sou · GTB34 · 2006-01-01 00:00:00 — There should be a clear breakdown and specification of goals for monopoly operations and opera- tions carried on in competition with others. The goals for companies with special public interests should be developed. This also applies to following up the operations. Combine the governments ownership policy in a special docu- ment. A general competition neutrality policy should be introduced in the governments overall ownership policy for state-owned companies and public utilities. The government should report on the liberalisation process every year in a communication to the Riksdag. The customer in network industries has a special relation to the supplier. It is often difficult for the customer to change networks. They are strongly dependent on electrical cables, railway tracks or telephony networks. One of the Commission's observations is the pronounced inequality that prevails in the relationship between customer and producer in the network industries. This is an argu- ment for strong regulatory codes in the interest of the customer but also so that public monopolies can incorporate customer goals such as availability into their goal functions. In various contexts it has been reported that one consequence of how liberalisation has been carried out in the electricity and tele- coms markets is that it has given rise to certain deficiencies in con- sumer protection. By consumers is meant in this context private individuals who acquire or otherwise secure a product, service or other utility mainly for private purposes. It is true that there are rules for consumer protection in both the Electricity Act and the Act on . The legal regulation is in this respect more developed in the Act on than it is in the Electricity Act and concerns the formulation of agreements and the information the business operator must have supplied to the consumer before en- tering into the agreement. The Electricity Act on the other hand only gives augmented protection to consumers in certain specific and limited situations. In relation to the provisions of more general consumer legisla- tion such as the Consumer and the Act, however, consumers, particularly in the electricity market, have a weaker position than is normally the case when a consumer enters into an agreement with a business operator for a product, service or other utility. Considering that the services and utilities supplied in the markets concerned here constitute so-called public utility services, it should be possible to impose even higher re- quirements as regards the legal protection of consumers in these contexts. Moreover, there is no reason for not allowing the level of legal protection to be equally high on both these markets. The deficiencies as regards consumer protection legislation that the among others has called attention to concern three main areas where there is a danger that the infe- rior position of consumers may be exploited in these markets. applies partly to the circumstances at the time the agreement is entered into, where the companies could exploit the consumer's inferior knowledge, partly to the companies' deficient customer handling and partly the consumers difficulties in establishing a procedure for settling disputes. In order to rectify these problems the Regulatory Reform Commission proposes the following: The Electricity Act should impose requirements on how an agreement between an electricity company and a consumer should be formulated and the information on the terms of the agreement that the consumer should have access to. The supervision in the electricity market should be strength- ened, which entails making electricity suppliers subject to the control of the part of the that regulates dis- tribution. The power distribution companies should be obliged in their choice of referral supplier to be open, non-discriminatory and market-oriented. The consumers should be given the possibility of depositing a disputed amount with the county administrative board. A special shorter period of limitation should be introduced for standardised calculation of electricity consumption. The consumers should be given the possibility of depositing a disputed amount with the county administrative board. Proposals common to the electricity and markets A joint government advice for the electricity and tele- communications markets should be set up. Consumers should be able to consult this with questions and for advice on how a dispute with a company or electric- ity company should be settled. Experiences of the liberalisation process According to the Regulatory Reform Commission the most im- portant experiences that can be drawn from liberalisation of the markets dealt with by the Commission are as follows: Do not have unreasonable expectations as to results. Many fac- tors affect the development of a market over time and some markets have characteristics that make it difficult to get them to function well. Liberalisation entails both costs and revenue. Regulatory changes create transaction costs, which must be set against the revenues of a liberalisation. A liberalisation affects more parts of the economy than just those that are directly affected by the regulatory change. There is a need for clear goals for liberalised markets. Citizens must be able to evaluate whether the policy goals and instru- ments used are leading to the desired results. Liberalisation does not necessarily reduce the need for regula- tion. As a rule it is not possible for competition to arise with- out some form of market regulation. This applies particularly if some part of the market is a natural monopoly. State ownership cannot be ignored. Since the state owns the largest companies in the sectors covered by this report, in its regulation of the markets examined the state is primarily influ- encing its own activities. Do not underestimate the need for consumer support. Since all regulatory changes have distribution effects various players will have an interest in influencing the regulatory process. As a rule it is more difficult for consumer interests than for producer interests to mobilise. An earlier market opening will have consequences. In most of the liberalised markets has been one of the first coun- tries to open the markets examined to competition. The difficulty of evaluating. The greatest problem for the Regulatory Reform Commission has been the lack of informa- tion on developments in the liberalised markets. lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) dels att 3 kap. 10 §, 8 kap. 8 §, 11 kap 3 §, 12 kap 1 och 3 §§ samt 13 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att i 8 kap skall införas en ny paragraf, 12 §, samt i 11 kap. fyra nya paragrafer, 1 a § och 13-15 §§, med följande lydelse. Den som har nätkoncession är skyldig att utföra mätning av mängden överförd el och dess fördelning över tiden. Om en elanvändare har ett Om en elanvändare har ett eller tar ut en effekt eller tar ut en effekt om högst vid låg- om högst vid låg- havaren i stället dels preliminärt havaren i stället dels preliminärt beräkna mängden överförd el och beräkna mängden överförd el och dess fördelning över tiden (pre- dess fördelning över tiden (pre- liminär schablonberäkning), dels liminär schablonberäkning), dels slutligt mäta mängden överförd slutligt mäta mängden överförd el och beräkna des fördelning el och beräkna dess fördelning över tiden (slutlig schablon- över tiden (slutlig schablon- Detta gäller inte en elanvändare som begärt att mäng- schablonberäkning skall ske med den överförd el och dess för- delning över tiden skall mätas. gäller inte en elanvändare som begärt att mängden överförd el och dess fördelning över tiden Det åligger nätkoncessionshavaren att rapportera resultaten av de mätningar och beräkningar som nämns i första och andra styckena. Elanvändare som saknar elleve- Elanvändare som saknar elleve- rantör skall av berörd inne- rantör skall av berörd inne- havare av nätkoncession anvisas havare av nätkoncession anvisas en elleverantör, som gentemot en elleverantör, som gentemot sig att leverera el till sådana sig att leverera el till sådana av elleverantör som anvisas en elanvändare skall genomföras på ett öppet, icke-diskriminerande och marknadsorienterat sätt. vändaren om de villkor för leve- vändaren om de villkor för leve- ransen som han avser att till- ransen som han avser att till- lämpa och om den dag då han lämpa och om den dag då han avser att påbörja leveransen enligt avser att påbörja leveransen enligt ment enligt 11 kap. 1 § skall un- derrättelsen också innehålla den information som anges i 11 kap. 1 a §. För förbrukningen av den el som inte levererats enligt ett leveransavtal med en elleverantör skall elanvändaren betala till den anvisade elleverantören enligt de villkor som denne tillämpar. Nätkoncessionshavare och elleve- rantörer skall hålla information om gällande priser, taxor och all- männa villkor för tillgång till och användning av elnätet allmänt tillgänglig. Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om sådan infor- mation. Ett avtal som nätkoncessions- havare eller elleverantör ingår med en konsument om eltjänster skall i tillämpliga delar innehålla uppgift om 1.tjänsteleverantörens namn och adress, 2.de tjänster som tillhanda- hålls, tjänstekvalitet och tidpunkt för den ursprungliga inkopp- lingen, 3.de underhållstjänster som tillhandahålls, 4.på vilket sätt aktuell infor- mation om tariffer och under- hållskostnader kan erhållas, 5.avtalets löptid samt villko- ren för förlängning och uppsäg- ning av avtalet och tjänsterna, 6.villkoren för ersättning och återbetalning om tjänsterna inte håller angiven kvalitet, och 7.hur ett tvistlösningsförfa- rande för konsumenter utanför domstol inleds. Konsumenten skall skriftligen ha tagit del av denna information innan avtalet ingås. Vid avtal med nätkoncessionshavare skall konsumenten dessutom tillställas en av framta- gen redogörelse för elmarknadens funktion. Om nätkoncessionshavaren eller elleverantören vill ändra avtals- villkoren skall konsumenten skrift- ligen underrättas om det minst en månad innan ändringen träder i kraft. En konsument som inte god- tar de nya villkoren har rätt att säga upp avtalet utan att därvid drabbas av någon kostnad, avgift eller annan förpliktelse. I under- rättelsen skall konsumenten upp- lysas om denna rättighet. Överföring av el får avbrytas, Överföring av el får avbrytas, sina skyldigheter och försum- sina skyldigheter och försum- melsen utgör ett väsentligt av- melsen utgör ett väsentligt av- enligt 14 § får överföringen av el inte avbrytas på grund av att det Innan överföringen avbryts skall konsumenten uppmanas att inom skälig tid vidta rättelse och, i annat fall än som avses i 4 §, underrättas om att överföringen annars kan avbrytas. Sker rättelse får överföringen inte avbrytas. Om omständigheterna ger anledning att befara att ett avbrott skulle medföra ej obetydlig personskada eller omfattande sakskada, får överföringen inte avbrytas. Det gäller dock inte om konsu- menten handlar otillbörligt. Har konsumenten betalat för el- leveranser baserat på en preli- minär schablonberäkning, får el- leverantören inte framställa krav om ytterligare betalning för över- förd el senare än efter det att mätning för slutlig schablonberäkning skulle ha skett enligt 3 kap. 10 §. Har mätning inte kunnat utf- öras eller har elleverantören inte kunnat ta del av mätresultatet beroende på förhållanden hän- förliga till konsumenten skall den i första stycket angivna tidsfristen i stället räknas från den tidpunkt då dessa förhållanden upphört att gälla. Anser en konsument att ett krav om betalning som framställs av en nätkoncessionshavare eller en elleverantör är felaktigt får han eller hon deponera den del av det krävda beloppet som är tvistigt hos . När konsumenten deponerar det tvistiga beloppet skall han eller hon lämna skriftlig uppgift om avtalsförhållandet, förfallo- dagen och grunden för tvistens beskaffenhet samt ställa pant eller borgen, som finner skälig, för den kostnad nätkon- cessionshavaren eller elleveran- tören kan få för att få ut beloppet eller ränta på beloppet. skall under- rätta den som framställt kravet om betalning att deposition skett enligt 14 §. Visar inte den berörda nätkon- cessionshavaren eller elleveran- tören från det att beloppet förfallit till betalning och underrättelse om deposi- tionen sänts till honom att han träffat en överenskommelse med konsumenten om att få lyfta be- loppet eller att han väckt talan om det mot konsumenten, har konsumenten rätt att få tillbaka beloppet. Har talan väckts inom angiven tid, får beloppet inte lyftas förrän denna talan blivit slutligt avgjord. Deponerat belopp skall pla- ceras på ett räntebärande konto. Räntan skall betalas till den som får lyfta beloppet. Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och av föreskrifter eller villkor som har meddelats med stöd av lagen utövas, såvitt avser frågor om elsäkerhet och driftsäkerhet hos det nationella elsys- temet, av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer. Tillsynen i övrigt över efterlevnaden av denna lag och av före- skrifter och villkor som meddelats med stöd av lagen utövas av Tillsynen enligt andra stycket Tillsynen enligt andra stycket omfattar inte efterlevnaden av omfattar inte efterlevnaden av bestämmelserna i 7 och 10 kap. 8 kap. och av bestämmelserna i samt 11 kap. 8-12 §§ 7, 10 och 11 kap. En tillsynsmyndighet får med- En tillsynsmyndighet får med- dela de förelägganden som be- dela de förelägganden eller de hövs för att trygga efterlev- förbud som behövs för att tryg- naden av de föreskrifter och vill- ga efterlevnaden av de före- kor som omfattas av tillsynen. skrifter och villkor som om- Ett föreläggande får förenas med fattas av tillsynen. skall den som avses med denna åtgärd ges tillfälle att inom skälig tid yttra sig i frågan. enligt första och andra stycket får heten hos det nationella elsys- förenas med vite. ten hos det nationella elsys- Beslut av nätmyndigheten enligt Beslut av nätmyndigheten enligt 6-8 §§, 11, 14 och 15 §§, 4 kap. 6-8 §§, 11, 14 och 15 §§, 4 kap. 6, 7 och 10 §§ samt 12 kap. 8 6, 7 och 10 §§ samt 12 kap. 8 och 11 §§, och 11 §§, beslut av tillsyns- myndighet enligt 12 kap. 2-4 §§ myndighet enligt 12 kap. 2-4 §§, samt beslut av den systeman- svariga myndigheten om ersätt- myndigheten om ersättning till ning till den som enligt 8 kap. 2 § beordrats öka eller minska produktionen av el får över- produktionen av el samt beslut klagas hos allmän förvaltnings- av länsstyrelse med anledning av deposition enligt 11 kap. 14 § får vid överklagande till kammar- överklagas hos allmän förvalt- krävs vid överklagande till kam- Regeringen får meddela föreskrifter om överklagande av andra beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Härigenom föreskrivs i fråga om 5 kap. lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation dels att 19 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas två nya paragrafer, 20 och 21 §§, med Om en abonnent inte betalar för en telefonitjänst till en fast nätanslutningspunkt får tillhandahållandet av tjänsten avbrytas först sedan abonnenten uppmanats att betala inom viss skälig tid, med upplysning om att tillhandahållandet annars kan komma att avbrytas. Betalas tjänsten inom angiven tid, får tillhandahållandet inte avbrytas. Om en abonnent vid upprepade tillfällen har betalat , får tillhandahållandet avbrytas . Den som tillhandahåller tjänsten skall i sådant fall genast underrätta abonnenten om avbrytandet och av lägst från avbrytandet ge abonnenten möjlighet att ringa nödsamtal och andra avgiftsfria samtal. Gäller utebliven eller upprepad för sen betalning en viss tjänst skall avbrottet begränsas till den tjänsten, om det är tekniskt möjligt och abonnenten inte har fått en betalnings- uppmaning eller har vilselett tjänsteleverantören. 20 § får tillhandahållandet grund av att det deponerade be- loppet inte har betalats. Deposition av tvistig fordran Anser en konsument att ett krav om betalning som framställs av någon som tillhandahåller elek- troniska kommunikationstjänster är felaktigt får han eller hon de- ponera den del av det krävda beloppet som är tvistigt hos läns- styrelsen. När konsumenten deponerar det tvistiga beloppet skall han eller hon skriftligen lämna uppgift om avtalsförhållandet, förfalloda- gen och grunden för tvistens beskaffenhet, samt ställa pant eller borgen, som finner skälig, för den kostnad motparten kan få för att få ut beloppet eller ränta på beloppet. skall underrätta den som framställt kra- vet om betalning att deposition skett enligt 20 §. Visar inte den som tillhanda- håller elektroniska kommunika- tionstjänster från det att beloppet förfallit till betalning och underrättelse om depositionen sänts till honom att han träffat en överenskommelse med konsumenten om att få lyfta beloppet eller att han väckt talan om det mot konsumenten, har konsumenten rätt att få tillbaka beloppet. Har talan väckts inom angiven tid, får beloppet inte lyftas förrän denna talan blivit Deponerat belopp skall pla- ceras på ett räntebärande konto. Räntan skall betalas till den som får lyfta beloppet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:260) om offentlig anställning att 32 § skall ha följande lydelse. Föreskrifterna om grunden för uppsägning eller avskedande, turordning vid uppsägning och företrädesrätt till återanställning i lagen (1982:80) om anställningsskydd skall också tillämpas på en arbetstagare i verksledande eller därmed jämförlig ställning som är anställd tills vidare, om inte annat följer av denna lag eller, såvitt rör andra frågor än runden för uppsägning eller avskedande, av föreskrifter som regeringen meddelar. Vad som sägs i första stycket om avskedande gäller även för arbetstagare i verksledande eller därmed jämförbar ställning som är anställd för begränsad tid. Anställning som chef för , Nätmyndighe- ten, Järnvägsstyrelsen, Konkur- rensverket och Luftfartsstyrelsen skall ske för . Dessa anställningar kan inte förlängas. Denna lag träder i kraft . 1 Direktiv och disposition Utredningen behandlar liberaliseringarna av tele-, el-, post-, inri- kesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaden. Under en stor del av har ett antal branscher, t.ex. tele och post, varit offentliga monopol. Nya företag hade därmed begränsade möjligheter att få tillträde till dessa marknader och konsumenternas inflytande var begränsat. Under de senaste 20–25 åren har detta dock ändrats. Etableringshinder har rivits och kon- sumenterna har fått möjlighet att själva välja mellan olika produkter och operatörer. Det går att peka på många olika saker som haft, och fortfarande har, betydelse för utvecklingen på de studerade marknaderna i . Liberaliseringar, teknisk utveckling, EU-medlemskapet och en ökad internationalisering är viktiga orsaker till hur marknader och konkurrens utvecklats . (2000) menar att liberaliseringar av olika marknader i flertalet fall har avspeglats i ett större, och mer varierat, utbud som påverkat hushållens konsumtionsmönster och därmed också konkurrensen. Ett viktigt inslag var också att införde en ny konkurrenslag 1993 som huvudsakligen bygger på samma principer som gäller inom EU. Den tekniska utvecklingen är vidare av fundamental betydelse för konkurrensen. Teknikutvecklingen samverkar också med flera andra faktorer och kan t.ex. vara en förutsättning för liberalise- ringar av marknader. Nätverksindustrier påverkas av tekniska inno- vationer och dessa kan få dramatiska konsekvenser för industrier- nas struktur. I många nätverksindustrier får inslaget av naturligt monopol i infrastrukturen successivt en minskad betydelse. Inom t.ex. telekommunikation har förändrade tekniska omständigheter tillåtit en långt större konkurrens . I vissa andra nät- verksindustrier har utvecklingen varit mindre dramatisk (m.fl. 1999). Liberalisering av olika marknader har fått allt större betydelse för olika länder i . EU har sökt främja konkur- rens bl.a. genom skapandet av en inre marknad som syftar till att undanröja nationsgränsernas kvarstående administrativa och fiskala hinder för de deltagande staternas utbyte av varor, tjänster, kapital och arbetskraft. Marknader som tele, el, flyg och järnvägstrans- porter har genomgått stora förändringar. Flera länder hade dock påbörjat processerna tidigare än EU. En omfattande avregleringsprocess inleddes t.ex. i . var det första allmännyttiga företaget som privatiserades . Därefter har, i varierande grad, bl.a. el och järnvägstransporter öppnats för konkurrens. I påbörjades samma process redan under 1970- talet, bl.a. med liberaliseringar av flyg- och telemarknaderna. I har flera sektorer öppnats för konkurrens under de senaste 10–15 åren. En del av liberaliseringarna har sitt ursprung längre tillbaka i tiden än den senaste tioårsperioden. Det gäller t.ex. slopandet av affärstidsregleringen och avvecklingen av kapital- marknads- och valutaregleringarna. Betydelsefulla liberaliseringar på den svenska marknaden , och som utredningen fått i uppdrag att behandla, är de som genomförts inom el, tele, post, järnväg, inrikesflyg och taxi. Inom taximarknaden upphörde prisregleringen som behovsprövningen avskaffades. Därmed upphörde begränsningen av antalet taxifordon på marknaden. Marknaden för inrikesflyg öppnades för konkurrens . hade SAS och Linjeflyg ensamrätt till de linjer som ingick i dessa bolags inrikes linjenät. Den förändring som ägde rum innebar bl.a. att flygbolagen själva fick fastställa sina priser, men kravet på tillstånd för varje enskild linje kvarstod. Järnvägsmarknaden har också förändrats , men inte i samma omfattning som de ovan två nämnda marknaderna. gäller att det statliga bannätet är öppet för konkurrens inom godstrafiken. har dock kvar sin monopol- ställning i fråga om persontrafik som kan drivas på kommersiella grunder. Telemarknaden öppnades för konkurrens . Tele- verket bolagiserades och blev som ett nytt regelverk – telelagen trädde i kraft. Marknaden för distribution av brevförsändelser öppnades för konkurrens 1993, och upphörde formellt Post- verkets brevmonopol. Det fanns då inte någon lagstiftning som reglerade utövandet av själva postverksamheten utan enbart regler som generellt styrde verksamhet. trädde dock en särskild postlag i kraft och bola- giserades och blev . liberalisera- des elmarknaden och ett nytt regelverk trädde i kraft. Liberalise- ringen innebar att produktionen av och handeln med el blev konkurrensutsatta verksamheter. Skälen till liberaliseringarna av olika marknader har varit många. Ur ekonomisk synvinkel har det varit fråga om att öka effektiviteten genom att införa konkurrens. Flera av markna- derna kan karaktäriseras som naturliga monopol där inslaget av konkurrens har varit obetydligt eller obefintligt. 1.2Varför fungerar inte marknader? På väl fungerande marknader sker produktionen på ett effektivt sätt och priser pressas ned, så att de ligger i nivå med produktionskost- naderna. Produktionen sker till lägsta möjliga kostnad och rätt mängd produceras. För konsumenterna och samhället är det fördelak- tigast. I praktiken fungerar dock inte alla marknader väl, utan det upp- står vad som brukar betecknas som marknadsmisslyckanden. Dessa kan t.ex. leda till lägre produktion och högre priser. Marknads- misslyckanden kan bero på något av följande:1 Företag har marknadsmakt på grund av att de besitter en monopolställning, vilken tillåter dem att ta ut alltför höga priser. Ett företags produktion kan t.ex. påverka en konsuments nytta. Det kan t.ex. vara miljöeffekter. Exempelvis är köparen av en produkt normalt sämre informerad om varans kvalitet än säljaren. 1 Ett fjärde skäl är förekomsten av s.k. kollektiva varor.