sou · GTB3120 · 2006-01-01 00:00:00 — Bestämmelserna i 46 § tredje stycket konsumentköplagen om reklamation med anledning av anspråk mot näringsidkare i tidigare säljled tillämpas också när konsumententen vill rikta anspråk mot någon som är kommittent. 25 § Om kommissionären försätts i konkurs, får konkursboet kräva kommittenten på täckning för alla förpliktelser som tredje man kan göra gällande i konkursen och som enligt kommissions- avtalet skall bäras av kommittenten och som denne inte fullgjort. Detta gäller även om kommissionären enligt avtalet inte har rätt till förskott. En prestation som kommittenten enligt första stycket utger till konkursboet skall ingå i detta, såvida inte konkursboet är redovis- ningsskyldigt mot kommittenten för det som mottagits. Efterger tredje man en fordran mot kommissionären sedan denne blivit försatt i konkurs, påverkar det inte konkursboets rätt att kräva täckning av kommittenten för fordringen. Om anspråk mot tredje man 26 § Kommissionären får göra gällande anspråk mot tredje man på grund av avtalet med denne. Det gäller även sedan kommissionä- rens uppdrag upphört. Kommittenten får ta över rätten att kräva tredje man, om denne är i dröjsmål med sin prestation eller om kommissionären brustit i sin redovisningsskyldighet eller handlat oredligt mot kommitten- ten. Kommittenten skall underrätta kommissionären, om han vill ta över rätten att kräva tredje man. Om kommissionären begär det, skall kommittenten också betala eller ställa säkerhet för en fordran som kommissionären har mot kommittenten och som är sådan att kommissionären sedan fordringen förfallit för dess betalning får förfoga över ett anspråk mot tredje man enligt 12 § tredje stycket. Kommittenten får inte ta över rätten att kräva tredje man, om kommissionären själv fullgör tredje mans prestation till kommit- tenten. 27 § Ett anspråk mot tredje man på grund av dennes avtal med kommissionären är förbehållet kommittenten framför kommissio- närens borgenärer. Ett sådant anspråk får utmätas för kommissio- närens skulder endast om denne fullgjort tredje mans skyldighet enligt avtalet eller har rätt att förfoga över anspråket enligt bestämmelserna i 12 § tredje stycket. Om kommissionären försätts i konkurs, får kommittenten ta över rätten att kräva tredje man. Vid ett sådant övertagande gäller bestämmelserna i 26 § andra stycket andra och tredje meningarna och tredje stycket. Om betalning för sålda varor sker till kommissionärens kon- kursbo, skall konkursförvaltaren redovisa beloppet till kommit- tenten. 28 § Gör kommittenten gällande fordringsrätten, måste han på tredje mans begäran ställa säkerhet för vad tredje man enligt 30 § andra stycket kan befinnas skyldig att prestera till kommissionären. Han behöver dock inte ställa säkerhet om han för tredje man pre- senterar ett skriftligt erkännande från kommissionären om att han har rätt att göra anspråket gällande, inte heller om kommissionären lämnat ett meddelande härom direkt till tredje man. 29 § Har tredje man presterat till kommissionären trots att kom- mittenten tagit över rätten att kräva honom, får tredje man ändå åberopa prestationen gentemot kommittenten, om han varken insåg eller borde ha insett att kommissionären inte längre hade rätt att göra anspråket gällande. 30 § Har tredje man fullgjort sin prestation till kommittenten trots att kommissionären hade kvar rätten att göra anspråket gäl- lande, måste tredje man prestera enligt avtalet även till kommissio- nären i den utsträckning denne visar sig ha lidit skada av att presta- tionen inte skett till honom. Har kommittenten åberopat ett skriftligt erkännande från kom- missionären om att han har rätt att göra anspråket gällande, eller har kommissionären lämnat ett meddelande härom direkt till tredje man, och visar sig sedan erkännandet eller meddelandet vara ogil- tigt, behöver tredje man inte prestera till kommissionären enligt första stycket, om han varken kände till eller borde ha känt till den omständighet som medförde ogiltigheten. Det gäller dock inte om rättshandlingen var ogiltig på grund av någon omständighet som anges i 17 § lagen (1936:81) om skuldebrev. 31 § Mot krav från kommissionären på betalning för sålda varor får tredje man kvitta med en motfordran som han har hos kommis- sionären eller kommittenten. I den utsträckning kommissionären visar att han lider skada av kvittning med en motfordran hos kom- mittenten får kvittning med en sådan fordran dock inte ske. Mot krav från kommittenten på betalning av en köpeskillings- fordran får tredje man kvitta med en motfordran hos kommitten- ten. Han får också kvitta med en motfordran hos kommissionären, om han förvärvat motfordringen innan han insåg eller borde ha insett att kommissionären inte längre fick göra gällande fordringen mot honom. Förföll motfordringen efter denna tidpunkt och efter den tidpunkt då fordringen mot tredje man förföll, får tredje man dock inte kvitta. 32 § Om kommittenten återkallar eller kommissionären avsäger sig uppdraget, får den andra parten inte kräva fullgörelse. I fall av återkallelse eller avsägelse kan parten dock bli skadeståndsskyldig i enlighet med vad som sägs i 43 §. 33 § Ett varaktigt kommissionsavtal, som inte har ingåtts , får av kommissionären eller kommittenten sägas upp att upp- höra efter den uppsägningstid som anges i andra stycket. Uppsägningstiden är en månad av upp- dragstiden. Uppsägningstiden förlängs sedan med en månad för varje påbörjat år av uppdragstiden till dess att uppsägningstiden uppgår . Parterna kan inte i förväg avtala om kortare uppsägningstid än som sägs i andra stycket. Dock får de avtala att uppsägning från kommissionärens sida får ske med tre månaders uppsägningstid även om uppdragstiden har varat eller längre. Om parterna avtalar om längre uppsägningstid än som sägs i andra stycket, får uppsägningstiden inte vara kortare vid uppsäg- ning från kommittentens sida än vid uppsägning från kommissio- närens sida. Uppsägningstiden räknas från utgången av den kalendermånad då uppsägningen skedde. 34 § Ett varaktigt kommissionsavtal, som ingåtts , upphör vid avtalstidens slut. Om parterna fortsätter kommissionsförhållandet efter avtalsti- dens slut, skall avtalet därefter betraktas som ett icke tidsbestämt avtal. Vid beräkningen av uppsägningstiden enligt 33 § för ett sådant avtal skall hänsyn tas till hela den tid som kommissionsför- hållandet har varat. 35 § Kommissionären eller kommittenten får säga upp avtalet med omedelbar verkan, om 1.motparten har underlåtit att fullgöra sina förpliktelser enligt avtalet eller lagen och avtalsbrottet är av väsentlig betydelse för den andre samt motparten insåg eller borde ha insett detta, eller 2.det annars finns en viktig grund för att frånträda avtalet i för- Den som vill säga upp avtalet skall göra detta inom skälig tid efter det att han fick eller borde ha fått kännedom om den omständighet som han åberopar. Gör han inte det, förlorar han rätten att åberopa omständigheten. 36 § Om kommissionären eller kommittenten försätts i konkurs, upphör kommissionsavtalet att gälla. Utan hinder av kommitten- tens konkurs får dock kommissionären göra uppdraget gällande för tiden intill utgången av dagen efter den då kungörelse om konkurs- beslutet var införd i Post och , om han inte tidi- gare hade eller borde ha haft kännedom om konkursen. 37 § Har kommissionsavtalet upphört skall kommissionären, intill dess kommittenten själv kan bevaka sina intressen, vidta sådana åtgärder som är nödvändiga för att skydda kommittenten mot förlust, om det inte därav uppkommer betydande kostnad, olägenhet eller ekonomisk risk för kommissionären. Denne har rätt till skälig ersättning för åtgärderna. 38 § När kommissionsavtalet har upphört skall kommissionären till kommittenten återlämna varor, material och handlingar som han har mottagit för att fullgöra uppdraget. Kommissionären får dock för fordran mot kommittenten göra gällande sin säkerhetsrätt i enlighet med 12–15 §§. 39 § När ett varaktigt kommissionsuppdrag upphör, har han- delskommissionären rätt till avgångsvederlag, om och i den mån 1.kommissionären har tillfört kommittenten nya kunder eller väsentligt ökat handeln med den befintliga kundkretsen och kom- mittenten kommer att ha väsentlig fördel av förändringen, och 2.avgångsvederlag är skäligt med hänsyn till samtliga omstän- digheter, särskilt kommissionärens förlust av provision på avtal med de i första punkten angivna kunderna. Bestämmelserna i första stycket skall gälla även när kommis- sionsförhållandet upphör på grund av kommissionärens död. Avgångsvederlaget uppgår till högst ett belopp motsvarande provision, beräknad efter ett genomsnitt eller den som uppdraget varat. 40 § Kommissionären har inte rätt till avgångsvederlag enligt 39 §, om 1.kommittenten säger upp kommissionsavtalet på grund av att kommissionären uppsåtligen eller av vårdslöshet väsentligt åsido- satt sina plikter gentemot kommittenten och åsidosättandet är av sådant slag som ger kommittenten rätt att säga upp avtalet med omedelbar verkan enligt 36 § första stycket 1, 2.kommissionsavtalet upphör till följd av kommissionärens konkurs, eller 3.kommissionären i samförstånd med kommittenten överlåter kommissionsuppdraget till någon annan. 41 § Säger kommissionären själv upp kommissionsavtalet, har han rätt till avgångsvederlag enligt 39 § endast om 1.uppsägningen grundas på en omständighet på kommittentens sida av sådant slag som ger kommissionären rätt att säga upp avtalet med omedelbar verkan enligt 34 §, eller 2.det på grund av kommissionärens ålder eller sjukdom eller lik- nande förhållanden inte skäligen kan krävas att han fortsätter sin verksamhet. 42 § Kommissionären förlorar sin rätt till avgångsvederlag, om han inte från det att avtalet upphörde meddelar kom- mittenten att han kräver sådant vederlag. 43 § Om kommissionären eller kommittenten inte fullgör sina skyldigheter enligt kommissionsavtalet eller lagen (avtalsbrott), är han skyldig att ersätta den andre den skada som uppkommer på grund av avtalsbrottet om han inte visar att detta berodde på ett hinder utom hans kontroll, som han inte skäligen kunde förväntas ha räknat med vid avtalet och vars följder han inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. Beror avtalsbrottet på någon som kommissionären har anlitat för att fullgöra kommissionsavta- let, är kommissionären fri från skadeståndsskyldighet endast om också den som han anlitat skulle ha varit fri enligt första meningen. Ersättning för förändringar av marknadsvärdet på varan efter avtalsbrottet utges endast om avtalet avvisats enligt 19 §. Indirekt förlust ersätts bara om den avtalsbrytande parten varit vårdslös. I fall som sägs i 32 § har en part rätt till ersättning för skada som han lider till följd av att motparten har återkallat eller avsagt sig uppdraget, om han med fog kunde räkna med att motparten skulle fullgöra uppdraget och denne inte hade giltig anledning till åtgär- den. 44 § Vill en part kräva skadestånd eller framställa anspråk på redovisning av visst pris, skall han underrätta den andre om detta inom skälig tid efter det att han insåg eller borde ha insett de omständigheter som ligger till grund för kravet. Reklamation som sker efter det att en konsument insett omstän- digheterna skall alltid anses ha skett i rätt tid. Vill kommittenten avvisa ett avtal, skall han meddela kommis- sionären om detta utan dröjsmål efter det att han insåg eller borde ha insett de omständigheter som grundar avvisningsrätten. Reklamation får inte ske senare än efter det att fordringen eller avvisningsrätten uppkom, utom om den andra parten handlat grovt vårdslöst eller i strid mot tro och heder. Reklamerar parten inte inom den tid som följer av första, andra eller tredje stycket, förlorar han rätten att enligt denna lag fram- ställa skadeståndsanspråk eller anspråk på redovisning av visst pris eller avvisa ett avtal. 45 § I fråga om preskription gäller preskriptionslagen (1981:130). 46 § Ett avtal mellan kommissionären och kommittenten, att kommissionären inte skall bedriva verksamhet efter det att kom- missionsavtalet har upphört (konkurrensklausul), är bindande för kommissionären bara om och i den mån konkurrensklausulen 1.har upprättats skriftligt, 2.avser det område eller den kundkrets som har tilldelats kom- missionären, och 3.avser det slag av varor som kommissionsavtalet gäller. Kommissionären är inte bunden av en konkurrensklausul i den mån den avser än efter det att kommissionsavtalet har upphört. Bestämmelserna i denna paragraf hindrar inte att lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhets- rättens område tillämpas på en konkurrensklausul. 47 § Har ett meddelande från kommissionären enligt 3 §, 42 § eller 44 § eller från kommittenten enligt 44 § avsänts på ett ända- målsenligt sätt, får meddelandet åberopas även om det försenas, förvanskas eller inte kommer fram. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1914:45) om kommission. 3.I fråga om ett avtal som har ingåtts före ikraftträdandet, gäller äldre bestämmelser. 4.Om ett avtal har ingåtts före ikraftträdandet men kommit- tenten och kommissionären kunnat återkalla eller säga upp avtalet utan ersättningsskyldighet, gäller dock den nya lagen mellan dem från den tidpunkt då sådan återkallelse eller uppsägning kunnat ske. Regeringen beslutade (dir. 2001:110) att till- kalla en särskild utredare för att överväga i vad mån det behövs särskilda lagbestämmelser för den kommissionshandel som äger rum på värdepappersmarknaden (fondkommission) och hur sådana bestämmelser i så fall bör utformas. Sakkunniga och experter för- ordnades . Utredningen antog namnet Fond- kommissionsutredningen. Utredningen skall enligt direktiven utgå ifrån att fondkommis- sion skall omfattas av en kommissionslag avseende kommission i allmänhet. De faktiska förhållandena skall kartläggas och vissa frå- gor skall särskilt övervägas, nämligen självinträde och kombination. Dessutom skall behovet av skydd för konsumenter beaktas. Utred- ningens arbete skall inriktas på att kunderna på de finansiella mark- naderna skall ges ett fullgott rättsligt skydd vid kommissionshandel utan att handeln för den skull onödigt försvåras. Däremot ingår det inte i utredningens uppdrag att överväga de frågor som gäller rättsförhållandet till tredje man (jfr 53–64 §§ i den gällande kom- missionslagen). I har på tjänstemannanivå utarbetats ett utkast till en lagrådsremiss om en ny kommis- sionslag. Enligt direktiven skall utredningen utgå ifrån utkastet. Under arbetets gång har antagits och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finan- siella instrument och om ändring av rådets direktiv /611/EEG och 93/6/EEG och och rådets direktiv / 12/EG samt upphävande av rådets direktiv /22/EEG (MiFID). Kommissionen skall, enligt MiFID, anta rättsakter med genom- förandebestämmelser till direktivet. Utredningen uppmanades att avvakta utvecklingen inom EG och fick utred- ningstiden förlängd för att följa det svenska genomförandet av MiFID, nu senast till (dir. 2003:141, dir. 2004:60 och dir. 2005:44). har utredningen fått beskedet att dess arbete bör avslutas oavsett om genomförandebestämmelserna till EG-direktivet blivit klara eller inte. Regeringen beslutade (dir. 2004:90) att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka lagändringar som krävs för att genomföra MiFID i svensk rätt. Utredaren fick också vissa andra uppgifter. Efter beslut om förlängd tid för redovisning av uppdraget skall den utredaren enligt de senaste direktiven redo- visa sitt uppdrag (dir. 2004:172 och 2005:46).1 Genomförandet av direktivet i svensk rätt har alltså inte lagts på denna utredning och MiFID har inte föranlett några ändringar av innehållet i de ursprungliga utredningsdirektiven. ledamöter har sammanträtt relativt regelbundet med undantag för en period då det på grund av MiFID var oklart huruvida utredningen skulle fortsätta sitt arbete. De flesta sammanträden har skett in pleno. Material avseende rättsordningen i jämförbara länder har samlats in huvudsakligen via rättsdatabaser avseende utländsk rätt. Detta har kompletterats med information från tjänstemän vid utländska myndigheter. Utredningen har besökt Aktiespararna, och Stockholmsbörsen. Tradingchefen vid Enskilda Securi- ties har också intervjuats. Utredningen har i slutskedet haft löpande kontakter med . 1 Denna tid lär dock komma att förlängas. Utredningen skall enligt direktiven överväga i vad mån det behövs särskilda lagbestämmelser för den kommissionshandel som äger rum på värdepappersmarknaden. Begreppet värdepappersmarknaden har inte definierats annat än i lagen (2005:377) om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. Med handel på värdepappersmarknaden avses enligt den lagen handel på börs eller någon annan organiserad marknadsplats eller handel med eller genom någon som yrkesmäs- sigt bedriver sådan verksamhet som avses i 1 kap. 3 § första stycket lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Verksamhet som består i att tillhandahålla en handelsplats för finan- siella instrument regleras i lagen (1992:543) om börs- och clear- ingverksamhet. Med börs avses ett företag som fått auktorisation att driva verk- samhet som syftar till att åstadkomma regelbunden handel med finansiella instrument mellan medlemmar som är anslutna till verk- samheten (1 kap. 4 § 1). Med auktoriserad marknadsplats avses ett företag som har fått auktorisation att driva verksamhet som syftar till att åstadkomma regelbunden handel med finansiella instrument (1 kap. 4 § 3). En auktoriserad marknadsplats skiljer sig från en börs genom att deltagandet i handeln vid en börs är förbehållet den som fått med- lemskap i börsen, och villkoren för medlemskap är angivna i lag. För deltagande i handeln vid en auktoriserad marknadsplats ställs villkoren av marknadsplatsen själv. Det ställs också mindre stränga krav för en auktoriserad marknadsplats i vissa andra avseenden. Både börs och auktoriserad marknadsplats skall inom de nämnda ramarna ge fritt tillträde till handeln, behandla medlemmarna lika och sörja för god genomlysning. I bedrivs börsverksamhet, med stöd av auktorisation av , av och Nordic Growth Market (NGM) Aktiebolag. Som enda auktoriserade marknadsplats i finns . De tre marknads- platserna skall beskrivas nedan. gick och samman under namnet med det note- rade bolaget som ägare. förvärvade OM Helsing- forsbörsen och ändrade sin firma till . förvärva- des Köpenhamnsbörsen. Omsättningen på Stockholmsbörsen upp- gick till , vilket motsvarar en genomsnittlig daglig handel om . Antalet note- rade bolag uppgick till 277. Handeln på Stockholmsbörsen måste ske via någon av börsens medlemmar, d.v.s. ett värdepappersinstitut som uppfyller börsens krav för medlemskap. Den praktiska hanteringen av handeln på börsen sköts av auktoriserade mäklare anställda av värdepappersin- stituten. Börserna i , och samarbetar med börserna i och genom alliansen . Samar- betet har kommit till uttryck genom det gemensamma han- delssystemet Saxess () samt genom gemensamma regler för handeln, Norex Member Rules. På Stockholmsbörsen finns två listor för aktier som markerar att olika krav har ställts på bolagen. Det är Stockholmsbörsens bolags- kommitté som fattar beslut om notering. För notering på A-listan gäller att bolaget skall ha bedrivit sin verksamhet och kunna presentera redovisningshandlingar . Bolaget skall ha dokumenterad vinstintjäningsförmåga av rimlig storlek jämfört med branschen i övrigt. dessutom vid introduktionstillfället ha ett börsvärde på . Ett bolag på A-listan skall ha minst 2000 aktieägare, som vardera äger aktier motsvarande minst en handelspost. En handels- post är det antal aktier som motsvarar cirka 20.000 kronor.1 av aktierna och av rösterna skall vara i allmän ägo. A-listan är indelad i Mest omsatta och Övriga. Det som avgör vilken del ett bolag placeras på är handelns omfattning och bolagets marknadsvärde. För notering på O-listan gäller att ett bolag har tillräckliga finan- siella resurser för att kunna bedriva planerad verksamhet efter den första noteringsdagen. Ett bolag på O-listan skall ha minst 500 aktieägare som vardera äger aktier motsvarande minst en handelspost. En handelspost är det antal aktier som motsvarar cirka 10.000 kronor.2 av såväl aktier som röster skall vara i allmän ägo. O-listan är indelad i Attract 40 och Övriga. Förutom handel med aktier noterade på de officiella listorna till- handahåller Stockholmsbörsen möjlighet till handel på Nya Mark- naden. Ett bolag upptas till handel på Nya Marknaden genom att någon av börsens medlemmar introducerar bolaget. Det rör sig om aktier i mindre bolag, som inte är noterade på någon börs eller auktoriserad marknadsplats. Handeln sker via Stockholmsbörsens handelssystem. På samma sätt som för noterade aktier offentlig- görs information om kurser, volymer och orderdjup i realtid. Stockholmsbörsen har också en kurslista för handel med aktier i utländska bolag som inte är noterade på Stockholmsbörsen, den s.k. Xterna listan. Via Stockholmsbörsen handlas också standardiserade derivat- kontrakt med svenska aktier som underliggande tillgång. Kontrak- ten kan ge innehavaren rätt men inte skyldighet att utfärda och eller sälja en viss aktie till ett bestämt pris, och utfärdaren har skyldighet men inte rätt att genomföra affären (aktieoption). Kontrakten kan också innebära att både utfärdare och innehavare åtar sig att göra en affär med en viss aktie till ett bestämt pris (aktietermin). 2.2.2Nordic Growth Market (NGM) NGM var tidigare en auktoriserad marknadsplats men har auktorisation som börs. NGM tillhandahåller aktiehandel på listorna NGM Official och samt derivathandel på lis- tan , . Handeln vid NGM sker i börsens handelssystem . Listan för derivathandel startades . Ett tjugotal värdepappersinstitut är medlemmar i . Ett bolag, vars aktier är noterade vid börsen, har möjlighet att ingå avtal med någon av börsens medlemmar om att denne skall vara kursställare för bolagets aktier. Enligt NGM:s årsredovisning domineras handeln av privatpersoner. Utanför den verksamhet som är auktoriserad som börs bedriver NGM också inofficiell handel på NGM OTC. Det är särskilt mindre tillväxtbolag som är noterade hos NGM. är en auktoriserad marknadsplats. AktieTorgets affärsidé är nationell handel och regionala emissioner. Aktietor- gets listor är Huvudlistan och Observationslistan. Även Aktietor- get har främst handel med aktier i tillväxtbolag. En medlem i har rätt att handla på Aktietorget. Aktietor- get är öppet för handel med aktier i bolag som godtagits av Aktie- torgets styrelse. Den kontinuerliga handeln går till på samma vis som handeln på Stockholmsbörsens listor, och handeln sker genom mäklare i Stockholmsbörsens handelssystem Saxess. De normala handels- reglerna för Saxess gäller med vissa inskränkningar. Internet-handel kan förekomma, om detta följer av villkoren mellan kunden och det institut som sköter handeln. är samtliga noterade bolag föremål för kontinuerlig handel. Aktietorget erbjuder såväl kontinuerlig handel som s.k. callhan- del (uppropshandel). Callsystemet kännetecknas av att den verkliga handeln inte sker förrän vid callen, som på Aktietorget sker endast , nämligen , och . Det finns också handelssystem som inte är en del av en börs eller en auktoriserad marknadsplats enligt lagen om börs och clearing- verksamhet, där medlemmarna kan handla med börsnoterade aktier. Detta kan förekomma genom nätverk mellan värdepappers- institut eller genom att ett institut erbjuder möjlighet att handla med finansiella instrument (Facilities, MTF). har lämnat närmare föreskrifter om mark- nadsövervakning av handel vid bl.a. värdepappersinstitut.3 Enligt 2 kap. 1 § i föreskrifterna ansvarar det finns en marknadsövervakning som gör det möjligt att upptäcka och utreda om sådan handel sker i strid mot marknadsmissbruk, andra författ- ningar eller god sed på värdepappersmarknaden.