sou · GTB364 · 2006-01-01 00:00:00 — – beskattning av avfall som deponeras SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Omslagsfoto: , . Bilden föreställer NÅRAB:s deponi Hylstofta, Klippan. Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med upp- gift att bland annat lämna förslag till hur en skatt på avfall som för- bränns lagtekniskt kan utformas samt se över och utvärdera lagen (1999:673) om skatt på avfall. Med stöd av detta bemyndigande förordnades kammarrättslag- mannen från att vara särskild utredare. Som sakkunniga förordnades från kanslirådet , departementssekreteraren , , kammarrättsassessorn samt ämnesrådet samtliga från och kanslirådet från . Som experter förordnades från vice verkstäl- lande direktören , Tekniska verken i , docenten , KTH och FOI, numera enhetschefen , , professorn , , analytikern , , skattejuristen , , utredaren , biträdande direktören , Naturvårds- verket och verkställande direktören , . Från förordnades verkställande direktören , Återvinningsindustrierna som expert. Från förordnades skatteexperten , Kommuner och Landsting som expert. Från förordnades som expert departements- sekreteraren från , sedermera danska . Från entledigades och från förordnades miljöansvarige i Plast- & Kemiföretagen, , , som expert. Från entledigades och från förordnades skattehandläggaren , , som expert. från uppdraget som sakkunnig i utredningen. entledigades och från förordnades kanslirådet , , som sakkunnig. Som sekreterare förordnades från kammar- rättsassessorn , från kammarrätts- assessorn och från fil. Från entledigades som sekreterare. , och har varit utredningens assistenter. Utredningen har antagit namnet . Utredningen har tidigare överlämnat delbetänkandet en – Beskattning av avfall som förbränns (SOU 2005:23). Utredningen överlämnar nu slutbetänkande en BRASkatt! – Beskattning av avfall som deponeras (SOU 2005:64). Till betänkandet fogas ett särskilt yttrande av experten , samt ett gemensamt särskilt yttrande av experterna . Uppdraget är härmed slutfört. Förkortningar och ordförklaringar ......................................... Föreslagna förändringar av delmålen ...................................... Styrmedel inom avfallspolitiken.............................................. Lagen (1999:673) om skatt på avfall ....................................... 2.4.2 Kort om lagens uppbyggnad och funktion ................. 2.4.3 Gjorda utvärderingar av deponiskatten....................... 2.5Utredningens förslag om en skatt på avfall som 2.6 Skatt på naturgrus .................................................................... Skatt på deponering i några europeiska länder ....................... Lagens allmänna uppbyggnad och funktion m.m............ 3.1.1 Allmänt om lagen och dess tillkomst m.m.................. 3.1.2 Lagens uppbyggnad och funktion................................ Skattepliktig anläggning och skattskyldighet ......................... Nettodeponimetoden – bakgrund ............................... 3.4.2 Nettodeponimetoden– hur har den fungerat? Skattenivå och fastställande av skatten ................................... Former för skattebefrielse ....................................................... Skälen för skattebefrielse.............................................. Undantag från skatteplikt............................................. Avdrag för skatt ............................................................ Intäkter från avfallsskatten ...................................................... Hur har skatten på avfall som deponeras styrt? 4.2Vissa andra styrmedel som styr avfall bort från Kraven på deponering ................................................... 4.3 Deponering av avfall................................................................. 4.3.1 Deponering av konventionella avfall............................ 4.3.2 Deponering av industriavfall........................................ 4.4Utredningens iakttagelser kring förändringar i deponeringsmönstren sedan skatten på avfall infördes ......... Minskning av avfallsmängderna .............................................. Den fortsatta styrningen ......................................................... Principiella överväganden och sammanfattande Inledning – avsnittets innehåll .............................................. Skatt på avfall som deponeras ............................................... 5.2.1 Minskad deponering – ett övergripande syfte .......... Avfallsskatten och om statligt stöd .................. 5.3.1 EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd.......... 5.3.2 Kommissionens beslut om LSA och statsstöd år 5.3.3 Kommissionens beslut om LSA och statsstöd år 5.3.4 Argumentationen i statsstödsärendet och dess betydelse för lagens fortsatta utformning................. Hur har skatten styrt? 5.4.1 Vilka effekter har skatten haft på olika avfallsslag och på olika former av avfallsbehandling?................. 5.4.2 I vilken mån har avfallsbeskattningen bidragit till att uppnå de avfallspolitiska målen? Skattens framtida utformning m.m. ..................................... 5.5.2 Bör det branschspecifika avfallet ges en generell 5.5.3 Bör skattebefrielserna vara mer generellt hållna 5.5.4 Bör skattebefrielserna slopas och skattenivån 5.7.1 Skattebefrielse för vissa anläggningar (avsnitt 6)...... 5.7.2 Skattebefrielse för material som används för drift av anläggningen, konstruktionsarbeten m.m. (avsnitt 7) .................................................................... 5.7.3 Skattebefrielse för vissa behandlingsmetoder m.m. (avsnitt 8)........................................................... 5.7.4 Skattebefrielse för konventionellt avfall (avsnitt 5.7.5 Skattebefrielse för branschspecifikt avfall (avsnitt Förändringar i skattesatsen.................................................... 5.8.1 Bör skattesatsen differentieras och vilken nivå bör den ligga på? 5.8.2 Bör skatten på avfall omräknas automatiskt efter konsumentprisindex och/eller BNP- Skattebefrielse för vissa anläggningar ......................... 6.2Jord, grus, lera, skiffer, kalkstoft, kalksten eller annan 6.3 Bergrester från gruvindustriell verksamhet .......................... 6.4Avfallssand från gruvindustriell verksamhet och avfall från vattenrening vid sådan verksamhet samt järnhaltigt avfall från rökgasrening vid tillverkning av Vattenverksslam i slambassäng.............................................. Flytande avfall i vassbädd....................................................... Skattebefrielse för material som används för drift av anläggningen, konstruktionsarbeten m.m.................... Material som används för drift av anläggningen m.m.......... Överväganden och förslag.......................................... 7.3Avdrag för avfall som inom anläggningen använts för Överväganden och förslag.......................................... Direktavdrag för sluttäckningsmaterial................................ Överväganden och förslag.......................................... Synpunkter på skattebefrielsens utformning ....................... Överväganden och förslag.......................................... Skattebefrielse för vissa behandlingsmetoder m.m....... Kompostering eller reaktorbaserad rötning ......................... Överväganden och förslag.......................................... Avfall som är avsett att förbrännas ....................................... Tillverkning av fast lagringsbart bränsle............................... 8.5Avfall som avvattnas och – under förutsättning att det är flytande – renas .................................................................. 8.6Flytande avfall som inom en anläggning är avsett att behandlas i vassbädd............................................................... 8.7Behandlingsmetoder för vilka skattebefrielse inte Överväganden och förslag .......................................... 8.8Skattebefrielse för gas som genereras från det deponerade avfallet (deponigas)............................................ Överväganden och förslag .......................................... Skattebefrielse för konventionellt avfall....................... 9.2Vatten eller stabiliserande ämnen som utanför anläggningen tillsatts till aska ................................................ Överväganden och förslag .......................................... Förorenad jord från marksanering ........................................ Överväganden och förslag .......................................... Överväganden och förslag .......................................... Avfall från sanering av upplag för farligt avfall..................... Överväganden och förslag .......................................... 9.6Slam från behandling av lakvatten från anläggning där Överväganden och förslag .......................................... 9.7Avfall från rening av kommunalt avloppsslam som förorenats på grund av verksamhet vid ...182 Överväganden och förslag.......................................... Överväganden och förslag.......................................... Skattebefrielse för cesiumhaltiga askor ................................ Överväganden och förslag.......................................... Skattebefrielse för branschspecifikt avfall................... Avfall från gruvor och mineralutvinning.............................. 10.2.1 Fluor- och svavelhaltigt avfall från rökgasrening vid tillverkning av järnmalmspellets .......................... Avfall från massa- och pappersindustrin .............................. 10.3.1 Grönlutslam från kausticeringsprocesser.................. 10.3.2 Returfiberavfall och avsvärtningsslam från upparbetning av returpapper samt askor från eldning av avsvärtningsslam ....................................... Avfall från kemisk industri.................................................... 10.4.1 Slam från framställning av dikalciumfosfat, kalciumklorid och natriumfosfat ............................... 10.4.2 Kalciumfluoridslam från framställning av 10.4.3 Gipsslam från framställning av uppkolningsmedel... 10.4.4 Elfilterstoft från framställning av kalciumkarbid ..... Avfall från järn-, stål- och övrig metallindustrin ................. 10.5.2 Slagger från metallurgiska processer.......................... 10.5.3 Stoft och slam från rening av gaser från framställning av råstål och råjärn ............................... 10.5.4 Oljehaltigt glödskalsslam ........................................... 10.5.6 Stoft och slam från grening av rökgaser och processvatten vid framställning av koppar, zink 10.5.7 Katodrester, blästerstoft, kolavfall samt stoft och slam från rening av rökgaser vid framställning av 10.5.8 Stoft och slam från rening av rökgaser från framställning av ferrolegeringar ................................. Avfall från verkstadsindustrin ............................................... Avfall från glasåtervinning..................................................... 10.7.1 Avfall från rensprocessen vid upparbetning av Framställda yrkanden om införande av nya avdrag i LSA ... 10.8.1 Avfall från framställning av kalciumkarbid ............... 10.8.2 Avfall från framställning av (mikrosfärer) ............................................................... Avfall och elcertifikat ................................................ 11.3.1 Den svenska avfallspolitiken ...................................... 11.3.2 De energipolitiska målen ............................................ – förnybara energikällor m.m. ........................... 11.4.1 Främjande av el från förnybara energikällor – 11.4.3 Hur behandlas avfallet i med avseende på frågan om elcertifikat.................................................. Det svenska elcertifikatsystemet........................................... 11.5.2 Certifikatberättigande energikällor............................ 11.5.3 Biogas och elcertifikatsystemet.................................. 11.5.4 och elcertifikatsystemet..................................... 11.5.5 Vissa vegetabiliska oljor m.m. och 11.5.6 Avfall och elcertifikatsystemet................................... 11.5.7 Frågan om en utvidgning av elcertifikatsystemet till att omfatta även ......................................... Utredningens förslag om en skatt på avfall som Avfall och elproduktion......................................................... 11.7.1 Produktion av el med användande av avfall .............. 11.7.2 Potential för ökad elproduktion vid 11.7.3 Förnybart avfall i 11.7.4 Förnybart avfall i 11.7.5 Särskilt om animaliska biprodukter........................... Finns det något stödbehov för att öka produktionen av el vid avfallsförbränning?....................................................... Vissa grundläggande utgångspunkter beträffande frågan om avfall kontra elcertifikat .................................................. 11.10Utredningens överväganden och förslag .............................. 11.11Vissa konsekvenser m.m........................................................ 11.11.1 Påverkan på de avfallspolitiska målen ..................... 11.11.2 Konsekvenser för andra förnybara bränsle- /produktionsslag inom elcertifikatsystemet........... 11.11.3 Medför de tillkommande fraktionerna i Konsekvenser av förslagen......................................... Statsfinansiella konsekvenser m.m........................................ 12.2.1 Nettoeffekten av skatteförändringarna..................... 12.2.2 Differentierade skattesatser och ökad 12.3.1 Effekter av minskad deponering................................ 12.3.2 Skatteförslagens styreffekter ..................................... 12.3.3 Kvantitativ uppskattning av styreffekter................... Konsekvenser för näringslivet ............................................... Konsekvenser av föreslagna förändringar i Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:673) om skatt Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2003:120) om elcertifikat ..................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv .............................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv .................................................................. Bilaga 3 Rapport från IVL ....................... Nedan tas några begrepp på avfalls- och miljöområdet upp som används i betänkandet. Begreppen förklaras i flera fall mer utförligt i aktuella avsnitt. Därutöver ges förklaringar till några av de förkortningar som används i betänkandet. Behandling av organiskt avfall med tillgång till syre, exempelvis kompostering. Behandling av organiskt avfall utan tillgång till syre, exempelvis rötning. Varje föremål, ämne eller substans som innehavaren gör sig av med eller avser eller är skyldig att göra sig av med (15 kap. 1 § Återvinning eller bortskaffande av avfall. Verksamhet eller åtgärd som utgörs av insam- ling, transport, återvinning och bortskaffande av avfall (15 kap. 3 § ). I betänkandet avses med avfallsförbränning behandling där avfallet förbränns och den värme som frigörs tas tillvara. huvudsak till uppvärmning och distribueras i Värmen kan också användas till att producera el eller högtrycksånga. Förkortningar och ordförklaringar SOU 2005:64 Det slam som uppkommer vid tillverkning av vissa papperskvaliteter där returpapperet måste renas från trycksvärtan och fyllmedel på det Bränsle som erhålls från biomassa, dvs. levande organismer, i motsats till uran, olja, kol Gas som bildas vid syrefri nedbrytning av organiskt material, huvudsakligen bestående av metan och koldioxid. Behandling där avfall bryts ner biologiskt för att ge en slutprodukt som är tillräckligt ren för att användas till jordförbättring eller liknande, exempelvis kompostering och rötning. Behandlingsformer där material, näringsämnen och energi från avfallet inte utnyttjas, t.ex. deponering och förbränning utan energi- Avfall som är en direkt följd av en industriell Det kan vara spill och kassationer, men också det avfall som genereras när luft- och vattenutsläpp renas. Avfall som brinner utan energitillskott efter det att förbränningsprocessen startat. Avfall som uppkommit vid nybyggnad, tillbyggnad, renovering, ombyggnad eller rivning av byggnad. Kemisk beteckning för koldioxid. Kontrollerad uppläggning av avfall på en Kontrollerat upplag för avfall som inte avses Samlingsnamn för 210 organiska föreningar, varav 17 stycken är mycket giftiga och anrikas i Europeiska gemenskapernas officiella tidning Utsläpp av ämnen, till exempel svaveldioxid till luft eller ammonium till vatten. buller och lukt. Eten är en gas som hör till gruppen lättflyktiga organiska kolväten (VOC). sådana kolväten kan sammantaget mätas som motsvarande eten, i s.k. eten-ekvivalenter. Europeiska unionens officiella tidning (fr.o.m. Eutrofiering innebär övergödning. fierande ämnen är bl.a. växtnäringsämnen och Avfall som t.ex. är giftigt, cancerframkallande, explosivt eller brandfarligt (4 § avfallsförord- ningen (2001:1063). Förkortningar och ordförklaringar SOU 2005:64 Försurning innebär att sura ämnen (svavel- dioxid, saltsyra, m.m.) leder till en försurning (pH-sänkning) i miljön. Värmebehandling genom oxidation eller andra värmebehandlingsprocesser som pyrolys, för- gasning eller plasmaprocess, i den mån som ämnena från behandlingen sedan förbränns, förordningen (2002:1060). Anläggning vari förbränning sker. Hushållsavfall som är tungt eller skrymmande. Förkortning för gigawattimmar. är en miljon kilo- wattimmar eller 3,6 terajoule. Avfall som kommer från hushåll samt därmed jämförligt avfall från annan verksamhet (15 kap. 2 § ). Förkortning för hetvattencentral. Avfall från industrier som uppkommer oavsett kasserade produkter, varor, förpackningar och annat avfall som inte är en direkt följd av produktionsprocessen eller verksamheten. Avfall som inte kan förbrännas även om energi tillförs, t.ex. sten och metaller. Omfattar icke branschspecifikt industriavfall industriavfall (produktionsavfall). Avfall som inte kan ge upphov till störande reaktioner med ämnen det kommer i kontakt med, exempelvis sten och grus. Medel som tillsätts jord i syfte att denna blir När man viktar ihop olika gasers bidrag till växthuseffekten brukar man uttrycka varje gas bidrag i form av koldioxidekvivalenter. dioxid är faktorn 1, för metan ungefär 21, då koldioxidekvivalenter beräknas i ett hundraårs- Biologisk behandling där organiskt avfall bryts ner under förbrukning av syre (jämför rötning). Som produkt erhålls en kompost som kan användas som jordförbättringsmedel. En energianläggning som kan använda liknande teknik som ett kraftvärmeverk, men där endast elen och inte spillvärmen tas tillvara. Energianläggning där värme och el produceras Förkortning för kiloton som är detsamma som Typ av sinter som tillsammans med kalk och koks används vid tillverkning av tackjärn. kWh Förkortning för kilowattimme. är tusen wattimmar eller 3,6 megajoule. Förkortning för kraftvärmeverk. Vätska (t.ex. regnvatten) som rinner genom, tränger ut ur eller innehålls av avfall under deponering, mellanlagring eller transport. Förkortning för lagen (1999:673) om skatt på Förkortning för lagen (1994:1776) om skatt på Se lättnedbrytbart organiskt avfall. Organiskt avfall som är lämpligt att behandla genom rötning och kompostering, t.ex. mat- på organiska avfall som inte är lämpliga att röta är papper och trä. Större delen av det lättnedbrytbara avfallet är också brännbart Användning av material från avfall. konstruktioner, papper som används för nytillverkning av papper, plast som ersätter jungfrulig plast, metaller som återanvänds i metallindustri, näringsämnen som används i Slam som bildas vid regenerering (kausticering) av lut vid sulfatprocessen. huvudsakligen av kalciumkarbonat och kan efter kalcinering återanvändas. En ekonomisk värdering av emissioner. värdering ska spegla den kostnad som emissionen innebär för samhället. Den avgift som avfallsförbränningsanläggningar tar ut för att ta emot avfall. Förkortning för megaton. megaton är en miljon ton. Förkortning för megawattimme. är 3,6 megajoule. Kemisk samlingsbeteckning för kväveoxider. Avfall som innehåller organiskt bundet kol. Exempel på organiska material är matrester, gödsel, trädgårdsavfall, papper, trä, plast, olja, Omfattar brännbart och lättnedbrytbart Park- och träd- Vegetabiliskt avfall samt jord och sten från normal skötsel av parker och trädgårdar (även hushållens trädgårdar). Benämning på små, kul- eller cylinderformiga aggregat, ofta sammanpressade av finfördelat Inom metallurgi är pellets detsamma Persistent Organic Pollutants = Stabila orga- PPPPolluter Pays Principle (Principen om att förorenaren skall betala för åsamkad skada). Innebär att de som tillverkar, säljer eller importerar varor eller förpackningar har ett ansvar att de samlas in, transporteras bort, åter- vinns, återanvänds eller bortskaffas på ett hälso- och miljömässigt godtagbart sätt när de blivit Avfall som uppkommer som en direkt följd av med branschspecifikt industriavfall. Förkortning för regeringens proposition. Förkortning för skrivelse. En form av biologisk behandling av lätt- nedbrytbart organiskt avfall. frånvaro av syre i slutna behållare. och kan tas tillvara. Förkortning för Renewable Energy Certificate System som är ett internationellt, frivilligt system för handel med elcertifikat. startade som ett europeiskt samarbete mellan , och . Diverse skräp som slängs ner i insamlings- containrarna – plastkassar, skor, kläder, hushållssopor – som måste avskiljas. material som följer med själva det material som t.ex. gem och häftklamrar avskiljas. Kommunerna ansvarar för hanteringen av det hushållsavfall som inte omfattas av producent- Denna hantering finansieras genom renhållningsavgifter, vilka tas ut av fastighets- ägaren och fastställs av kommunfullmäktige i enlighet med bestämmelser. Avgiften skall baseras på självkostnadsprin- Det innebär att avgifterna inte får vara högre än vad som krävs för att täcka Flis gjort av returträ (RT). Förkortning för Svenska Renhållningsverks- Vid förbränning bildas rökgas då materialet Innebär att rökgasen kyls ned så att fukten i gasen kondenserar ut. genom vatteninsprutning eller i olika vär- meväxlare som kyler gasen. Biologisk behandling där organiskt avfall bryts ned i anaerob miljö, dvs. utan tillgång till syre. Som produkter erhålls en brännbar biogas samt en kompostliknande rötrest med stort innehåll av näringsämnen som kan användas som Förkortning för svensk författningssamling. Material som inte är brännbara eller inte förångas vid förbränning, t.ex. glas, porslin, järnskrot och stenliknande material (grus med Sedan större föremål samt metallrester sorterats bort och materialet siktats får man Förkortningar och ordförklaringar SOU 2005:64 Kemisk beteckning för svaveldioxid. Ordet används inte av avfallsbranschen eller i Däremot används det i där avfall som förbränns i avfallsförbränning för utvinning av energi. Svaveldioxid bildas då svavelhaltiga material Gasen är starkt sur. t.ex. olja, kol, gummidäck, m.m. , mineral- och metall- Kontroll från myndighet över verksamhet som bedriver viss verksamhet. Förkortning för terajoule. terajoule är en biljon joule eller en miljon är 3,6 megajoule. Förkortning för terawattimme. Material, ofta i flera lager, för att dränera lakvatten, förhindra regnvatten att tränga ner i en deponi och ibland för att hindra avfallet att Mellantäckning läggs mellan lager av avfall, sluttäckning i ett tjockare lager överst, ibland med en avslutande plantering. VOC består av flyktig organisk ämnen (på volatile organic compounds). begreppet ingår olika lätta kolväten som i temperaturer är flyktiga/gasformiga. VOC är fotooxidantbildande och bidrar