sou · GTB377d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Byggherren upprättar själv eller genom en kvalitetsansvarig ett för- slag till hur kontrollen skall utföras, organiseras, övervakas och doku- menteras (kontrollplan). Kontroll kan ske såsom 1.egenkontroll utförd av personal inom projektorganisationen, 2.sakkunnigkontroll utförd av fristående eller annan särskilt sakkunnig person, 3.oberoende kontroll utförd av person eller organisation i tredje- partsställning, eller 4.i kombinationer av dessa former. Kontroll skall omfatta alla moment som kan vara väsentliga för att uppfylla samhällskraven och skall dokumenteras så att uppkomna fel kan härledas tillbaka till källan. 1.vad som kontrolleras, 2.vem som kontrollerar, 3.mot vad kontrollen görs, 4.hur kontrollen sker och 5.resultatet av kontrollen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.3.1 och 10.3.2. Paragrafen är en bearbetning av nuvarande 9 § och innebär ett förtydligande av vilka krav kan och bör ställa på kontrollens form och innehåll samt dokumentation utifrån byggherrens och byggprojektets olika förutsättningar. I paragrafen klargörs att byggherren eller den kvalitetsansvarige ska ta fram en kontrollplan för hur kontrollen ska organiseras och utföras, att sakkunnigkontroll kan utföras även av byggherrens per- sonal, och att oberoende kontroll kan utföras av både personer och organisationer. Kontrollplanen ska gås igenom vid byggsamråd en- ligt 4 § och beslut om kontrollernas form och innehåll fattas av såsom föreskrifter till bygglovet. Kontrollen ska dokumenteras på ett sådant sätt att uppkomna fel kan härledas till källan. När en bygglovsansökan har kommit in skall skyndsamt kalla till byggsamråd, om det inte är uppenbart obehövligt. Till byggsamrådet skall byggherren, den som enligt 2 § anmälts som kvalitetsansvarig och andra som bestäms av nämnden kallas. Vid be- hov skall även kallas. Om en sådan byggfelsförsäk- ring eller ett sådant färdigställandeskydd som avses i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. krävs, skall bereda försäkringsgivaren respektive den som svarar för färdigställandeskyd- det tillfälle att närvara vid samrådet. Om funnit byggsamrådet obehövligt, skall nämnden meddela byggherren detta utan oskäligt dröjsmål och samti- digt lämna sådana upplysningar som avses i 6 § 7. Byggsamråd skall alltid hållas när en byggherre begär det. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.4.2. Innehållet i nuva- rande 4 § utgår eftersom instrumenten bygganmälan och rivnings- anmälan inte ska finnas fortsättningsvis. I paragrafen regleras det som tidigare reglerats i 7 §. Till följd av att kravet på bygganmälan slopas kopplas kravet på kallelse till byggsamråd till bygglovsansö- kan. Som en konsekvens av ändringarna i övrigt hänvisas i tredje stycket till 6 § 7 angående upplysningar som ska lämnas. Vid byggsamrådet, kan delas upp och genomföras , skall en genomgång efter behov ske av 1.om ansökningshandlingarna är tillräckliga som underlag för pröv- ningen, 2.projektets förutsättningar för bygglov enligt 8 kap., 3.avvägningar eller avvikelser som kan aktualiseras rörande var- samhets- och egenskapskraven, 4.byggherrens förslag till kontrollplan, 5.behov av kvalitetsansvarig och dennes uppgifter, 6.behov av utstakning, 8.villkor för att byggnadsarbeten skall få påbörjas och 9.förutsättningar för slutbevis. Vid byggsamråd skall föra protokoll som un- derlag för föreskrifter i beslut om bygglov eller rivningslov. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.4.2. Innehållet i paragra- fen är en utvidgning och precisering av den nuvarande 8 §. Bygg- samrådet är processens viktigaste moment och främsta möjlighet att bereda ett önskat resultat. Det är viktigt att dess potential tas väl tillvara. Innehållet är att betrakta som en checklista över vad som kan vara viktigt att beakta för att bygglov ska kunna beviljas och för att hinder för slutbevis inte ska uppkomma. Behovet av genomgång av de angivna punkterna får styras av de enskilda ären- dena. Byggsamrådet ska kunna vara relativt begränsat i enklare ärenden. I beslut om bygglov eller rivningslov skall tas in föreskrifter om 1.hur kontrollen skall utföras, organiseras, övervakas och dokumen- teras enligt 3 §, 2.vilka kontrollintyg och övriga handlingar som skall ges in och vilka anmälningar som skall göras till och 3.villkor för att påbörja byggnadsarbeten. 4.vem som utsetts till kvalitetsansvarig enligt 2 §, 5.behov av ytterligare byggsamråd och andra åtgärder för tillsyn från sida, 6.upplysningar avseende förutsättningar för slutbevis och ibrukta- gande samt 7.upplysningar om krav enligt annan lagstiftning. I beslut om bygglov får meddelas föreskrifter för att precisera ut- formningskraven i 2 kap. 5 § i delar som inte reglerats i detaljplan el- ler områdesbestämmelser och för att precisera kraven på utförande en- ligt 2 och 2 a §§ i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. Om särskilda skäl föreligger får föreskrifter tas in i separat beslut. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.4.3. Det nya innehållet innebär en följdändring av att beslut om kontrollplan överförs till föreskrifter i beslut om bygglov. Föreskrifterna ska grundas på ställningstaganden till det förslag till kontrollplan som byggherren tagit fram och som behandlats vid byggsamrådet. Paragrafen inne- bär i övrigt att bygglovsbeslutet ska innehålla villkor för att arbe- tena ska få påbörjas, föreskrifter för tillsyn samt för utförandet i de fall tolkningar eller avvägningar av bestämmelserna krävs, exempel- vis rörande hisskrav vid ändringsåtgärder. Att bygglov kan förenas med föreskrifter framgår av 8 kap. 26 §. I vissa situationer kan det finnas skäl att meddela bygglov men sedan ta ställning till föreskrifterna. Eftersom grundidén är att det ska ske en samlad prövning bör ett sådant förfarande kunna moti- veras, dvs. det ska finnas särskilda skäl. Det kan gälla exempelvis större projekt, där vissa delar kan behöva bedömas vid senare till- fällen. I sådana situationer bör det finnas ett utrymme att i sär- skilda beslut ange föreskrifter, som ett alternativ till att pröva alla frågor vid bygglovsprövningen eller att ändra det bygglov som gi- vits. När ett beslut om bygglov har fattats skall skynd- samt låta staka ut byggnaden, tillbyggnaden eller anläggningen och märka ut dess höjdläge, om det behövs med hänsyn till förhållandena på platsen och omständigheterna i övrigt. Är byggnaden eller anläggningen till sitt läge direkt beroende av gränsen mot en grannes fastighet, skall grannen kallas till utstak- ningen. Innehållet i nuvarande 6 § har förts över till denna paragraf och en följdändring har gjorts med anledning av att bygganmälan utgår som särskilt institut. Utstakningen ska i fall då sådan krävs ske ef- ter att beslut om bygglov har fattats men innan byggnadsarbetena i övrigt sätts igång (se avsnitt 10.4.3). Rivnings- och byggavfall skall hanteras på ett sådant sätt att olika material kan tas om hand var för sig. Farligt avfall, för vilket gäller särskilda bestämmelser, skall anmälas till den kommunala nämnd, som skall fullgöra kommunens uppgifter inom miljö- och hälsoskydds- området. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.7.3. Ändringen innebär att nuvarande 3 § utgår. Innehållet i 2 a § förs över och justeras i den nya 3 §. Miljöaspekterna av avfall från rivning och byggande har räckvidd långt utanför byggplatsen och kan ges bättre förut- sättningar för tillsyn genom än i PBL. Byggnadsarbeten får inte påbörjas för bygglovspliktiga åtgärder förrän bygglov har givits och följande förutsättningar är uppfyllda om de ta- gits in som föreskrifter i bygglov, innebärande att 1.kvalitetsansvarig skall ha utsetts om sådan krävs enligt 2 §, 2.om åtgärderna avser arbetslokaler eller personalrum för verksam- heter där arbetstagare skall utföra arbete för arbetsgivares räkning och det är känt för vilket slag av verksamhet utrymmena är av- sedda, skall skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna ha fått tillfälle att yttra sig över åtgär- derna, 3.om åtgärderna avser tillfälliga personalbostäder för sammanlagt minst tio boende, skall organisation som företräder arbetstagarna ha fått tillfälle att yttra sig över åtgärderna, 4.om en byggfelsförsäkring eller ett färdigställandeskydd enligt lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. behövs skall bevis om försäkringen respektive färdigställandeskyddet ha visats upp för , 5.om ett besked om skyddsrum krävs enligt 6 kap. 8 § lagen (1994:1720) om civilt försvar, skall sådant besked ha uppvisats för , 6.bevis skall ha visats upp att fastighetsägaren har betalat ersättning för gator eller andra allmänna platser eller ställt säkerhet för er- sättningen, om sådant villkor uppställts i bygglovet och 7.utstakning skall ha skett om en sådan ansetts behövlig vid bygg- samrådet. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.4.3. I paragrafen samlas villkor för byggstart som kan föreskrivas i bygglov. Ett första vill- kor som införs är att en kvalitetsansvarig har utsetts i de situationer en sådan krävs. I övrigt är de krav som ska vara uppfyllda enligt 2–5 desamma som finns i 9 kap. 5 och 12 §§. I 6 införs ett krav på uppvisande av betald ersättning eller ställd säkerhet i situationer då detta uppställts som villkor i bygglov enligt 8 kap. 32 §. I 7 anges att utstakning kan vara en förutsättning för bygg- start. innan byggnadsprojektet eller byggnadsetappen färdigställs för ibruktagande skall byggherren till lämna in i bygglovsbeslutet föreskrivet underlag för slutbevis. skall därefter skyndsamt kalla till ett avslutande byggsamråd om det inte är uppenbart obehövligt. Till det avslutande byggsamrådet skall byggherren och den kvali- tetsansvarige enligt 2 § samt andra som nämnden bestämmer kallas. Vid det avslutande byggsamrådet skall en genomgång ske av 1.läget i projektet, 2.sakliga förutsättningar och formella krav för slutbevis, 3.den kvalitetsansvariges utlåtande enligt 2 §, 4.behov av slutbesiktning eller andra åtgärder, 5.planer och villkor för ibruktagande och Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.4.5. Paragrafen är en be- arbetning av nuvarande 10 §. I paragrafen ställs krav på byggherren att göra en slutanmälan och ges möjligheter att kalla till ett avslutande byggsamråd för att se till att förutsättning- arna för att slutbevis ska kunna utfärdas är uppfyllda och för att undvika användningsförbud. När byggherren har uppfyllt sina åtaganden enligt bygglovet och bygg- nadsnämnden inte funnit skäl att ingripa enligt 10 kap., skall nämn- den utfärda ett bevis om detta (slutbevis). Innan slutbevis meddelats får byggnadsverk inte tas i bruk i de de- lar som omfattas av bygglovet om inte beslutar an- nat. När fått in eller införskaffat underlag för att pröva frågan om slutbevis skall nämnden skyndsamt meddela slutbe- vis eller besluta om ingripande enligt 10 kap. Slutbevis får meddelas i etapper och utfärdas med anmärkningar eller villkor avseende mindre allvarliga brister. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.4.5. Eftersom kontroll- planen ersätts med föreskrifter i bygglov är det kraven enligt bygglovet som ska vara uppfyllda. Användningsförbud ska råda till dess slutbevis meddelas, men ska ha möjlighet att på olika sätt ta hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Om den kvalitetsansvarige inte utför sina uppgifter enligt lagen skall byggherren underrätta . Om finner att den kvalitetsansvarige har åsido- satt sina skyldigheter, får nämnden ge en tillsägelse eller besluta att en annan kvalitetsansvarig skall utses. Nämnden skall, i de fall den kva- litetsansvarige har riksbehörighet, anmäla sitt beslut till det organ som meddelat riksbehörigheten. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.5.2. Paragrafen är en be- arbetning av nuvarande 15 §. I första stycket anges att byggherren ska underrätta om en kvalitetsan- svarig inte utför de uppgifter som han har enligt lagen. Att en kva- litetsansvarig som inte fullgör de uppgifter som framgår av lagen måste lämna projektet är inte alltid försvarbart, och kan leda till svårigheter för både projektet, byggherren och den som ska utses till ny kvalitetsansvarig. Påföljder och ingripanden vid överträdelser m.m. får förbjuda att ett visst byggnads-, rivnings- eller markarbete eller en viss åtgärd fortsätts, om det är uppenbart att arbetet eller åtgärden strider mot denna lag eller mot någon fö- reskrift eller något beslut som har meddelats med stöd av lagen. Är det uppenbart att ett arbete eller en åtgärd som avses i första stycket äventyrar en hållfasthet eller medför fara för människors liv eller hälsa, skall nämnden förbjuda att arbetet eller åtgärden fortsätts, även om de förutsättningar som anges i första stycket inte föreligger. Förbud enligt denna paragraf får förenas med vite. Beslut enligt denna paragraf gäller . Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.10.4. Ändringen innebär att andra meningen i första stycket har tagits bort och är en följd av att bygg- och rivningsanmälan slopas som särskilda instrument. Utför någon utan lov en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov, skall byggnadsavgift tas ut. Byggnadsavgiften skall bestämmas till ett belopp som motsvarar fyra gånger den avgift som enligt taxa, fastställd med stöd av 11 kap. 5 §, skulle ha betalats om lov till samma åtgärd hade medde- lats. Byggnadsavgiften skall dock bestämmas till minst 2 000 kro- nor. När avgiften bestäms på grundval av taxan, skall hänsyn inte tas till sådana höjningar eller sänkningar av normalbeloppet som enligt taxan orsakas av omständigheterna i det särskilda fallet. Hän- syn skall inte heller tas till belopp som avser kostnader för nybygg- nadskarta, utstakning eller lägeskontroll av byggnad eller andra mätningstekniska åtgärder. Är överträdelsen ringa, får byggnadsavgiften bestämmas till ett lägre belopp än som följer av andra stycket eller helt efterges. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.10.4 Ändringen innebär att byggnadsavgiftens miniminivå höjs till . Särskild avgift skall tas ut om, i andra fall än som avses i 4 § första stycket, en överträdelse sker genom att 1.arbete utförs utan att det finns någon kvalitetsansvarig enligt 9 kap. 2 §, 2.bygglovspliktigt byggnadsverk eller del av byggnadsverk tas i bruk innan slutbevis meddelats eller 3.arbete utförs i strid mot något beslut som har meddelat enligt denna lag. Den särskilda avgiften skall bestämmas till och högst ett prisbasbelopp. Är överträdelsen ringa, behöver någon av- gift inte tas ut. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.10.4. Som en ny grund för uttag av särskild avgift införs ibruktagande av byggnadsverk eller del av det innan slutbevis utfärdats. Grunden byggande utan bygg- eller rivningsanmälan utgår till följd av att dessa instrument slopats. Såväl miniminivån som maximinivån för den särskilda av- giften höjs betydligt för att göra uttaget mer verkningsfullt främst ur ett preventivt perspektiv. Frågor om byggnadsavgift och särskild avgift prövas av byggnads- nämnden. Frågor om tilläggsavgift prövas av plan- och miljödomstolar på talan av . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till Plan- och miljö- överdomstolen. Ändringarna är en konsekvens av den ändrade instanskedjan som innebär att plan- och miljödomstolar överprövar PBL-ärenden. Be- stämmelsen har behandlats i avsnitt 10.10.4. Se också avsnitten 13.3.4 och 13.3.6 när det gäller instansordningen. Om en byggnad eller annan anläggning inom område med detalj- plan har kommit att medföra stora olägenheter för trafiksäkerheten på grund av att förhållandena har ändrats, får förelägga ägaren att ta bort den eller att vidta någon annan åtgärd med den. Beträffande byggnader får dock sådant föreläggande meddelas endast om byggnaden kan flyttas utan svårighet eller är av ringa värde. Inom områden med detaljplan får , om det behövs med hänsyn till trafiksäkerheten, förelägga ägaren av en fastighet eller en byggnad att anordna stängsel eller ändra utfart eller annan utgång mot gator eller vägar. Om en byggnad eller annan anläggning för industriändamål, tun- nel- eller gruvdrift inte längre används, får före- lägga ägaren att anordna stängsel kring den, om det behövs till skydd mot olycksfall. Ändringen har behandlats i avsnitt 10.10.4 och innebär att det ska vara möjligt att förelägga om stängsel till skydd mot olyckor i an- slutning till gruvor och tunnlar som inte används. får i ärenden angående lov och förhandsbesked ta ut avgift för åtgärder som behövs för prövning eller tillsyn samt i andra ärenden som föranleder upprättande av nybyggnadskarta, ritningsgranskning, besiktning, framställning av arkivbeständiga handlingar eller andra tids- eller kostnadskrävande åtgärder. får vid åtgärder som avser uppförande, till- byggnad eller annan ändring av en byggnad eller annan anläggning, även ta ut en planavgift för att täcka kostnaderna för sådana åtgär- der som erfordras för att enligt denna lag upprätta eller ändra de- taljplaner eller områdesbestämmelser. Planavgift får tas ut endast om fastighetsägaren har nytta av planen eller bestämmelserna. Avgifterna får tas ut med högst det belopp som motsvarar kom- munens genomsnittliga kostnad för åtgärderna. Grunderna för be- räkning av avgifterna skall anges i en taxa som beslutas av kom- munfullmäktige. Avgifterna tas ut av sökanden och får tas ut i förskott. Motiven till ändringen i första stycket framgår av avsnitt 10.4.4. Ändringen innebär att det tydliggörs att tillsynsåtgärder ska kunna ingå i taxan i den mån de behövs för att kommunen ska kunna göra en uppföljning av beslutet om lov eller förhandsbesked. Ändringarna i andra stycket är konsekvenser av att bygganmälan slopas som särskilt instrument (se avsnitt 10.1.2) och att fastig- hetsplanen slopas som särskilt instrument (se avsnitt 9.5.3). skall pröva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, om det kan befa- ras att beslutet innebär att 1.ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses, 2.en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte iakttas, eller 3.en bebyggelse annars blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa eller till behovet av skydd mot olyckshändel- ser. Ändringen har behandlats i avsnitt 5.11.5 och innebär att en läns- styrelse inte längre ska pröva om regleringen av frågor som angår flera kommuner samordnats på lämpligt sätt. Punkterna 3 och 4 blir därför fortsättningsvis 2 och 3. Regeringen får förelägga kommunen att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser (planföre- läggande), om det behövs för att tillgodose sådana intressen som avses i 1 § 1. Ändringen har behandlats i avsnitt 5.11.5 och är en konsekvensänd- ring till följd av att en länsstyrelse inte längre ska pröva om regler- ingen av frågor som angår flera kommuner samordnats på lämpligt sätt. Följande beslut enligt denna lag får överklagas i den ordning som föreskrivs för laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900), nämligen 1.kommunfullmäktiges beslut om översiktsplan, 2.kommunfullmäktiges beslut om uppdrag åt en nämnd att anta, ändra eller upphäva detaljplaner och områdes- bestämmelser eller att fatta beslut om skyldighet för fastighets- ägare att betala kostnader för gator och andra allmänna platser eller att fatta beslut om villkoren för sådan betalning, 3.kommunfullmäktiges och kommunala nämnders beslut att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmel- ser, 4.kommunfullmäktiges och kommunala nämnders beslut om grunderna för skyldighet att betala kostnader för gator och andra allmänna platser och om generella villkor för sådan betal- ning, 5.kommunfullmäktiges beslut om taxa i ärenden hos byggnads- nämnden samt 6.kommunalförbunds eller regionplaneförbunds fullmäktiges be- slut om regionplan. Andra beslut rörande gatukostnader än de som anges i första stycket 4 får ej överklagas. Att tvister rörande gatukostnader prö- vas av fastighetsdomstol framgår av 15 kap. 8 §. Ändringen följer av förslaget i kapitel 9 att avskaffa fastighetspla- nen som en särskild planform (se avsnitt 9.5.3). Andra beslut enligt denna lag av kommunfullmäktige och kommu- nala nämnder än de som anges i 1 § får överklagas hos . Sådana beslut får dock inte överklagas till den del de avser 1.frågor som redan är avgjorda genom detaljplan, områdesbe- stämmelser eller förhandsbesked, 2.frågor i ett ärende om bygglov, som redan är avgjorda vid pröv- ning avseende tillstånd enligt 9 kap. 6 § till den mil- jöfarliga verksamhet bygglovsprövningen avser. Ändringen avser andra stycket andra punkten. Bestämmelsen avse- ende byggsamråd i nuvarande andra stycket 2 utgår med hänsyn till de förändringar som föreslagits när det gäller bygglovsprocessen och behandlingen av sådana frågor som behandlas efter bygg- anmälan. Den nya bestämmelsen under punkten 2 har behandlats i avsnitt 11.2.12. Syftet är att förhindra att miljöfrågor som prövats vid till- ståndsprövning enligt ska kunna tas upp på nytt vid överklagande av bygglov som avser samma verksamhet. Eftersom förändringar kan ske under ett prövningsförfarandes gång, särskilt när det gäller större verksamheter eller anläggningar och prövning kan ske etappvis är det, för bestämmelsens tillämplighet, viktigt att konstatera att identitet föreligger mellan den verksamhet som tidi- gare prövats enligt och vad som är föremål för pröv- ning i bygglovsärendet. beslut enligt 12 kap. 3 § att helt eller i en viss del upp- häva ett beslut om detaljplan, områdesbestämmelser, lov eller för- handsbesked får överklagas hos regeringen. Andra beslut av länssty- relsen enligt 12 kap. får inte överklagas. beslut i ett överklagat ärende i övrigt får överklagas hos plan- och miljödomstol. beslut överklagas till den domstol inom vars dom- krets har sin kansliort. Om målet rör en fråga av särskild betydelse för Försvarsmakten, , Försvarets materi- elverk eller skall domstolen överlämna målet till regeringen för prövning. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till Plan- och miljööver- domstolen. Bestämmelsen motsvaras i princip av den nuvarande 4 §. Det inne- bär att beslut avseende ingripanden med stöd av 12 kap. 3 § PBL även fortsättningsvis överklagas hos regeringen och att andra beslut av enligt 12 kap. inte får överklagas (se avsnitt 13.2.3). En av nyheterna i paragrafen är att beslut i ett överklagat ärende om att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser föreslås överklagas till domstol. På så sätt ska man kunna garantera en rätt till domstolsprövningen inom ramen för den ordinarie prövningsordningen och inte som genom det särskilda institutet rättsprövning (se avsnitt 13.2.3). Ändringen innebär också att plan- och miljödomstolar blir den typ av domstolar som ska överpröva ärenden enligt PBL som första domstolsinstans (se avsnitten 13.3.4 och 13.3.6). När det gäller fördelning av mål mellan plan- och miljödomsto- larna innebär förslaget att kansliorten för den länsstyrelse som överprövar det kommunala beslutet styr till vilken domstol över- klagandet ska ges inte och inte som det vanligtvis är den myndighet som först meddelade beslutet i ärendet (se avsnitt 13.3.4). Eftersom fastighetsplaner inte längre ska finnas som särskilt planinstitut behöver inte detta institut regleras (se avsnitt 9.5.3). De särskilda bestämmelserna som rör frågor av särskild betydelse för Försvarsmakten, , och föreslås gälla även fortsättningsvis (se avsnitt 13.2.3). Plan- och blir sista instans. Det ska krävas att prövningstillstånd meddelas för en prövning i en plan- och mil- jööverdomstol (se avsnitten 13.3.4 och 13.3.6). Beslut som avses i 2 § får överklagas av den som beslutet angår, om avgörandet går honom eller henne emot. När ett sådant beslut angår staten får det överklagas av förvaltande myndighet. En kommun får överklaga ett beslut som berör kommunens intres- sen och som har gått kommunen emot. Motsvarande gäller också regi- onplaneorgan eller kommunalförbund.