbara boendet, , 2005/personlig kommunikation. Att förebygga vräkningar – En utvärdering av hyresrådgivning i . 6Texten bygger på personlig kommunikation vid utredningens besök i . Socialt arbete med vräkning och hemlöshet sulterat i att får information om att en hyresskuld uppstått i ett tidigare skede. 8.3Arbete i samband med/efter en vräkning Det är inte alltid möjligt att förhindra en vräkning. I de fall den en- skilde inte själv kan ordna ett fortsatt boende har en viktig uppgift att hjälpa familjen att finna lösningar på boendet. Som vi nämnde inledningsvis finns det mycket få beskrivningar av hur arbetar i samband med/efter en vräkning. Den praxisstudie som Flyghed gjort åt utredningen ger kunskap om hur de socialförvaltningar7 som besvarat den arbetar med vräknings- ärenden. Vi sammanfattar därför den delen av studien här. I stort sett samtliga socialförvaltningar uppgav att de hade ruti- ner för det som ska göras när hyresvärdens meddelande om upp- sägning kommer in. Fyra av fem tog kontakt med samtliga hushåll, någon enstaka svarade att man enbart kontaktade barnfamiljer. Det framgår dock inte klart vad kontakten innebär; det kan vara allt från ett brev med uppmaning till den enskilde att höra av sig till till att aktivt söker upp den enskilde. När meddelandet om datum för avhysning inkommit från kro- nofogdemyndigheten kontaktade sju av tio förvaltningar kronofog- demyndigheten8, ungefär hälften kontaktade hyresvärden och fyra av fem kontaktade samtliga hushåll. Några kontaktade endast barnfamiljer. Bara någon enstaka avvaktade att hyresgästen själv hörde av sig till . Ungefär en tredjedel av socialförvaltningarna var närvarande vid samtliga avhysningar, lika många bara om avhysningen gällde en barnfamilj. Knappt hälften fanns med vid avhysningen om det efter utredning visat sig att det funnits behov av det. I de fall avslagit en ansökan om bistånd till hyres- skuld var det vanligaste skälen till avslaget att det tidigare funnits hyresskulder och insatser som varit resultatlösa. Andra vanliga skäl var att hushållets inkomster eller tillgångar borde ha räckt till att betala hyran samt att hushållet tidigare haft hyresskuld och haft tillräckliga inkomster. Bara någon enstaka förvaltning hade uppgivit lyxkonsumtion eller överkonsumtion som skäl till ett avslag. 7 , , och . 8Socialnämnden är enligt 5 kap. 4 § socialtjänstförordningen (2001:937) skyldig att meddela kronofogdemyndigheten vem som utsetts som handläggare. Socialt arbete med vräkning och hemlöshet Eftersom det genom tidigare studier är känt att de familjer som blivit vräkta ofta har ett problematiskt och osäkert boende ställdes frågan i praxisenkäten om hur följer upp hushållen efter det att vräkningen verkställts. Det vanligaste svaret var att uppföljning skedde bara i vissa fall och det var bara några få som alltid följde upp i efterhand. Det mest förekommande skälet till uppföljning var att det rörde sig om barnfamiljer. följde oftast upp genom personliga kontakter med den avhyste. Om det innebar personliga besök hos eller av handläggaren eller per telefon framgick inte av svaren. I stor ut- sträckning skedde uppföljningen inom löpande verksamhet. Vi är ofta involverade för annat boende eller att ären- det har kontakt med annan social enhet. blir den/de av- hysta aktuella hos varför både planering och uppfölj- ning naturligt sker. Vår kommunenkät visade att minst två femtedelar av familjerna bor i sådana lösningar som innebär fortsatt kontakt med social- tjänsten och att uppföljning sker i det löpande arbetet med famil- jer.9 Uppföljning kan vara betydelsefull också i de fall familjer löst sitt boende på egen hand. Hushåll återkommer ibland till med nya hyres- skulder när det gått efter det att en hyresskuld betalats ge- nom att beviljat bistånd till skulden eller att familjen själv funnit en lösning. Av våra erfarenheter under utredningen har vi förstått att det är provocerande för socialarbetare att möta personer som trots tillräckliga inkomster och tidigare beslut om ekonomiskt bistånd till hyresskulder återkommer med hyresskulder. För att undvika sådana situationer bör ta initiativet till att följa upp sina insatser genom ett erbjudande till familjen. Den vanligaste lösningen på en akut boendesituation för en barnfamilj, när agerar, torde vara att familjen får en lägenhet med ett s.k. socialt eller kommunalt kontrakt. Det innebär att kommunen/har ett lägenhetsbestånd som hyrs ut i andra hand. När familjen bott i lägenheten – vanligtvis 12 månader, ibland – är det tänkt att kontraktet ska övergå i ett förstahandskontrakt. arbetar man ofta stödjande med familjer, som t.ex. i i , Hel- 9 Socialt kontrakt, hotell, akutboende, institution. Socialt arbete med vräkning och hemlöshet singborg och där familjerna erbjuds fortsatt råd och stöd så att det inte uppstår nya hyresskulder/störningar. I t.ex. utreds vad som kan ligga bakom att hyresskul- den uppstått för att kunna ge stöd till familjen så att situationen inte återkommer. utreder också vad det kan bero på när familjer är störande men vräks på grund av obetalda hyror för att kunna erbjuda rätt stödinsatser. I ett planerat projekt i stadsdelen i avser man att utarbeta en metodik för att skapa, bibehålla och utveckla metoder för att arbeta med kvinnors och barns hemlöshet. Man kommer att utreda hushållet utifrån olika livsområden, t.ex. bo- ende, arbete, ekonomi, hälsa och juridiska förhållanden. En hand- lingsplan kommer att upprättas för varje hushåll och ett kontrakt upprättas för hur handlingsplanen ska genomföras. Vi har tagit del av en uppföljningsrapport om hyresskulder i ett av distrikten i kommun11. Det är den enda kommunala under- sökning vi funnit som innehåller en konkret beskrivning av social- tjänstens arbete för att lösa situationen varför vi här återger stora delar av den. Rapporten behandlar 32 ärenden i vilka 2004 fick meddelanden om uppsägning. Av dessa hade 13 kontakt med någon av enheter (vård- och behand- ling, handikapp eller psykiatri). Ungefär hälften av dem hade haft hyresskuld tidigare. I rapporten beskrivs socialsekreterarnas lösningsfokuserade ar- betssätt: När man träffar den som har en hyresskuld så görs en utredning angå- ende personens problem och orsaken till den situation man hamnat i. Därefter fokuseras arbetet på att tillsammans hitta lösningar som gör att familjen kan bo kvar i sin lägenhet. Arbetssättet går ut på att man träffar personen ofta, han/hon får uppgifter (t.ex. att kontakta hyresvärden för att diskutera ev. möjlighet till avbetalningsplan etc.). Vid nästa träff får han/hon berätta vilka kontakter man tagit.