sou · GTB340 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta uttalande från beskriver mycket tydligt den problematik som finns i förverkligande av mänskliga rättigheter, vilket vi även diskuterat i avsnittet 3.4. har i den gjorda utvärderingen av den Nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter talat om kommunernas viktiga roll i implementeringen av konventionsåta- ganden. 5.3.4Synpunkter rörande utbildning och bristen på lärare Detta strukturproblem är, enligt expertkommittén, även särskilt tydligt inom utbildningssystemet. Kommittén konstaterade att ut- bildning är grundläggande när det handlar om att skydda och främja landsdels- eller minoritetsspråk. Kommittén underströk därför att det krävs särskilda åtgärder för att göra undervisning mer tillgänglig i eller på de språk som berörs av den svenska ratifice- ringen. Kommittén uppmanade även de svenska myndigheterna att på ett mer aktivt sätt beakta sverigefinnarnas behov på utbildningsom- rådet: encourages the Swedish authorities to take into con- sideration in a more the needs of the Finns speaking population outside County especially in the field of education and in particular explore means of ensuring bilingual edu- cation provision within the municipal schools.24 Det verkar, enligt expertkommittén, också saknas regelbunden granskning samt sammanställning och publicering av regelbundna rapporter om undervisningen i eller på minoritetsspråk. 23Report of the Committee (2003) s 8 24Report of the Committee (2003) s 12 granskning av den svenska minoritetspolitiken konstaterade kommittén att det är helt grundläggande att utbilda lärare och ta fram läromedel för att åtagandena skall kunna efterle- vas och här finns det utrymme för förbättringar. fann att kravet i artikel 7 (att tillhandahålla undervisning på minoritetsspråken) försvåras för del ge- nom bristen på lärare i minoritetsspråken och bristande intresse för lärarutbildning i minoritetsspråk. During its visit to , was informed by the authorities that no application for teacher training in had been received and that therefore no courses had been organised lately. In the replies from the government it was stated that in the academic year 2000–2001 only one pupil followed the proposed courses. This is a clear sign that ther is a real need to promote the language and encourage its teaching, as was emphasised to the Committee by repre- sentatives of the speakers. This, combined with the fact that, ac- cording to the speakers, there is a great demand for teachers edu- cated in , is a clear sign that there is a real need to promote the ba- sic and further training of teachers in the language and encourage its teaching.25 Kommittén uppmanade svenska myndigheter att förbättra möjlig- heterna och uppmuntra att fler söker sig till lärarutbildningar i mi- noritetsspråk. 5.3.5Användning av minoritetsspråk i offentliga sammanhang noterade att det största problemet i använd- ningen av minoritetsspråk inom rättsväsende och offentliga myn- digheter verkar vara bristen på kompetens i att ta fram skriftliga dokument på dessa språk. Muntlig kommunikation verkar, enligt kommittén, fungera bra på finska och meänkieli, men räcker inte när det gäller samiska. Ett allmänt mål med minoritetsspråkskon- ventionen är att uppmuntra användningen av landsdels- eller mino- ritetsspråk i detta avseende. Om det fanns rättsliga texter och över- sättningar av relevant lagtext på minoritetsspråken, skulle detta, enligt kommitténs mening, bidra till att språken utvecklades och användes mer inom den offentliga förvaltningen. 25 Report of the Committee (2003) s 19 granskning av den svenska minoritetspolitiken 5.3.6Minoriteternas möjligheter till inflytande Kommittén ansåg att de statliga myndigheterna har upprättat en öppen dialog med företrädare för alla landsdels- eller minoritets- språken. Myndigheterna skulle enligt kommittén kunna beakta möjligheten att inrätta ett permanent forum för alla minoritets- språken, något som skulle möjliggöra en ständig dialog med var- andra och med myndigheterna. Kommittén ansåg vidare att en ak- tivare informationspolitik också skulle gynnas genom denna typ av forum, eftersom företrädare för de olika språken skulle få bättre tillgång till de möjligheter som erbjuds inom ramen för den statliga politiken. 5.3.7Minoriteters tillgång till media konstaterade att media spelar en viktig roll i da- gens samhälle i att främja användningen av landsdels- eller minori- tetsspråk. Kommittén ställde sig positiv till att vissa åtgärder har vidtagits för att göra radio- och TV-program tillgängliga på lands- dels- eller minoritetsspråk. Kommittén förväntar sig att se en posi- tiv utveckling i inom detta område . Resultaten är enligt kommittén mindre positiva när det gäller produktion av dagstidningar på minoritetsspråken. Det finns inga dagstidningar på samiska och mycket lite på meänkieli. Kommittén uttalade att eftersom myndigheterna redan är medvetna om denna brist, ser kommittén fram emot att i sin kommande utvärdering få informa- tion om hur detta förbättrats. beslutade att lämna ett antal rekommendationer rörande tillämpning av konventionen.26 rekommenderade svenska myndigheter att ta hänsyn till alla expertkommitténs påpekanden och särskilt prio- ritera följande: 26 , Recommendations RecChL(2003)1 of on the Application of Charter for Regional or Minority languages by , 19 2003 granskning av den svenska minoritetspolitiken 1.vidta omedelbara åtgärder för att göra undervisning i landsdels- eller minoritetsspråk mer lättillgänglig, ta fram läromedel och förbättra lärarutbildning på alla utbildningsnivåer, 2.underlätta och främja användningen av samiska, finska och meänkieli i kontakten med rättsväsende och offentliga myndig- heter i de definierade delarna av , 3.stödja framtagandet av eller utvecklingen av minst en dagstid- ning på samiska och en på meänkieli, 4.förbättra situationen för det finska språket utanför det finska administrativa området i den offentliga förvaltningen och i synnerhet i fråga om utbildning. granskning visar på svagheter i den svenska im- plementeringen av konventionsåtagandena. De utvärderingar som gjorts av den svenska minoritetspolitiken på uppdrag av i och konstitutionsut- skott på förstärker denna bild. Tanken med att lämnar synpunkter till de underteck- nande staterna är att komma till rätta med brister och att bättre uppnå de i konventionerna angivna målen. Genom att ge minorite- ter skydd och främja deras språk ges minoriteterna möjlighet att fortleva och vara en värdefull del av den svenska kulturen. Jag konstaterar att resultaten från de svenska utvärderingar som gjorts av nuvarande system tillkommit efter expertorganens granskningar.27 De gjorda svenska utvärderingarna förstärker den bild som kan skönjas i granskning på flera områden. Efter rapporter blir förhållandena allt tyd- ligare. Den svenska minoritetspolitiken är alltjämt inne i en fas där de rättigheter som minoritetsspråkslagstiftningen skall garantera inte kan nyttjas fullt ut. Det svenska regelverket uppfyller konven- tionens åtaganden, men den bristande tillämpningen gör att de 27 Rapporten från rådgivande kommitté (ramkonventionen) lämnades . Den av och framtagna uppföljningsrapporten (se avsnitt 4) publicerades först efter detta . (minoritetsspråks- konventionen) besök i skedde och kommitténs rapport lämnades . Det framgår inte av kommitténs rapport om de har haft tillgång till och Ekenbergs resultat. granskning av den svenska minoritetspolitiken konventionsbaserade minoritetsrättigheterna inte förverkligas i praktiken. Ett bristande engagemang och låg ambitionsnivå i mino- ritetsfrågorna försvårar förvekligandet på en del områden. Reger- ingen har vidtagit en del åtgärder för att komma till rätta med pro- blemen, men det kan ifrågasättas om åtgärderna varit tillräckliga. Det kan i vart fall inte påstås att de problem som på- pekat fullt ut har lösts.