sou · GTB366d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Kvinnors våld är inte alls lika omfattande och allvar- ligt som mäns när man jämför våldets frekvens, grovhet, konsek- venser och offrets känsla av säkerhet och välbefinnande.219 I stort sett samma resultat gav British Crime Survey, en enkätundersök- ning av ett representativt urval av knappt 22 500 kvinnor och män i och Wales.220 En slutsats är att kvinnors våld i nära relatio- ner är kraftigt överskattat i den typ av studier som inte tar hänsyn till dessa faktorer utan enbart ser till en eller flera enskilda händel- ser.221 Dessa resultat är inte förvånande, mot bakgrund av att mäns våld mot kvinnor är ett uttryck för en maktordning som har varit insti- tutionaliserad och legitim. Män har haft rätten att aga sin hustru, samma rätt som föräldrar haft gentemot sina barn och husbonden i relation till sitt tjänstefolk. Det motsatta förhållandet har aldrig förekommit. Både forskningsöversikten och den jämförande stu- dien visar på vikten av att studera våld i nära relationer på ett sätt som sätter våldet i sitt sammanhang, inte minst vad gäller tidsperio- 218Nationellt råd för kvinnofrid (2003b). 219Dobash & Dobash (2004). 220Walby & (2004). 221Dobash & Dobash (2004). Mäns våld mot kvinnor den och frekvensen liksom offrets upplevelse, liksom att skilja på våld av olika grovhet.222 Ur detta perspektiv är analysen och sätten att redovisa resultaten i Slagen dam problematiska. Ett exempel är att författarna företrädelsevis redovisar resultaten utifrån måttet alla våldserfarenheter sedan respondentens 15-årsdag och i mycket mindre utsträckning måttet våldserfarenheter . Dessutom slås ofta olika typer av våldserfarenheter i olika sammanhang och olika tidpunkter ihop i resultatredovisningen. Ett sådant angreppssätt ger en mycket hög andel våldsutsatta och för- mår inte särskilja vilka grupper som blir mest utsatta , vilka som blir utsatta för det grövsta våldet och vad konsekvenserna blir av detta. Detta riskerar att öppna för ett bakslag i frågan genom att mäns våld mot kvinnor i nära relationer likställs med kvinnors våld mot män. Det är ytterst angeläget att alla olika kategorier av offer för alla typer av våld får samhällets hjälp och stöd, men vi menar att det inte är just jämställdhetspolitikens uppgift att hantera kvinnors våld mot män och inte heller primärt våld i samkönade relationer. Jämställdhetspolitikens uppgift är, utifrån dess begränsade resurser, verka för en jämlik relation mellan kvinnor och män som grupper. Regeringen har i det jämställdhetspolitiska målet på området dess- utom ställt sig bakom förståelsen av sexualiserat våld som uttryck för en ojämlik maktrelation mellan könen, där män är överordnade och kvinnor underordnade. Vi ställer oss tveksamma till om denna analys utan vidare kan överföras att gälla våld inom samkönade relationer och särskilt inte kvinnors våld mot män i nära relationer. Det pågår en diskussion om denna fråga inom forskningen. Vår bedömning är att statliga medel bör användas för att stödja kommunernas utvecklingsarbete och andra offentliga insatser, bl.a. Rikskvinnocentrums verksamhet. Detta utvecklingsarbete bör ske i samarbete med frivilligorganisationer, bl.a. kvinnojourer, för att ta tillvara deras kunskap och erfarenhet liksom för att få till stånd väl fungerande samverkan. Frivilligorganisationernas verksamhet är värdefull som komplement till offentliga insatser. Insatser mot mäns våld mot kvinnor är emellertid ett offentligt ansvar och som all offentlig verksamhet ska även denna granskas och ansvar utkrä- Mäns våld mot kvinnor En kraftig ökning av medel till frivilligorganisationer verkar inte i denna riktning. Därutöver stödjer vi förslaget att formule- ringarna i socialtjänstlagen (5 kap. 11 § SoL) om socialnämndens ansvar om att ge stöd och hjälp till brottsoffer bör skärpas. Vi vill framhålla de särskilt sakkunniga i jämställdhet på länssty- relserna som viktiga aktörer i sammanhanget, inte minst som en samordningsfunktion. Ett förslag i detta betänkande är att läns- styrelserna ska översätta de nationella jämställdhetspolitiska målen till regionala mål och utifrån detta utarbeta en länsstrategi. Den ska fungera som en plattform för en lokal agenda för jämställdhet i kommunerna. I detta arbete ska frågan om mäns våld mot kvinnor inarbetas.223 Eftersom förutsättningar och behov varierar mellan kommu- nerna, inte minst p.g.a. de stora skillnaderna i kommunernas stor- lek, är länsnivå en lämplig nivå för mer institutionaliserad samver- kan, dels mellan kommunerna, dels mellan polis, åklagarväsende och länsstyrelser. Verksamheten för de tre sistnämnda är länsinde- lad. Länsstyrelserna har dels tillsynsansvar över en rad verksamhe- ter som har ansvar för våldsutsatta kvinnor och barn liksom vålds- utövande män, dels finns där särskild kompetens i frågan genom de särskilt sakkunniga i jämställdhet. Ett exempel är , där det finns ett förslag att genom samverkan inrätta ett länskvin- nocentrum dit våldsutsatta kvinnor och deras barn från hela länet ska kunna vända sig för att få stöd, skydd och vård.224 Vi delar Utredningens om kvinnofridsuppdragen uppfattning att prioriterade områden för offentliga insatser bör vara resurser, orga- nisation, kunskap och förståelse. Men mot bakgrund av det resone- mang som fördes i föregående avsnitt vill vi tona ner den betydelse och de möjligheter som utredningen tillmäter den speciella köns- maktförståelse som förordas. Ett sådant renodlat perspektiv som utesluter möjligheten av att kompletteras med andra perspektiv och förklaringsmodeller riskerar att bli kontraproduktivt. Att utvärdera och förbättra olika verksamheters resultat när det gäller att minska mäns våld mot kvinnor och lindra dess skadeverkningar är viktigare än att anlägga rätt teoretiskt perspektiv. Vi vill här hänvisa till det arbete och de förslag som Nationellt råd för kvinnofrid har presen- terat.225 223Se vidare kapitlet om stärkt styrning i jämställdhetspolitiken. 224Länsstyrelsen (2005). 225Nationellt råd för kvinnofrid (2003c). Mäns våld mot kvinnor Vår bedömning är att möjligheten bör övervägas att tillskapa ett eget politikområde eller en särskild samordningsfunktion för rege- ringens politik rörande våld i vid mening, inte enbart mäns våld mot kvinnor. Vi lägger inte detta som förslag, men vill snarare väcka frågan som ett underlag för framtida arbete och förslag. Våld är en tvärsektoriell fråga i regeringens politik. Frågan kräver samar- bete mellan en rad politikområden inom , Jus- titiedepartementet, , och , bl.a. socialtjänstpolitik, äldrepoli- tik, hälso- och sjukvårdspolitik, barnpolitik, handikappolitik, rätts- väsendet, integrationspolitik, demokratipolitik, försvarspolitik, utrikes- och säkerhetspolitik, internationellt utvecklingssamarbete, migrationspolitik, forskningspolitik och utbildningspolitik. Inom jämställdhetspolitiken har frågan vuxit i omfattning och även for- mer av våld som inte primärt kan härledas ur en jämställdhetsprob- lematik förväntas hanteras inom jämställdhetspolitiken. Jämställd- hetspolitiken bör fortsättningsvis ha kvar ett eget mål rörande mäns våld mot kvinnor och fungera initierande och pådrivande i dessa frågor.226 226 För en fördjupning av hur området våld mot kvinnor kan följas upp, se bilaga 2. Mäns våld mot kvinnor , , (2004) Barn som bevittnat våld mot mamma – en studie om kvinnor och barn som vistas på Kvinnojourer i . Amnesty (2004a) Har ej prioriterat frågan. En undersökning om svenska kommuners arbete för att bekämpa mäns våld mot kvin- nor. Amnesty (2004b) Mäns våld mot kvinnor i nära relationer. En sam- manställning om situationen i . och (2003) Statistiska meddelanden AM 68 . , , (2001) När var och en sköter sitt Hur ser stöd och hjälp ut till misshandlade kvinnor i kom- muner utan kvinnojour? arbetsrapportserie nr 21. BRÅ (2000a) Apropå nr 3. BRÅ (2000b) Förbud mot köp av sexuella tjänster. Tillämpningen av lagen . , (2001) Upprepad utsatthet för brott. de los , , (2005) Intersektionalitet: kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. de los , (2003) Patriarkala enklaver eller ingenmans- land? Våld, hot och kontroll mot unga kvinnor i . Integra- tionsverkets skriftserie IV. de los , , , , (red.) (2003) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . de Vylder, (2004) Costs of male violence. I , m.fl. (2004) Ending gender-based violence. A call for global action to involve men. A summary of research. Diesen, (2004) Helfalsk polisstatistik om våldtäkter. Mäns våld mot kvinnor Diesen, (2005) Om positiv och negativ särbehandling i straffprocessen. I Diesen, , , , , & , inför lagen. : Natur & Kultur. Dir. 2003:112 Uppföljning och utvärdering av Kvinnofridspropositio- nens myndighetsuppdrag ur ett könsmaktsperspektiv. Dir. 2005:32 stöd till våldsutsatta kvinnor. & Dobash, R. (2004) Womens vio- lence to men in intimate relationships. Working on a puzzle. 33, nr 3, Advance Access publication . , , (2003). En utvär- dering av lagen och dess tillämpning. , (2004) The Swedish the Pur- chase of . Best Practices for Prevention of Prosti- tution and Trafficking in Human Beings. I Violence Against Women vol. 10, nr 10, , s. 1187–1218. , (2004) Hedersmordet på : debatt, feno- men, projektion i Kulturella perspektiv 2004:3 s. 36–42. , (1997) Mäns våld mot kvinnor. En kunskapsöversikt om kvinnomisshandel och våldtäkt, dominans och kontroll. : Natur & Kultur. , (2001) Unprotected by the swedish welfare state revisited: Assessing av decade of reforms for battered women. 24, nr 1, s. 39–52. , (1994) Motsträvighet som anomali i rättsväsen- det. Poliser och åklagare om kvinnomisshandel. Estrada, , (2004) Exposure to threatening and violent behaviour among single mothers. The Significance of Lifestyle, Neighbourhood and Welfare Situation. 44, nr 2, s. 168–187. , , , , Gullvåg , , , , , , Lang , , (2004) Ending gender-based violence. A call for global action to involve men. A summary of research. Mäns våld mot kvinnor SOU 2005:66 FN (1993) Declaration on the Elimination of Violence against Women. , (2002) Feminism. : Bilda förlag. Gumbel, (2000) Hörd angående misshandel. Polisens proto- koll vid förhör med misshandlade kvinnor och misstänkta män. Text- och fackspråksforskning TeFa 38. diska språk, . Hearn, (2002) Mens violences to women, gendered power and non-violent institutions. I Kön och våld i . Rapport från en konferens i Köge, , 23–, , TemaNord 2002:545. , , (2003) Det är nåt särskilt med den här frågan. Om det lokalpolitiska samtalet om mäns våld mot kvinnor. , , (2004) Våldet ser likadant ut i samkönade relationer. Kvinnotryck nr 8, – . , (2001a) Inledning. I Våga se – kunna handla. Utväg – samverkan för kvinnofrid. , (2001b) Ett helhetsperspektiv. I Våga se – kunna handla. Utväg – samverkan för kvinnofrid. Häll, (2004) Offer för våld och hotelser bland kvinnor och män 1980-2003. (2004a) Regeringens insatser för ungdomar som riskerar hedersrelaterat våld. Faktablad Ju 04.17, . (2004b) PM Uppdrag till . Lagrådsremiss (2004) En ny sexualbrottslagstiftning. , , (red.) (2004) Debatten om hedersmord. Feminism eller rasism. : Svartvitts för- lag. Mäns våld mot kvinnor , Bo (1998) Sex i . Om sexuallivet i . , (2004) Violence against Women in : a Description and Evaluation of two new Laws Aiming to Protect Women. in Criminology and Crime Prevention vol. 5, s. 1–16. , (2004) Våldets normaliseringsprocess. , , , , , , , (2001) Slagen dam. Mäns våld mot kvinnor i jäm- ställda – en omfångsundersökning. , (2003) Intersektionalitet – ett användbart begrepp för genusforskningen. Kvinnovetenskaplig tidskrift nr 1, s. 47–56. (2005) Förslag till Länsstrategi Kvinnofrid i –2010. Regional samver- kansgrupp för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. (1994) Sexuality. (red.) Parallell Trends in the Humanities and Social Sciences s. 257–287. : Westview Press. (2004) Sexualbrott. 2001–2003. , (2002) När det overkliga blir verklighet: mödrars situation när deras barn utsätts för sexuella övergrepp av fäder. , (2004) Mäns våld mot kvinnor: synliga mödrar och osynliga barn: en genomgång av svenskt offentligt tryck, fack- litteratur och forskning om mäns våld mot kvinnor och våld/ sexuella övergrepp mot barn. Avdelningen för samhällsvetenskap- lig genusforskning, . , , (2004) Sexindustrin på nätet: aktörer, innehåll, relationer och ekonomiska flöden. , (2004) Mäns könsköp – en meningsbärande handling på flera nivåer. I: Kolfjord & (2004) Hälsans sociala villkor. Mäns våld mot kvinnor , , , , , , (2003) Kärlek och sex på Internet. Nationellt råd för kvinnofrid (2001a) Kommunerna som blundar för mäns våld mot kvinnor. Nationellt råd för kvinnofrid (2001b) När man slår mot det som gör ont – våld mot kvinnor med funktionshinder. Nationellt råd för kvinnofrid (2002) Han var väl inte alltid så snäll – våld mot äldre kvinnor. Nationellt råd för kvinnofrid (2003a) Vi skulle inte bli svenskar. Vi skulle lyda. Nationellt råd för kvinnofrid (2003b) Kvinna slår kvinna, slår man – Homosexuell partermisshandel. Nationellt råd för kvinnofrid (2003c) Råd för kvinnofrid till regeringen. Slutrapport från Nationellt Råd för Kvinnofrid. , (2002) Våld mot kvinnor i nära relationer. En kart- läggning. (2004) Nordic-Baltic campaign against trafficking in women: final report 2002. (2005) Kön & Våld. Ett nordiskt forsknings- program 2000–2004. (1997) Regeringsbeslut nr 2, dnr A97/3077/JÄM. (1999) Kvinnofrid en sammanfattning av regeringens proposition 1997/1998:55. (2001) Uppföljning av Kvinnofridsreformen. (2004) Prostitution och handel med kvinnor. Piispa, , (2001) The price of violence : the costs of men's violence against women in . : Statistics , . Mäns våld mot kvinnor Pringle, (2005) Neglected issues in Swedish child protection policy and practice: age, ethnicity and gender. (red.) Tackling mens violence in families: Nordic issues and dilemmas. : Policy Press. Regeringens proposition 1987/88:105 Jämställdhetspolitiken inför 90-talet. Regeringens proposition 1990/91:113 Olika på lika villkor. Regeringens proposition 1993/94:147 Delad makt delat ansvar. Regeringens proposition 1997/98:55 Kvinnofrid. Regeringens proposition 2004/05:147 Ett utvidgat skydd mot köns- diskriminering. Regeringens proposition 2004/05:45 En ny sexualbrottslagstiftning. RFSL & SKR (2001) Våld i lesbiska relationer. En skrift i sam- arbete mellan och . (2003) Handel med kvinnor. RKP KUT Rapport 2003:1. (2004) Människohandel för sexuella ändamål. RKP KUT Rapport 2004:2. ROKS (1999) Kvinnojourskunskap: en översikt av kvinnojourernas kunskap om sexualiserat våld, speglad mot aktuell forskning. Rying, (2001). Dödligt våld mot kvinnor i nära relationer. SCB (2004) Offer för våld och egendomsbrott 1978–2002. Rapport nr 104 i serien Levnadsförhållanden. Skjørten, (2004) Kvinnemisshandling – kunnskap og poli- tikk. I Kvinneforskning nr 3/2004. SKR (2004) Barn på kvinnojour. En handbok från SKR. : Premiss förlag. (2000) Kännedom om prostitution –1999. SoS- rapport 2000:5. Mäns våld mot kvinnor (2002) Myndighetsgemensamma uppdrag om våld mot kvinnor. (2003a) Social tillsyn 2002. Resultat av länsstyrelser- nas tillsyn. (2003b) Våldsutsatta kvinnor – Ett utbildningsma- terial för hälso- och sjukvårdens personal. (2004a) 5 kap. 11 § SoL – en uppföljning av social- tjänstens arbete. (2004b) Social tillsyn 2003. Resultat av länsstyrelser- nas tillsyn. (2004c) Kännedom om prostitution . SOU 1979:56 Steg på väg Nationell handlingsplan för jämställdhet utarbetad av . SOU 1994:56 Ett centrum för kvinnor som våldtagits och misshand- lats. Betänkande av prostitutions- utredning. SOU 1995:60 Kvinnofrid. Huvudbetänkande av Kvinnovåldskom- missionen. SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet. Slutbetänkande av Kommittén Välfärdsbokslut. SOU 2004:117 Nytt nationellt , ombildning av RKC. Betänkande av utredningen om ombildning av Rikskvin- nocentrum. SOU 2004:121 Slag i luften. En utredning om myndigheter, mans- våld och makt. Betänkande av Utredningen om kvinnofridsupp- dragen. Soukkan & (2000) Grov kvinnofridskränkning. En kart- läggning. , (2003) Mäns våld mot kvinnor – ett diskursivt slag- fält. Reflektioner kring kunskapsläget. Mäns våld mot kvinnor , (under publicering) Ökad målstyrning och ny kunskap inom jämställdhetsområdet. I , Bo & , (red.) Bortom den starka statens politik. Stoc- kholm: . Walby, , (2004) Domestic violence, sexual assault and stalking: Findings from the British Crime Survey. : , Development and Statistics Directorate. Walby, (2004) Reducing gendered violence. I Kön och våld i . Rapport från en konferens i Köge, , 23–, , TemaNord 2002:545. Wendt (2002) Rädslans politik. Våld och sexualitet i den svenska demokratin. (2005) Årsredovisning 2004. 11Stärkt styrning i jämställdhetspolitiken Dagens jämställdhetspolitiska mål kan ses om avlagringar av jämställdhetspolitik. Att kvinnor skall ha samma rätt och möjlighet som män till arbete och egen försörjning har varit centralt då jämställdhet formades till ett politikområde. Efter hand har fler frågor blivit en del av jämställdhetspolitiken, vilket bland annat kan förklaras av genusforskningens framväxt och den kunskapsutveckling som jämställdhetspolitiken har tillgodogjort sig.1 Förändringen har beskrivits som en förflytt- ning av fokus från individ till struktur – från individuella till strukturella förklaringsmodeller, från förändring av individers attityder och värderingar till förändring av strukturella maktrela- tioner.2 Förutom att nya frågor successivt har fått betydelse och att den kunskapsbas som politiken vilar på har utvecklats, har också strate- gier och arbetssätt för genomförandet av politiken förändrats. Betydelsen av vilka strategier och arbetsmetoder som används för att genomföra jämställdhetspolitiken har betonats allt mer . Metodutveckling har kommit att få en särskild plats inom jämställdhetsfältet. I detta kapitel ligger fokus på just effektiviteten i genomförandet av politiken genom att styrningen av politiken analyseras. Redan inledningsvis i utredningens arbete lämnades uppdrag till Statskontoret att göra en studie av hur målstyrningen fungerat samt hur ändamålsenlig och effektiv den jämställdhetspolitiska organisationen varit. Statskontoret ombads beakta frågor om vilka effekter målstyrningen inom jämställdhetspolitiken gett upphov till, hur uppföljningen har fungerat och hur kopplingen ser ut mellan målen inom jämställdhetspolitiken och de jämställdhetsmål som formulerats inom andra politikområden. 1Svensson, (2005). Se även kapitlet Från genussystem till könsmaktordning: en begreppsdiskussion. 2Svensson, (2005). Stärkt styrning i jämställdhetspolitiken sin rapport effektivare jämställdhetspolitik . Rapporten utgör ett underlag i detta kapitel. Jämställdhetspolitiken, liksom alla andra politikområden, omfattas av resultatstyrningen i staten. Resultatstyrning innebär i stora drag att regeringen sätter mål, delegerar ansvar till myndigheter för hur målen skall uppnås och myndigheterna återrapporterar om upp- nådda resultat. I resultatstyrningen ingår flera styrmedel: planering, målformulering, särskild prövning, resultatuppföljning, utvärdering och dialog mellan departement och myndighet kring mål och resultat. Resultatstyrningen förutsätter uppföljning från såväl myndigheternas sida som från regeringen. Den statliga verksamheten delas in i utgiftsområden och politik- områden. Reformen med att dela in den statliga verksamheten i politikområden genomfördes och jämställd- hetspolitiken kom att bli ett av 47 politikområden. Någon föränd- ring av jämställdhetsmålen gjordes inte i samband med detta. Ett motiv till utvecklingen av politikområden var att få en tydligare koppling mellan mål, insatser (verksamhet och kostnader) och resultat. sätter utgiftsramar för utgiftsområdena och beslutar om mål och resurser för politikområdena. Varje politikområde har ett övergripande mål och i förekommande fall delmål. Politik- områdena delas i sin tur in i verksamhetsområden och verksam- hetsgrenar. Det är regeringen som sätter mål på dessa nivåer. Målen anges i myndigheternas årliga regleringsbrev. kan också innehålla särskilda uppdrag till myndigheterna vid sidan av den ordinarie verksamhetsstrukturen men som faller in under myndighetens verksamhetsområde. Vissa politikområden har flera mål på övergripande politikområdesnivå. Antalet verksamhets- områden och verksamhetsgrenar varierar mellan politikområdena. Den gällande verksamhetsstrukturen för jämställdhetspolitiken ser ut enligt figuren nedan: Stärkt styrning i jämställdhetspolitiken Figur 11.1 Verksamhetsstruktur för jämställdhetspolitiken Kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. All förekomst av könsdiskriminering skall upphöra på arbetsmarknaden och i genomsyra alla delar av beslutsprocesser och verksamheter inom samhällets olika områden i syfte att skapa förutsättningar för en fungerande jämställdhet. Den statliga styrningen av kommuner och landsting sker genom lagstiftning, genom att myndigheter gör uppföljningar, stödjer eller utövar tillsyn över den kommunala eller landstingskommunala verksamheten samt genom andra typer av styrmedel, till exempel ekonomiska.3 Det kan också handla om samverkan mellan stat och kommuner kring olika frågor. Kommunallagen (1991:900) reglerar kommunernas verksamhet i stort. Jämställdhet finns inte uttryckt i kommunallagen, men prin- cipen om likställighet gäller även kön och det uttrycks i 2 kap. 2 § där det sägs att Kommuner och landsting skall behandla sina medlemmar lika, om det inte finns sakliga skäl för något annat. I övrigt regleras den kommunala verksamheten av speciallagarna och i vissa av dessa uttrycks jämställdhet. Stärkt styrning i jämställdhetspolitiken Kommunernas olika roller och statens styrning Kommunerna (vilket även inkluderar landstingen) har betydelse för jämställdhetspolitiken i flera avseenden och utifrån flera roller. För det första är kommuner politiska organisationer och utgör en del i samhällsorganisationen, dvs. den struktur som skall förverkliga de beslut som tas av regering och riksdag.4 Kommunerna är viktiga i den lokala demokratin och de utgör en nivå där makt fördelas och beslut fattas som har stor betydelse för människors levnadsvillkor. Kommunerna är sålunda viktiga när det gäller jämställdhetspoliti- kens mål om att kvinnor och män skall ha samma makt och infly- tande. Liksom på riksnivå har partierna på nivå en central roll i strävan mot en jämn representation av kvinnor och män, men kommunerna har också ett ansvar när det gäller andra aspekter av jämställdhet i den lokala demokratin. Genom främst politikområdet demokratipolitik hanterar staten frågor som rör den lokala demokratin. Inom demokratipolitiken uttrycks kvinnors brist på reell makt och inflytande som ett fundamentalt demokratiproblem.5 Regeringens metod att styra jämställdhetsaspekten i det lokala demokratiarbetet har främst varit att uppmuntra goda exempel (t.ex. projektet för Demo- krati 2002), skapa arenor för erfarenhetsutbyte mellan t.ex. för- troendevalda och att ta fram forskning. I statistiken om de förtro- endevalda i kommuner och landsting som normalt publiceras efter de nationella valen beskrivs och analyseras könsfördelningen bland de förtroendevalda i kommunerna.6 För det andra är kommunerna stora arbetsgivare. Mot bakgrund av att av kvinnorna på arbetsmarknaden är anställda i kommuner och landsting och att kvinnor utgör av alla anställda i kommunsektorn, har kommunerna stor betydelse när det gäller kvinnors anställnings- och arbetsvillkor på arbetsmark- naden. Som arbetsgivare har kommunerna en skyldighet att följa jämställdhetslagen, men de kan även beröras av andra statliga insat- ser som riktar sig till arbetsgivarna och där jämställdhetsaspekter lyfts fram. Det kan till exempel röra sig om statliga insatser för att 2004/04:1. Budgetpropositionen, UO 1, Demokratipolitik. 6Se till exempel Rapporten Det nya seklets förtroendevalda utgiven av , 2004. Stärkt styrning i jämställdhetspolitiken