sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — inrymmas i den gängse indelningen av kulturell eller etnisk identitet. Att förena scenkonsten med diskussioner, seminarier och utställ- ningar. Att undersöka, belysa, berätta och samtala kring dags- aktuella och angelägna frågor. Under festivalen kan också poesi- uppläsningar och readings av nya berättelser och pjäser genom- föras. Att ha olika kringaktiviteter, som t.ex. att erbjuda en spännande mix av mat och dryck från olika delar av världen. Att ge olika arrangörer med kontaktnät och förankring i stads- delarna möjlighet att ansvara för programmets olika delar. kommer att genomföras som ett brett samarbete mellan , arrangerande föreningar, invandrarföreningar, kul- turhus, regionens mångkulturkonsulenter, stadens mångfalds- enhet samt andra regionala och kommunala intressenter. Att genomföra ett omfattande riktat publikarbete inför festival- veckan. Stadsteaters egen insats i projektet blir betydande. Under den spelas het på . Till denna föreställning kommer särskilt sub- ventionerade biljetter att distribueras till prioriterade grupper som deltar i festivalen. Därutöver kommer teaterns samlade resurser att koncentreras till festivalen under de som den genom- förs. En målsättning med projektet är att effekterna, dvs. att nå en ny mångkulturell publik samt att ge artister med bakgrund i olika kulturer möjlighet att nå ut, ska bli långsiktiga. Detta initiativ kommer att följas upp för att slutligen integreras som en naturlig del av Stadsteaters ordinarie verksamhet. Gästspel från – Sultanens hemlighet – I anslutning till kulturfestivalen kommer ett gästspel från att genomföras på . uppsättning av hemlighet av blir en föreställning med stor ensemble, musiker och dansare och i översättning från arabiska till svenska. En av arab- världens mest kända pjäser om Sultanen som ställs inför valet mellan att tysta en obehaglig sanning eller göra det rätta enligt lagen. Han ställs också inför det laddade mötet med en kvinna och en värld som han upplevt. Ett riktat publikarbete till invandrargrupper som normalt inte besöker teatern ska genomföras i samband med föreställ- ningen. Även seminarier kommer att anordnas. Gästspel i samarbete med – i har ett omfattande utbud av artister från andra kulturer än den nordamerikanska/västeuropeiska. Artisterna håller hög konstnärlig nivå och är ofta kända och intres- santa för en bred publik. I många fall har de också en naturlig publik bland människor med en annan kulturell bakgrund – på samma sätt som orkester drar en utlandssvensk publik utanför . vill undersöka möjligheterna att samarbeta med kring vissa artister som på så sätt kunde förlänga sitt engagemang i . Detta arbete befinner sig än så länge på idéstadiet. Kontakter ska tas med . Samarbete Teater och i – Teater och från har erhållit ett gemensamt planeringsbidrag för att utarbeta ett förslag till ett projekt som riktar sig till barn och ung- dom i de båda länderna,. Om vidare stöd beviljas kom- mer ett projekt att genomföras med unga människor i och under ledning av professionell regissör, skådespelare och musiker. I /kommer medverkande att rekryteras med en bred kulturell bakgrund. Turné med i regionen – Med stöd av Sida och samarbetar Teater med Al-Harah Theater från i en gränsöverskrid- ande barn- och familjeföreställning. gavs på Teater . Ett särskilt publikarbete bedrevs mot skolor och föreningar i de mest mångkulturella stadsdelarna. Före- ställningen spelades bl.a. på kulturhus, i skolor, sfi-skolor och på en flyktingförläggning i . spelades uppsättningen på , och fick ett mycket gott gensvar. kommer ett gästspel att genomföras på en internationell barnteaterfestival i , . planeras en turné med i . Målgruppen blir de skolor i regionen som har stor del elever med invandrarbakgrund, men även familje- föreställningar på kulturhus, föreningslokaler, flyktingförlägg- ningar, etc. Ett syfte med turnén är att nå nya publikgrupper och att komplettera de nuvarande kanalerna för kommunikation med teaterns publik. Open Stage på Teater har Teater arbetat för att bereda plats för ungas eget skapande. Flera lyckade ungdomsprojekt har genomförts, Ung Kultur Möts, Ramp och senast Open Stage, som kommer att fortsätta . Open Stage syftar till att skapa en bred plattform där ungdomar i åldrarna 13–kan mötas, utbyta erfarenheter och inspirera var- andra. Mötet och integrationen mellan ungdomar från de olika stadsdelarna är centralt. Kvällarna innehåller workshops, uppträd- anden av ungdomar från de olika stadsdelarna, dans till DJ och emellanåt ett känt band. En medveten spännvidd i scenframträdan- dena eftersträvas – ett cirkusnummer från kan efterföljas av indisk dans från osv. Ett brett nätverk av ungdomar från ett flertal stadsdelar arbetar med projektet, en stor andel av de drivande krafterna har invand- rarbakgrund. Genom att ungdomar från olika stadsdelar blandas i arbetsgrupperna och på scenen tilltalas en mångfacetterad publik - hit kommer helt naturligt ungdomar med olika bakgrund. Inga begrepp som mångfald, mångkultur eller etnicitet har använts i projektplanering eller marknadsföring. Teater har fungerat utmärkt som samlingsplats för ung- domarna. De flesta har besökt Teater som inte är laddad med någon speciell tillhörighet i form av stil eller fin- kultur. kommer fyra tillfällen med Open Stage att genom- föras. Dessutom kommer kulturfestivalen på säkerligen att innehålla programpunkter från Open Stage-arrange- . Barn- och ungdomsscenen Teaters främsta målgrupp är skol- elever som till stor del är en teaterovan publik. I uppdraget som barn- och ungdomsteater ligger att alla ska ha möjlighet att gå på teater oavsett bakgrund eller ekonomiska förutsättningar. Därför är biljettpriserna för skolorna låga. Publikarbetet på Teater bedrivs i nära samarbete med lärare och skolombud. är intresset för teaterns produktioner högt bland skolor i stads- och kommundelar med stor del elever med invandrarbakgrund, vilket återspeglas i publiksammansättningen och bidrar till ett dynamiskt möte mellan teatern och dess publik. kommer publik- arbetet gentemot skolorna att kompletteras med att knyta elev- ombud till teatern. I urvalet av dessa ombud kommer särskild hänsyn tas till att elever med olika bakgrund finns representerade. We have included as part of next year agenda a very interesting project that coincides and adjust to the concept of multicultural development in , and which objective is to share the experiences and stories of different migration groups that have come to the Nordic Countries. This project has been researched, documented and created by one of the most respected documentary photographers in Europe, . As the result of a 3 years work a photographic exhibition as the final product of this process will be exhibited in the first place at – in January 2006 and touring after among different countries including , and . As you might know is most impor- tant photographic institution. Our national and international reputation and goodwill is not only for owning the most important award for worldwide photo- graphy, but also for our support and promotion of photo- graphy as well as research and development and our documented studies in science and art. you will find a description of the project by the artist and also a web site address with the respective password so you can look more in detail some other sides of the project. För att utforska och dokumentera invandringen till , så har jag samlat dokumentation om samtliga nationaliteter som har bosatt sig i de nordiska länderna. Jag vill öppna människors ögon för mångfalden och olikheterna i dessa invandrargrupper, för att få människor att förstå vilka fördomar som kan uppstå, när man beskriver stora folkgrupper i klump. Så snart man sätter ett a nysikte, ett namn och ett livsöde, så är det inte lika enkelt att komma upp med dessa fördomar. Jag har dokumenterat dessa invandrargrupper, medan våra invandrare fortfarande bär spår av sitt ursprung. Om 10–så kan det redan vara . Projektet följer ett stramt hållet koncept: ett koncept som vilar både på konstnärlig och vetenskaplig grund. Det innebär att jag tagit ett porträtt av en enskild person, familj eller grupp, till vilken jag har skrivit en text som bygger på personernas upplevelser i hemlandet och bakgrunden till beslutet att ta sig till . Efter att ha arbetat med projektet , så är det äntligen klart för redovisning. Det bygger på ett 100-tal porträtt, panora- mabilder på olika miljöer som flyktingcentraler, hem och land- skapsbilder. Projektet kommer att publiceras i bokform på svenska och danska. Dessa immigrantöden väcker stor förundran hos de människor som redan tagit del av projektet. Det verkar att det dessutom är extra intressant för unga människor som annars inte visat något större intresse för sociala frågor, historia eller geografi. Jag vet det efter att ha lärt känna att många studenter drivit egna undersökningar via Internet för att få en fördjupad kunskap om ursprungsländerna och konflikterna bakom flykten från det egna landet. De personliga berättelserna om de olika människoödena har varit ett bra avstamp för diskussioner i klassrummen och kopplade till historiebeskrivningarna har de varit utgångspunkten för rader av projekt - och grupparbeten bland elever i hela , där unga studenter av annan etnisk bakgrund plötsligt fått spela huvudroll och därefter fått en helt annan status i klassrummet. Jag kommer att arrangera föreläsningar i skolor och sammanställa paneldebatter om kvällarna i förbindelse med utställ- ningen. Jag kommer också att bearbeta flyktinggrupper i respektive stad och utställningstillfälle så att de kommer att ta projektet på största allvar och att immigranterna kommer att bli en viktig del av besöksunderlaget. Därför är det viktigt att grupperna som är berörda också skall kunna läsa texterna på det egna språket. Speci- ellt som 2006 har blivit deklarerat som Mångkulturåret i . Fotograferingarna har gjorts på , , och i , , och . För ytterligare information och exempel hänvisar jag till min website: Redovisning av planerade aktiviteter under Hjo kommun/kultur o fritidsenheten integrerar Mångkulturåret i våra organiserade aktiviteter inom kulturnät. Hjo kommun/kultur o fritidsenheten samordnar kulturverksamhet inom Kulturnät. Kommunen kommer inte att göra ett eget projekt av Mångkultur- året utan integrerar aktiviteterna inom verksamheten Kulturnät. Olika arrangemang, utställningar och mindre projekt initieras och verkställs av vår samordnare. Kulturnät tar tillvara på utbudet från kulturinstitutionerna och andra utövare genom att aktivt göra arrangemang som har inriktning och tyngdpunkt på mångkultur. Vi aktualiserar Mångkulturåret i föreningen i Hjo samt samarbetar med skolans personal och ger barn och ungdomar möjlighet att delta i mångkulturella projekt som kan finnas med i kulturinstitutionernas utbud. I skolkulturgruppen arbetar vi fram en plan där olika åldrar tar del av arrangemang med tyngdpunkt på mångkultur. Kultur o fritid i Hjo innehåller verksamheterna Kulturskola, Kulturnät, Bibliotek, Fritidsgård och fritidsverksam- heter vilket gör att de olika verksamheternas organisatoriska närhet öppnar upp för olika utställningar och aktiviteter som kan finnas i kulturinstitutionernas kommande utbud. Hjo kommun kommer inte att producera eget material. Det pågår ständigt aktiviteter och verksamheter som rör mång- kulturella aspekter vid . Dels finns det hela kurser, men också inslag i utbildningarna. Dels arrangeras separata aktiviteter som vänder sig till såväl studenter som personal. Nedan- stående redogörelse får betraktas som ett axplock av aktiviteter och verksamheter vid lärosätet. Institutionen och informationsvetenskap/Biblioteks- högskolan planerar en fristående kurs om det mångkulturella bib- lioteket alternativt mångkulturella informationsbeteende. Kursen kommer att vända sig till antagna studenter och/eller till yrkesverk- samma. Kursen planeras starta . Institutionen ger två- åriga magisterprogram på engelska i Environmental , , Biotechnology, Communication and Signal Processing och Logistics. Studenterna kommer i huvudsak från och , men även från , , , , och . För många av studenterna är det första gången de är utomlands och för de allra flesta är det deras första besök i . har de på sig att lära känna ett nytt språk, land och kultur. Programmen är även öppna för svenska studenter. Institutionen har flera mångkulturella projekt igång. Dels ett utbytesprojekt med , där det är handväv- ningsutbildningen vid som har student- och lärarutbyte med i . Dels ett projekt, där textildesignutbildningen har lärar- och studentutbyte med , i Bandung, . har en magister- utbildningen i Entreprenörskap och affärsdesign (), där nyskap- ande sker i mötet mellan olika kulturer. Mångkultur i samman- hanget täcker flera aspekter: akademisk, näringsliv, kulturell bak- grund, genus etc. En medveten urvalsprocess garanterar stor kul- turell mångfald i den grupp som väljs in i programmet. Resultatet har visat sig vara överväldigande, där många nya samarbeten, affärer och verksamheter skapas. Tre begrepp är centrala: mångfald, kom- petens och samverkan. och Affärsdesign (CEA) har i samarbete med projektet erbjudit föreläsningar och semi- narier som bygger på att utveckla bättre förståelse för olika kul- turer i alla dess avseenden. Fler program planeras. Quality har som syfte att öka andelen kvinnor i entreprenöriella sammanhang samt öka andelen företag där kvinnor och män bildar ledning och upp- skattar varandras kompetens. (mer information om projektet finns på: ) Högskolan erbjuder kursen Mentorskap för barn och unga, 10p, som ett långsiktigt led i att främja en social och etnisk mångfald i studentgruppen. Kursen är högskolegemensam och syftar till att ge deltagarna förutsättningar för att, inom kursens ram, vara för en ung människa i ungdomsskolan under ett läsår. Barnen/ Ungdomarna rekryteras från bostadsområden med låg utbildnings- nivå. Kursens grundidé är ömsesidig nytta. En skall, genom en personlig relation till en ung människa, vara en uppmuntrande och stödjande resurs i dennes läroprocess, vara en positiv förebild och en vägledare och därigenom bidra till en förbättrad självkänsla hos den unga. Mentorsuppgiften förväntas ge studenten insikter som hon/han inte kan läsa sig till. Kursen syftar också till att utveckla förmågan att reflektera. Ett interkulturellt perspektiv genomsyrar kursen. och undervisning (CLU) planerar work- shops alternativt kurs för undervisande personal kring frågor som interkulturell pedagogik och hur en etnisk och social mångfald i studentgruppen påverkar läraruppdraget etc. planerar att genomföra någon form av kartlägg- ning av mångfalden i såväl personal- som studentgruppen. Högskolan erbjuder sedan höstterminen 2000 ett Filosoficafé, ca en gång . Det är en föreläsnings- och diskussionsserie som vänder sig till såväl personal och studerande som människor utanför högskolan. planeras ett tema med filosofiska spörsmål kring mångkultur. Sedan höstterminen 2002 finns InvandrarAkademin vid Hög- skolan i . Det är ett samarbetsprojekt mellan , , Flyktingmottagningen i , Arbetsförmedlingen, Vuxenutbildningen i samt Industri- och i . Projektet har till syfte att bättre söka tillvarata invandrade akademikers och flyktingars kom- petens, identifiera deras potential för vidare utveckling och öka deras anställningsbarhet till gagn för dem själva och hela samhället. Ett nära samarbete finns också med och . 2004 öppnade InvandrarAkademin en filial i . kommer InvandrarAkademin fortsätta sin verksamhet och förhoppningen är att projektet ska permanentas. fungerar som en av aktörerna i en integra- tionsmentorsutbildning. Det är ett pilotprojekt som genomförs i samarbete med , , IRC – Interkulturellt Resurscentrum/Föreningen och . Projektet delfinansieras med EU- medel ur . Utbildningen har ett interkulturellt perspektiv där man vill tillvarata och utveckla den kulturella kom- petens som finns bland medborgare i regionen. Internationella avdelningen planerar att utveckla de aktiviteter som syftar till att uppmuntra högskolans studenter att studera eller praktisera utomlands. Förslag finns om att anordna mångkulturella presentationer med hjälp av de gäststuderande som finns vid lärosätet samt att uppmuntra flerspråkiga studenter att dra nytta av sin språkkompetens för utlandsstudier. Studentkåren arbetar ständigt för att mångkulturella aspekter ska vara närvarande i all verksamhet. Detta avspeglar sig inte minst i olika studentföreningar; allt från de kristna studenternas (Studenter ) till RegnbågsStudenterna som är en förening för homo-, bi- och transpersoner. De studenter som inte hittar en förening eller grupp som har aktiviteter där de känner sig hemma kan enkelt starta en egen förening med studentkårens hjälp. Studentkåren arbetar aktivt och kontinuerligt tillsammans med högskolan för att i olika organ bevaka mångkulturella frågor ur ett studentperspektiv. Detta arbete sker även på nationell nivå, tillsammans med andra studentkårer genom olika sammanslut- ningar som SFS () och OSS (Oberoende Studentkårer i Samverkan). Olika kulturer som möts är ett genomgående tema i många av de aktiviteter och verksamheter som högskolan är involverade i. har genomfört ett antal kurser enligt det så kallade Bättrekonceptet. (för vidare läsning: ) Detta koncept har samutvecklats inom Högskolor, det vill säga , , / , i samarbete med näringslivet i . Andra aktörer som varit med i utvecklingen är till exempel Campus , och EU:s regionala utveck- lingsfond. I dessa kurser möts den akademiska kulturen och före- tagskulturen med syfte att utveckla enskilda företag. I konceptet spelar lärcentra en viktig roll. Bättrekonceptet bygger på förtro- ende mellan näringsliv, högskolor och lärcentra. Det lokala lärcent- rumet söker upp företag, marknadsför kurserna och samlar del- tagarna under kurserna. Företagen spelar en aktiv roll i utformandet av kurserna. Fokus under en Bättrekurs ligger på att företagen ska få direkt nytta av det de lär sig. Detta görs dels genom utbyte med andra deltagande företag, dels genom praktiska övningar och förbättringsarbeten inom den egna verksamheten varvade med teori. arbetar för att bli första . Ett professionsuniversitet karakteriseras också av sam- verkan mellan olika kulturer, akademin och professionen/arbets- livet. Professionsuniversitetets grundläggande idé är partnerskap. Nära, konsekvent och jämlik samverkan mellan akademi och yrkesliv är ett kännetecken för såväl utbildning som forskning. Till ett professionsuniversitets grundläggande mål hör att föra samman och vidareutveckla den vetenskapliga kunskap som kännetecknar akademin och den förtrogenhetskunskap som finns i yrkeslivet. Professionsuniversitet i blir därmed en samverkansarena för gemensamt lärande där studenter, doktorander, lärare, forskare samt företrädare för arbetslivet är medaktörer i genomförandet av samhällsuppdrag. Avslutningsvis vill vi på poängtera att mång- kultur inte är så enkelt att det enbart låter sig beskrivas i aktiviteter och verksamheter. Det handlar också om förhållningssätt, om hur vi människor möter varandra, om tillvarataganden och ömsesidig- het, om jämlikhet och nyfikenhet. Detta går inte alltid att redogöra för i aktiviteter eller verksamheter, och vi vill därför även hänvisa till de styrdokument vi har där vi säger att: Medarbetarnas olikheter skall ses, förstås, värdesättas, utvecklas och tillvaratas samt att studenternas olikheter ska ses, förstås, värdesättas och tillvaratas. Där poängteras också att: Genom att värdera individernas olikheter positivt och se dem som resurser i den lärande organisationen tillvaratas den mångfald av kun- skaper och erfarenheter, tankar och idéer som bidrar till att verksam- heten utvecklas. (Ur Plan för jämställdhet och mångfald för personal och Likabehand- lingsplan för studenter). Förhållningssätt handlar om människors sätt att agera och hantera situationer och i våra lokala styrdokument finns angivet vad vi eftersträvar. Eftersom det handlar om människor och en verksam- het som inte är statisk, behöver man vara medveten om att arbetet med att implementera förhållningssätt, det vi ofta definierar som policy, är en process som ständigt måste aktualiseras och vara på- gående. På arbetar vi aktivt med frågor som rör mång- fald. Målet är att ha en tydlig mångfaldsprofil samt att Högskolan ska spegla det samhälle vi lever i. Som ett led i detta arbete kommer vi att att genomföra en rad olika aktiviteter på Hög- skolan. Ett exempel på detta är att vi , , kommer att genomföra en Mångfaldsvecka. Syftet med Mångfaldsveckan på är att höja medvetandet bland anställda och studenter runt mångfaldsfrågor och dess betydelse. kommer det att finnas ett stort utbud av olika aktiviteter, exempelvis föreläsningar, utbildning för personal på området mångfald, fototävling samt olika utställningar. I samband med Mångfaldsveckan kommer också ett mångfaldsstipendium att tilldelas ett examensarbete på C-nivå som särskilt utmärkt sig på temat mångfald. Utöver detta kommer Högskolans internationella studenter att arrangera olika aktiviteter, exempelvis International och . Mer information om mångfaldsvecka hittas på /mangfaldsvecka /(fr.o.m. -06 ) 1.Delar av våra återkommande Vetenskapsdagar kommer (okt/nov) att behandla mångkultur. Detta är ett arrangemang där alla våra institutioner är inblandade och med- verkar både i form av mindre utställningar/posters och öppna föreläsningar. 2.Inom ramen för vårt samarbete med kring öppna föreläsningar/seminarier avser vi att ha tema Mångkultur . Det blir totalt 6 kvällsföreläsningar utspridda mel- lan feb–maj förlagda såväl på HTU som på . 3.Under 2006 kommer vårt magasin HTU ha temat mång- kultur vid en utgivning. HTU syftar till att ge en aktuell inblick i högskolans verksamhet, såväl när det gäller forskning och utveckling som utbildning. Tidningen skickas till externa intressenter/partners och våra alumner och delas också ut till all personal på högskolan. Upplaga ca 9 000 ex. 4.På institutionen för individ och samhälle genomförs forsknings- projektet – delaktighet och interaktion. Vid /(HTU) bedrivs forsknings- och utvärderingsarbete i nära samarbete med romska aktörer. har romernas livsvillkor studerats flitigt i i olika forskningsprojekt och liknande. Få studier har däremot bedrivits om romernas villkor i det svenska samhället. Romerna själva har praktiskt taget aldrig kommit till tals i detta sammanhang. Den forskning och det utvecklingsarbete som bedri- vits vid HTU däremot tar sin utgångspunkt i romernas egen histo- ria, deras samhällsroll, identitet och medborgarskapstanke. Frågor kring generationsskillnader och könsskillnader är centrala liksom romernas situation i det svenska folkhemsbygget. Den marginaliserade position i det svenska samhället som de flesta romer tvingas leva i utgörs av ett sammansatt växelspel mellan det svenska samhällets utstötningsmekanismer och romer- nas försök att skydda sig med vad man skulle kunna kalla självvald isolering. Romerna har tills för en generation sedan varit förhind- rade att delta i den etablerande skolans utbildningsvägar. Inte sällan har skolan och olika utbildningsinsatser av romerna själva betrak- tats som kontrollförsök från det svenska samhällets sida. Integra- tionsförsöken har setts som inblandning i romernas egna angelä- genheter. Romerna har upplevt att de inte tillfrågats eller kommit till tals utan att samtalet har varit helt på det svenska samhällets villkor. Frågor som gäller arbete, bostad och yrkesval måste ses i den komplicerade väv som spunnits mellan romerna och det svenska samhället. Utanförskapet från romernas sida är inte ett aktivt själv- valt utanförskap utan präglas av den sociala konstruktion som de tvingas leva i. För att ändra på strukturen och villkoren måste man gå till botten med problemen och låta romerna själva delta i de frigörande processerna.