sou · GTB37 · 2006-01-01 00:00:00 — skall dels i en särskild rapport, dels i sin årsredovisning lämna resultatrapporter (halvår respektive helår) för respektive verksamhetsgren. Rapporterna skall utformas som detaljerade resultaträkningar och möjliggöra jämförelser över tiden av enskilda intäkts- och kostnadsposter. Vidare skall det ingående respektive utgående bokförda värdet av fastig- heterna inom respektive verksamhetsgren redovisas liksom eventuella förändringar i fördelning av tillgångar på de olika verksamhetsgrenarna jämfört . Statens fastig- hetsverk skall för inrikes respektive utrikes hyresfastigheter redovisa dels de totala kostnaderna för drift, underhåll och administration, dels dessa kostnader per kvadratmeter. Motsvarande redovisning skall göras för mark och bidrags- fastigheter. I redovisningen skall anges vilken typ av åtgärder som ingår i drift respektive underhåll. skall redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att minska underskottet för bidragsfastigheter samt effekterna av dessa åtgärder. skall i sin årsredovisning redovisa en sammanfattning av verkets insatser, resultat och utveckling inom arkitektur, formgivning och design. Under rubriken återrapportering anges bl.a. följande. Statens fastighetsverks resultaträkning och finansieringsanalys skall utformas på ett sätt som möjliggör jämförelse med andra fastighetsförvaltande statliga aktiebolag och affärsverk. skall under varje verksamhetsgren redo- visa investeringar och avyttringar med angivande av total investeringskostnad och försäljningsintäkt och för investeringarna skall redovisa hur stora andelar som lånefinansierats, finansierats med egna vinstmedel respektive finansierats på annat sätt. skall i sin årsredovisning lämna en särskild redovisning av kostnaderna för underhålls- och restau- reringsarbetena för de kungliga slotten och rikets fästningar. skall i samband med budgetunderlaget avse- ende redovisa en investeringsplan för kommande treårsperiod avseende planerade och påbörjade byggnadsprojekt. skiljer sig inte i någon större omfattning från regleringsbrevet för . De återrapporteringskrav som uppställs i regleringsbrevet återfinns även i reglerings- brevet för förutom på en punkt. För anges att målet för Politikområdet Effektiv statsförvaltning är att skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas av hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv. Vidare anges att inom Verksamhetsområdet skall en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning uppnås som tillhandahåller ändamålsenliga lokaler för brukarna med en service och avkastning jämförbar med andra fastighetsförvaltare på marknaden. skall rapportera hur verket bedömer att dess del av målet har uppnåtts samt hur detta har påverkat tillståndet och utvecklingen inom området. I regleringsbrevet anges som mål för Verksamhetsområdet en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning, med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Målet för är att förvalta viss del av statens fasta egendom, bl.a. en del av det nationella kulturarvet, att verkets hyresgäster skall ges ändamålsenliga och konkurrens- kraftiga lokaler samt att verket skall uppfattas som en service- inriktad hyresvärd. Detta mål, som härrör från budgetproposi- tionen, har inte angetts lika tydligt i tidigare års regleringsbrev. I regleringsbrevet finns ett avsnitt om fastighetsbeståndet som innehåller samma information som regleringsbrevet för Fortifika- tionsverket för . Avsnittet, som är nytt för detta budgetåret, handlar bl.a. om att fastigheterna skall förvaltas på ett ekonomiskt effektivt sätt så att värdena bibehålls och om möjligt ökas, att förvaltningen skall optimera brukarens nytta av de resurser som läggs på lokalanskaffning, att de olika hyresdelarna skall redovisas öppet och att större underhållsåtgärder skall planeras i samråd med hyresgästen. Ett återrapporteringskrav som är nytt för är att i en särskild rapport kvartalsvis skall redovisa lämpliga nyckeltal för att belysa verkets finansiella ställning. I övrigt är i princip samma återrapporteringskrav uppställda i regle- ringsbrevet som i regleringsbreven för de föregående åren. I regleringsbrevet anges inriktningen för Statens fastighetsverks investeringar –2004. I planen anges Inrikes och Utrikes hyresfastigheter, , en summa för investeringarna och en summa för finansieringen. I tabellen framgår även till vilket belopp investeringarna har uppgått , prognosen samt budgeterat respektive beräknat belopp –2004. En sådan investeringsplan har inte funnits med i de föregående regleringsbreven. skall i delårsrapporten samt i årsredo- visningen redovisa investeringarnas utfall jämfört med den fast- Avvikelser från planen vad gäller utgifter, tidsförhållanden eller planens innehåll skall kommenteras. för avseende Statens fastighets- verk överensstämmer i allt väsentligt med regleringsbrevet . I regeringens regleringsbrev för anges att Statens fastighetsverks delårsrapport skall innehålla en finansieringsanalys och resultatredovisning samt lämpliga nyckeltal för att belysa verkets finansiella utveckling. Rapporten skall innehålla en kort sammanfattning av avslutade och pågående investeringar samt avyttringar gjorda . Dessutom anges att intäkter och kostnader per verksamhetsgren skall framgå samt en prognos för helåret. Detta är uppgifter som skall lämna utöver vad som framgår av 8 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Dessa åter- rapporteringskrav har tidigare framförts var för sig under skilda år men inte samlat som i detta regleringsbrev. skall vidare , med början i årsredovisningen för , rapportera sina insatser i ett projekt med olika aktörer inom bygg- och fastighetssektorn. I övrigt liknar regleringsbrevet de tidigare redovisade regleringsbreven. revisorer har i förslag till angående styr- ningen av försvarets fastigheter och anläggningar (2002/03:RR7) anfört bl.a. följande beträffande regeringens regleringsbrev till . I regleringsbreven t.o.m. finns det inga uppgifter om vad uppgivit om öppenhet och insyn i förvaltningen. Inte heller finns det några uppgifter om att förvalt- ningsuppdraget utgår från att tillgodose Försvarsmaktens behov av ändamålsenliga lokaler. Sedan revisorer överlämnade sin granskning Statens ändamålsfastigheter – hyressättning och förvalt- ning (2001/02:RR12) till har det blivit stora förändringar i regleringsbrevet till . Revisorerna var kritiska till att regeringen i den formella styrningen inte hade vidare- befordrat vad uttalat när det gällde ändamålsfastigheter. I regleringsbrevet har regeringen varit mycket tydlig med att återge det uttalat angående ändamålsfastigheter vad gäller kundnytta, öppenhet och effektivitet. Enligt revisorer har tjänstemän på Finansdeparte- mentet anfört att förändringarna i regleringsbrevet inte är någon kursändring i regeringens styrning av utan att det snarare ansetts nödvändigt att göra vissa förtydliganden i den formella styrningen med anledning av revisorernas kritik. I de informella kontakterna med har Finans- departementet tidigare varit noga med att meddela verket vad har uttalat när det gäller förvaltningen av ändamåls- fastigheter. 7.5Genomgång av några årsredovisningar Utredningen har gått igenom årsredovisningar från Fortifikations- verket, och fyra statliga fastighetsförvaltande bolag för att undersöka om årsredovisningarna skiljer sig åt på något avgörande sätt. Slutsatsen av genomgången är att årsredovisning i huvudsak överensstämmer med de andra årsredovisningarna och att det inte torde vara uppgifterna i årsredovisningen som gör att anser att informationen om är bristfällig. Den ovan gjorda genomgången visar att regleringsbreven är något olika utformade beroende på om de avser eller . För de senare åren är regleringsbrevens utformning mer enhetlig. Återrapporterings- kraven är till stora delar lika för och och de skillnader som finns torde bero på den verksamhet som respektive fastighetsförvaltare bedriver. Vissa återrapporteringskrav finns endast med något enstaka år. Utredningen anser sammantaget att utformningen av reglerings- breven för respektive är förhållandevis enhetlig och att det inte föreligger sådana skillnader som kan medföra att informationen från till regeringen kan anses bristfällig. Den kritik som framförts om undermålig information från regeringen till avseende försvarets fastigheter och anlägg- ningar torde alltså inte bero på utformningen av regeringens regleringsbrev eller årsredovisning. För att förstå omfattningen av de förändringar som har genomförts och som fortfarande pågår av Försvarsmakten och Fortifikations- verket har utredningen gått igenom de senaste försvarsbesluten och det förslag om den fortsatta inriktningen av det svenska försvaret som regeringen har presenterat . I kapitlet redogörs i korthet för försvarsbesluten , 2000 och 2004. Genomgången tar främst sikte på de förändringar av det svenska försvaret som även berör . 8.2Totalförsvar i förnyelse – etapp 2 (prop. 1996/97:4) I propositionen Totalförsvar i förnyelse – etapp 2 (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109) anför regeringen bl.a. följande om försvarsbeslutet för perioden –2001. Radikala säkerhetspolitiska förändringar har skett i vår omvärld, sedan uppdelningen i två maktblock upphört. Inga militära angreppshot riktas nu mot , men på är den säkerhetspolitiska utvecklingen svår att förutsäga. Totalförsvaret borde enligt mening utformas med utgångspunkt i ett vidgat säkerhetsbegrepp. Totalförsvaret skall inte bara värna vårt lands frihet och oberoende och skydda befolkningen i krig och kris, utan dess resurser skall även bidra till vår förmåga att möta svåra påfrestningar i fred och kunna genomföra fredsfrämjande och humanitära insatser. Förslaget till försvarsbeslut är, enligt regeringen, en välavvägd helhet och i väsentliga avseenden nydanande. Totalförsvaret utformas för att kunna möta dagens anspråk och en svårförutsägbar Det blir ett modernt och betryggande försvar mot framtidens hot. Försvarsbeslutet för perioden –2001 fattas med en indelning i två etapper. Den först etappens försvarsbeslut fattades (prop. 1995/96:12, bet. 1995/96:UFöU1, rskr. 1995/96:44, bet. 1995/96:FöU1, rskr. 1995/96:45-46). Med den nu redovisade propositionen lägger regeringen fram förslag till den andra etappens försvarsbeslut avseende perioden –2001. I den första etappen av försvarsbeslutet tog ställning till säkerhetspolitiken, försvarspolitiken, övergripande mål och uppgifter för totalförsvaret, övergripande inriktning av total- försvarets utformning samt ekonomin för perioden. I den andra etappen föreslår regeringen att tar ställning till den säkerhetspolitiska kontrollstation som genomförts samt till den närmare inriktningen av det militära försvarets krigsorganisa- tion och det civila försvarets funktioner. Denna etapp omfattar också en inriktning av den militära grundorganisationen i fred samt verksamheten inom viktiga delområden. Säkerhetspolitiska kontrollstationer skall genomföras och presenteras för dels inför försvarsbeslutets andra etapp, dels . Kontroll- stationerna skall bidra till att det sker en fortlöpande politisk prövning av det säkerhetspolitiska läget och dess konsekvenser för totalförsvarets beredskap, omfattning, utveckling och förnyelse. Regeringen anser att följande övergripande mål skall gälla för det militära försvaret och därmed Försvarsmakten. Försvarsmaktens fundamentala uppgift är att i fred förbereda för att i krig försvara riket mot väpnade angrepp som hotar dess frihet och oberoende. Angrepp skall kunna mötas var det än kommer ifrån och hela landet skall kunna försvaras. Försvarsmakten skall kontinuerligt i fred och under kriser kunna övervaka och hävda rikets territoriella integritet i luften, till sjöss och på marken. Försvarsmakten skall kunna ställa kvalificerade förband och andra resurser till förfogande för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Försvarsmakten skall kontinuerligt genom i fred tjänstgörande och befintliga eller, vid behov, mobiliserade resurser kunna stödja samhället vid svåra påfrestningar i fred. I nuvarande omvärldsläge är de militära hoten starkt begräns- ade. Försvarsmakten skall emellertid ha förmåga att anpassa sig till förändrade krav och förutsättningar i detta avseende. På motsvarande sätt skall förmågan att lösa övriga uppgifter kunna anpassas. Försvarsmaktens beredskap skall därför medge att organisa- tionens huvuddel efter beslut har uppnått full krigsduglighet. Beredskap, organisation och planläggning skall vidare medge att Försvarsmaktens förmåga långsiktigt kan anpassas, dvs. utökas eller förändras för att motsvara framtida krav och behov. Regeringen föreslår att följande enheter läggs ned före med alla avvecklingsåtgärder genomförda före . Nedre Norra arméfördelningen, Försvarsområdesstaberna, , , , , , , , , och Följande enheter inrättas . Försvarsmaktens helikopterflottilj på Malmen Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum i Arméns taktiska centrum, marindistrikt inordnas i marinkommandoorganisa- tionen, örlogsskolor inordnas i örlogsskolor och i omorganiseras till Försvarsmaktens internationella kommando. Detta innebär i stort att regeringens förslag från grundorganisa- tionssynpunkt är att armébrigaderna reduceras från 16 till 13, arméfördelningsstaberna reduceras från 6 till 3, fördelningsförbanden i övrigt reduceras till sitt antal med ca en tredjedel, försvarsområdesstaberna reduceras från 26 till 16, ytstridsfartygen reduceras från 30 till 24, ubåtarna reduceras från 12 till 9, de rörliga kustförsvarsförbanden bibehålls medan de fasta kust- försvarsförbanden reduceras till ca hälften, stridsflygdivisionerna reduceras från 16 till 13, det lätta attackflyget avvecklas och flygbasbataljonerna reduceras från 24 till 16. Statsmakternas beslut om reduceringar av krigs- och grund- organisation kommer, enligt regeringen, att medföra en omfattande avveckling av mark, anläggningar och lokaler. Vid en avveckling som är en följd av statsmakternas beslut om begränsningar av verksamhet bör vid försäljningstillfället en nedsättning av stats- kapitalet ske med det bokförda värdet av mark, anläggningar och lokaler som skall avvecklas. bör få nyttja försäljningsintäkterna för att bestrida sådana kostnader som är en följd av avvecklingen. Härmed avses t.ex. kostnader för avyttrings- arbetet, vissa driftkostnader som kan uppstå medan avyttringen pågår och andra återställningskostnader än de som är en följd av miljöskyddslagens (1969:387) krav på Försvarsmakten att i egenskap av verksamhetsansvarig genomföra miljösanering. Försvarsmakten har i samband med avvecklingen skyldighet att genomföra miljösanering av berörda fastigheter. Kostnaderna för denna miljösanering kan bli betydande. Miljösaneringen bör få ske i SOU 2005:7 Några försvarsbeslut en sådan takt som resurserna medger men till dess sådan är genomförd bör driftkostnaderna belasta Försvarsmakten. Regeringen anser att det inte finns skäl att föreslå en ändring av den ekonomiska ram beslöt . Den innebar att en besparing om skall genomföras /95 t.o.m. . Regeringen föreslår att den för sammanlagda ekonomiska ramen för Utgiftsområde 6 Totalförsvar skall uppgå till . har beslutat i enlighet med de ovan redovisade förslagen från regeringen (bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109). I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 Utgifts- område 6) anger regeringen att omstruktureringen av grund- organisationen enligt försvarsbeslut har fullföljts. 8.3Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) Regeringen anför i propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) att behöver en försvarsmakt som är betydligt mindre till sin volym än tidigare, men som har hög kvalitet och som är allsidigt användbar till en mängd olika typer av insatser. Det är först genom kontrollstation som invasionshotet kan avskrivas som den dominerande grunden för totalförsvarsresursernas utformning. I stället för ett invasionsförsvar behövs ett insatsförsvar där möjlig- het till framtida anpassning är en viktig planeringsförutsättning. Den grundläggande utgångspunkten i regeringens förslag är den säkerhetspolitiska situationen i omvärlden och de förändringar som kan tänkas ske. Regeringen utgår från kontrollstationens beslut om säkerhetspolitikens mål och försvarspolitikens inriktning. Hänsyn har därutöver tagits till andra faktorer som ekonomisk och praktisk realiserbarhet, bindningar i befintlig organisation och beställningar av materiel samt personal- och näringspolitiska faktorer. Enligt beslut i kontrollstationen skall totalförsvarsresurserna kunna användas för att försvara mot väpnat angrepp, hävda vår territoriella integritet, bidra till fred och säkerhet i omvärlden och stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. Förslaget till ny grundorganisation syftar till att skapa förutsätt- ningar för den nya organisationen att med god kvalitet och på ett kostnadseffektivt sätt lösa uppgiften att producera, underhålla och omsätta insatsorganisationen samt att svara för utveckling och förnyelse. Strävan har varit att undvika nyskapande eller flyttning av förband och att koncentrera verksamheten till de befintliga förband som befunnits bäst lämpade. Regeringen föreslår att Försvarsmaktens grundorganisation ges följande utformning. Följande organisationsenheter läggs ned. Försvarsområdesstaberna i , , , , , , , , , , , , och Ostkustens marinkommando, / med Andra kustartilleri- brigaden, Organisationsenheterna läggs ned eller vid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer. Skånska flygflottiljen i läggs ned . Försvarets internationella kommando omlokaliseras från /till /. Omlokalise- ringen skall vara genomförd . Följande organisationsenheter inrättas. Operativ insatsledning, / Militärdistrikt med staber i , /, och Organisationsenheterna inrättas eller vid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer. Regeringens förslag om reduceringar av Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation kommer att medföra en omfattande avveck- ling av mark, anläggningar och lokaler. Regeringen anger även i denna proposition att bör få nyttja intäkterna från försäljningen av egendomen för att täcka sådana kostnader som är en följd av avvecklingen. Regeringen anför att den militära ledningsorganisationen skall utgöra en del av insatsorganisationen och dimensioneras för att försvara landet mot väpnat angrepp och hävda territoriell integritet samt för att kunna delta i internationell verksamhet. Lednings- organisationen skall medge ledning av behovssammansatta styrkor av krigsförband och ett integrerat utnyttjande av mark-, luft- och sjöstridskrafter. skall vidare bl.a. utformas för att öka förmåga att delta i internationellt säkerhets- främjande samarbete, fredsfrämjande och humanitär verksamhet. skall vara så utformad att den säkerställer samverkan med det civila försvaret. Den militära ledningsorganisationen bör koncentreras till färre nivåer och enheter än och en ny operativ och taktisk ledning bör införas. Den operativa nivån bör därmed reduceras till en enhet innebärande att nuvarande militärområdesstaber avvecklas och en ny organisationsenhet benämnd operativ insatsledning inrättas. Även den taktiska nivån bör reduceras genom att fördel- nings- och försvarsområdesstaber samt marinkommandon och flygkommandon avvecklas. Den taktiska ledningen utformas som ett armétaktiskt, marintaktiskt respektive flygtaktiskt kommando vilka bör samlokaliseras med operationsledningen. Den operativa insatsledningen kommer därmed att bestå av en operationsledning och tre taktiska kommandon. För regional territoriell ledning, stöd till frivilligorganisationer och för samverkan med totalförsvarets civila delar bör fyra militär- distrikt (Södra, Mellersta, Norra och ) inrättas med tillhörande staber och 29 militärdistriktsenheter. Den koncentra- tion av tillgängliga ledningsresurser som därmed uppnås innebär ett effektivt resursutnyttjande och en hög kompetens i respektive stab. har beslutat enligt regeringens förslag (bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1 Utgifts- område 6) anger regeringen att omstruktureringen av grund- organisationen efter besluten i allt väsentligt löper i enlighet med planeringen. De strukturella förändringarna är genomförda. Avvecklingen av fastigheter går snabbare än Försvarsmakten har planerat. 8.4Vårt framtida försvar – försvarspolitisk inriktning 2005–2007 (prop. 2004/05:5) I propositionen Vårt framtida försvar – försvarspolitisk inriktning 2005–2007 (prop. 2004/05:5), med de justeringar som anges i Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43), anför regeringen att arbetet med att genomföra den reform av försvaret som inleddes fortsätter. Den tidigare fokuseringen på invasionsförsvar ersattes då med en inriktning mot ett modernt, flexibelt och rörligt insatsförsvar. Målet för totalförsvaret är, enligt regeringen, att bevara vårt lands fred och självständighet genom att bidra till att hantera och förebygga kriser i vår omvärld, hävda vår territoriella integritet, försvara mot väpnat angrepp och värna civilbefolkningen och säkerställa de viktigaste samhälls- funktionerna i händelse av krig. Den gynnsamma utvecklingen i vår omvärld medger att vi kan minska volymen på totalförsvaret. Detta gör bl.a. att antalet förband, skolor och centra kan minskas. Försvarsmakten skall utveckla ett modernt och flexibelt insatsförsvar med hög tillgänglighet. Tonvikten bör ligga på operativ förmåga i närtid. Regeringen anser att den organisation som Försvarsmakten har föreslagit för en ekonomisk ram på –kan ligga till grund för verksamheten . De förband som inte ingår i den planen bör avvecklas . Regeringen gör bedöm- ningen att tillståndet i de förband som skall ingå i insatsorganisa- tionen 2005, i allt väsentligt motsvarar kraven på operativ förmåga. En utgångspunkt för förändringarna är att de skall leda till minskade driftkostnader och att kostnaderna för nyinvesteringar och omlokaliseringar skall minimeras. Sammantaget kommer förslagen i regeringens bedömning att leda till hyresbesparingar på ca . Regeringen bedömer att det behöver göras vissa anpassningar på de orter som får utökad eller förändrad verksamhet. Dessa investeringar beräknas kosta ca . Försvarsmaktens hyror blir ca , om man räknar in förändringarna som regeringen anser är nödvändiga och de investeringar som kommer att genom- föras fram till dess. Om man istället behåller den grundorganisation som beslutades kommer hyreskostnaderna att vara ca . De viktigaste förändringarna i regeringens förslag är följande. Regeringen bedömer att följande organisationsenheter bör läggas ned. Andra ytstridsflottiljen, / Ostkustens marinbas, / Arméns tekniska skola, Följande andra enheter bör läggas ned. trängbataljon vid I 5 i luftvärnsbataljon vid I 19 i signalbataljon vid I 19 i artilleribataljon vid I 19, varvid verksamheten inordnas i A9 i Inriktningen är att organisationsenheterna och de andra enheterna skall läggas ned eller vid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer samt att avvecklingen bör vara avslutad . Regeringen anser att följande organisationsenheter bör omlokali- seras. Första ubåtsflottiljen från /till Försvarsmaktens logistik från till Försvarsmaktens sjukvårdscentrum från till Försvarsmusikcentrum i till /Kungs- ängen Omlokaliseringarna skall inledas och vara avslutade . Regeringen anser att följande nya enheter bör inrättas eller vid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer. Försvarsmaktens tekniska skola, . Vidare anser regeringen att ett antal organisationsenheter bör omlokaliseras eller omorganiseras och att vissa verksamheter bör flyttas. Beträffande avvecklingen av anläggningar har Försvarsmakten prioriterat anläggningar med höga driftkostnader, anläggningar som är skadliga för miljön och anläggningar som innebär risk för tredje man. Huvuddelen av nedläggningsobjekten års försvarsbeslut är avvecklade.