sou · GTB356d3 · 2006-01-01 00:00:00 — att regeringen bidrar till att stärka positionen för organisationer som arbetar mot rasism så att dessa kan skapa en bas för att utgöra en tydlig motröst till de negativa och stigmatiserande stereotyper som förmedlas i medierna. Detta skulle innebära förstärkta maktmöjligheter för de berörda (empowerment). Det bör ske genom ett fortsatt eko- nomiskt stöd till bl.a. Quick Response, , och Antidiskrimineringsbyråerna, men också i form av projekt- bidrag för uppstart eller vidareutveckling av sådan verksamhet. Att massmedierna är en central aktör i spridandet av rasistiska stereotyper konstateras i en mängd forskningsrapporter. Dessa stereotyper är ofta subtila, särskilt för ett okritiskt öga och för den som inte själv är föremål för stereotypiseringen. Forskarna är också eniga om att människor till stor del får sin bild av verkligheten genom media. Det betyder att detta är ett område som är viktigt att påverka. I råder press- och yttrandefrihet. Att göra inskränk- ningar i dessa är varken politiskt möjligt eller effektivt för att bekämpa rasistiska och/eller fördomsfulla stereotyper i medierna. Hur än en lagstiftning om en sådan inskränkning skulle utformas skulle den endast kunna användas på extremt grova rasistiska och/eller fördomsfulla stereotyper. Det är min bedömning att detta inte skulle vara vare sig effektivt eller önskvärt. Därmed behövs inte dessa motröster. 13.8.5Forskning om strukturell diskriminering 13.8.6Särskild satsning på forskning om strukturell diskriminering som ett komplement till forskningsinstitutet, att det ska finnas särskilt stöd till forskning om strukturell diskriminering. Om man vill sätta fokus på strukturell diskriminering behövs det en mycket tydligare inriktning även i forskningen. har det funnits särskilda satsningar på invandrarforskning, på forskning om etnicitet, på migrationsforskning, och annat som borde ligga nära ämnet strukturell diskriminering. Den forskningen har för det mesta inte behandlat frågan om makt och har inte haft någon större fokus på diskriminering. Om det är på grund av forskarnas egna intressen i den fria forskningen eller om de har anpassat sig till politikers och tjänstemännens behov eller krav är svårt att säga. Det kan hända att forskarna utvecklar en förståelse samt anpassnings- förmåga till det som makten vill se forskning om. Det som dock är tydligt är att sådan närliggande forskning endast i undantagsfall har fokuserats på diskriminering. I exempelvis , och finns mycket forskning om diskriminering och om etniska relationer som en fråga om maktrelationer. Också när det gäller forskning om köns- diskriminering är det tydligt att frågor som rör makt är givna ämnen. Men på den europeiska kontinenten finns det en tendens till att kopplingen mellan makt och etnicitet saknas inom forsk- ningen. Det är min bedömning att det tydligare fokus på diskrimi- nering som utvecklats i dessa länder (, och Storbritan- nien) är ett resultat av det civila samhällets påtryckningar. Det finns ett behov av ett tydligare arbete med forskning och utveckling av kunskaper om diskriminering samt främjande av jäm- likhet. Dels finns det kunskapsluckor om diskriminering på olika områden, dels saknas också kunskaper om hur man skapar större jämlikhet. Forskning som beskriver diskriminering har blivit något mer tillgänglig , men även de som beskriver diskri- minering (strukturell och i övrigt) på ett tydligt sätt har alltför säl- lan funderat över hur den ska motverkas på ett effektivt sätt. Strukturell diskriminering på arbetsmarknaden Det finns ett behov av forskning som tydligt inriktas på strukturell diskriminering på arbetsmarknaden. En förebild för sådan forsk- ning kan ses i och Jains rapport om Systemic Racism in Employment in (Agocs & Jain, 2004). Studien analyserade diskriminering i samband med inträdet på arbetsmark- naden (före anställning) och diskriminering i anställning. Ett av syftena var att utveckla en förståelse och dokumentation med hän- syn till olika etniska minoriteters personliga erfarenheter av systemic discrimination (ung. strukturell diskriminering) inom ramen för kulturen på en arbetsplats. Det andra var att utveckla analysverktyg som identifierar denna diskriminering, antingen som en ensam faktor eller i kombination med könsmaktsordningen, som kunde bidra till utveckling av employment equity (jämställdhet/jämlikhet) på arbetsplatsen. Strukturell diskriminering i rättsväsendet analyserade institutionell rasism inom polisen och rättsväsendet. Här var utgångspunkten mordet på . En bredare ansats kan ses i Report of the Commission on Systemic Racism in the Criminal System (Mills, 1995) som fokuserade på tre delar av straffrätts- systemet, polisen, domstolarna och påföljdssystemet. I synnerhet har haft viktiga effekter i på grund av tydligheten i slutsatserna, samt att fokus lyftes till hela den offentliga sektorn. Den har även lett till ett bredare intresse inom . behöver en analys inriktad på rättssystemet och struktu- rell diskriminering vilket min kunskapsredovisning visat. Men även om inspiration hämtas från ovan nämnda utredningar är det viktigt att ta hänsyn till hela rättssystemet och kanske i synnerhet den civilrättsliga delen av systemet. Det är större chans att människor under sin livstid, oavsett etnisk bakgrund, kommer i kontakt med den del av systemet som hanterar civilrättsliga eller administrativa frågor. Mycket av tilliten, eller bristen på tillit, gentemot rätts- systemet byggs upp med hänsyn till sådana kontakter, även om kontakter med t.ex. polisen ses som mer dramatiska. Situation testing i arbetslivet och andra delar av samhällslivet Det är viktigt att fler uppmuntras att utveckla metoden situation testing i förhållande till diskriminering. Dels är det en forsknings- metod som kan bidra till att öka insikterna om diskriminering. Därutöver är det viktigt att metoden utvecklas även för andra ändamål än forskning. Den kan användas som en kvalitetskontroll i förhållande till huruvida det finns diskriminerande praxis i en myn- dighets rekrytering. Eller i förhållande till de tjänster som myndig- heter tillhandahåller. Därutöver kan situation testing användas som direkt eller indirekt bevisning av diskriminering. Naturligtvis finns det begränsningar med situation testing, såsom det finns begräns- ningar med de flesta forskningsmetoder. Bland annat säger situa- tion testing ganska lite om de mekanismer som ligger bakom dis- kriminering. Men detta är inget skäl att ha eller upprätthålla den förbudsmentalitet som har rått. Det behövs flera olika typer av projekt kring situation testing – inte bara inom arbetsmarknaden. Här kommer det att bli viktigt att ta tillvara kunskaperna med hänsyn till både resultat och metod som utvecklas av Integrations- verket med anledning av regeringsuppdraget att genom så kallad praktikprövning undersöka förekomsten och omfattningen av etnisk och religiös diskriminering på den svenska arbetsmarknaden. Studien kommer att ske i samarbete med , , som genomfört liknande undersökningar i flera europeiska länder. planerar att genomföra studien , och presentera resultaten . Regeringens regleringsbrev för 2005 under punkt 1.4, C.50 Det är sannolikt att dessa kunskaper kommer att kunna appliceras även på andra områden än enbart arbetslivet. Viss vägledning skulle kunna inhämtas från den stora rapporten om diskriminering i som producerades . Studien använde situation testing för att få en inblick i diskrimine- ring på flera andra områden än enbart arbetslivet – bl.a. bostads- marknaden, den vardagliga konsumtionsmarknaden och diskrimi- nering mot företag som ägs av minoriteter. (, 1998) Det saknas analyser av och förståelse för samspelet mellan olika ojämlikhetsgrunder. Till exempel kön, etnicitet och klass. Men även andra frågor. Det har funnits en tydligare utveckling på områ- det i (Human Rights Commission, 2001). I de svenska lagarna hanterades kön och etnicitet länge som irrelevanta för varandra. Detta har även avspeglats till stor del i både feminis- tisk forskning och antirasistisk forskning. Dagens diskussioner om diskriminering p.g.a. funktionshinder/sexuell läggning/ålder anser jag är åtminstone delvis ett resultat av att lärdomar har dragits från utvecklingen kring kön/etnicitet och jämlikhet. En del i samspelet kan läsas in i den tidsaxel som visar på utvecklingen av olika anti- diskrimineringslagar och verktyg (bilaga 7). Dessa nyare områden bidrar i sin tur till en förstärkning av kunskapen om kön och etni- citet. Därav min slutsats att det behövs mycket mer riktad forsk- ning på intersektionalitet, dels för förståelse av den samspelande utvecklingen som redan har pågått länge med hänsyn till kön och etnicitet, dels för förståelse av frågan i ett svenskt/europeiskt sam- manhang. Även detta kan utläsas ur tidsaxeln i bilaga 7. 50 Regeringens regleringsbrev för 2005 under punkt 1.4, C. Stödet till aktionsforskning med inriktning på motverkande av diskriminering bör utökas. Aktionsforskning handlar om att utveckla och förändra en verksamhet men också om att skaffa sig kunskap om hur denna förändring går till och vad som sker under arbetets gång. Stödet skulle kunna riktas till forskare som samar- betar med frivilligorganisationer. Det skulle därmed kunna utgöra ett verktyg mot strukturell diskriminering och för empowerment av forsknings- och föreningsvärlden. Syftet med aktionsforskning i detta fall är att bidra till kunskap om varför och hur diskriminering uppstår och även hur det kan förebyggas och motverkas. Tydliga antidiskrimineringsriktlinjer för för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och att ett krav på ett antidiskriminerings- och etniskt jämlikhets- perspektiv skrivs in i FAS och riktlinjer för medelsansökningar till forskning. Det finns ett behov av ett tydligt antidiskrimineringsperspektiv i riktlinjerna för medelsansökningar för forskning. FAS och styrdokument är oklara på den punkten. De bör skrivas om så att ett antidiskrimineringsperspek- tiv skall beaktas, på samma sätt som det befintliga kravet på ett jämställdhetsperspektiv. Om FAS står i SFS nr: 2000:1198 att skall särskilt: verka för att genusperspektiv får genomslag i forskningen, främja jämställdhet mellan kvinnor och män, Till detta bör följande tillägg övervägas: verka för att en fokus på den etniska maktordningen och motver- kande av etnisk diskriminering får genomslag i forskningen, främja jämlikhet mellan människor i oavsett etnisk eller religiös tillhörighet. Mot bakgrund av regeringens fastställda mål och riktlinjer, har beslutat om en jämställdhetsstrategi. Rådet ska uppnå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorga- nisationen och vid fördelning av forskningsstöd samt allmänt arbeta för ökad jämställdhet i forskarvärlden. I Förordning (2000:1199) med instruktion för Vetenskaps- rådet står att rådet enligt 2 § bland annat ska verka för att genus- perspektiv får genomslag i forskningen och främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Denna förordning bör även tydliggöras genom att ett krav övervägs om att rådet skall verka för att en fokus på den etniska maktordningen och motverkande av etnisk diskriminering får genomslag i forskningen, att främja jämlikhet mellan människor i oavsett etnisk eller religiös tillhörighet. 13.8.7Kunskapsbank för hälsovård i ett mångetniskt samhälle att utser en arbetsgrupp bestående av , , Kommuner och Landsting samt några frivilliga organisationer för att ta fram ett förslag till en kunskapsbank för hälsovårdssektorn. Denna bank bör även bygga på de kunskaper som håller på att utvecklas i och ombudsmännens analyser av kopplingen mellan ohälsa och diskriminering. Kunskapsbanken borde i sin tur bygga en grund för utbildning och fortbildning i vårdsektorn. Med hänsyn till kunskapsluckorna och problematiken som visas i översikten över strukturell diskriminering vill jag föreslå utveckling av en transkulturell kunskapsbank. bör erbjuda , Kommuner och Landsting samt några frivilliga organisationer möjlighet att ingå i en arbetsgrupp som har till uppgift att ta fram en utvecklingsplan för en kunskapsbank som har som förebild Transcultural Health Care Practice: An educa- tional resource for nurses and health care practitioners.51 51 Transcultural Health Care Practice: An educational resource for nurses and health care practitioners (). Denna kunskapsbank har utvecklats för användning inom hälsovårdssektorn i . I synnerhet understryks behovet av förståelsen för de delarna som berör s.k. och the Politics of Diversity. Transkulturell kommunikation lyfter viktiga frågor kring den kompetens som behövs i ett multietniskt samhälle. Den understryker behovet av en mer reflekterande analys av den egna kulturen och de egna värderingarna. Tanken är att medlemmar av majoritetssamhället kritiskt skall granska sina egna föreställningar. Det är viktigt efter- som det finns olika kulturella normer som är inbyggda i mycket av sjukvården utan att vårdgivarna har hunnit eller haft möjlighet att reflektera eller ifrågasätta dessa. Kunskapsbanken bör även ta tillvara kunskaperna som utvecklas i projektet hälsa som Statens folkhälsoinsti- tut bedriver tillsammans med DO, HO, HomO, och JämO. Syftet med projektet är att inhämta kunskap och utveckla ett gemensamt förhållningssätt kring begreppet diskriminering för att på så sätt utveckla en eller flera lämpliga metoder för att mäta diskriminering, och klargöra vilka samband som finns mellan diskriminering och hälsa. Det är redan tydligt att det finns starka samband mellan ohälsa och diskriminering. 13.9Utredning av vissa lagar 13.9.1Utredning av alkohollagen för att tydliggöra rätten att införa antidiskrimineringsvillkor i serveringstillstånd att alkohollagen utreds för att tydliggöra rätten att införa anti- diskrimineringsvillkor i serveringstillstånd. I vissa storstadskommuner har diskriminering på krogarna upp- märksammats och det har länge varit problem med uppföljning av lagarna på området. En fällande dom i enlighet med 16:9 (olaga diskriminering) har i princip krävt ett erkännande. Det kommer förhoppningsvis att bli mindre problematiskt att få fram en skadeståndsdom i enlighet med den nya civilrättsliga förbud mot diskriminering (SFS 2003:307) som innehåller en delad bevisbörda. Detta kommer dock inte nödvändigtvis i sig att leda till minskad diskriminering eller ett tydligare ansvar för tillståndshavaren att förhindra diskriminering, om inte kompletterande åtgärder vidtas. I förhållande till krogdiskriminering skulle ett effektivt kom- plement till lagarna mot diskriminering vara om tillståndshavaren förstår att han riskerar tillståndet vid diskriminering. I Nederlän- derna har hotet om indragna serveringstillstånd bidragit till att minska diskriminering (, 2002). är flera på det klara med att en kommun kan dra in tillstån- det om det är tillståndshavaren som diskriminerar. Däremot råder det oklarhet när det gäller den betydligt mer förekommande situa- tionen då dörrvakter eller annan personal diskriminerar. Även här tror en del att tillstånd kan dras in, även om ingen tydlig koppling kan göras mellan vaktens agerande (dessa är ofta anställda i ett annat bolag) och tillståndshavaren. Men tills frågan är prövad kommer rättsläget att förbli oklart. Dessutom finns det viss oklarhet om kommuner kan skriva in ett antidiskrimineringsvillkor i tillståndet som klarlägger att tillstånds- havaren inte bara har ett ansvar för att se till att han eller hon inte diskriminerar utan för att se till att diskriminering motverkas på krogen, inklusive vid entrén. Ett sådant villkor torde kommuner redan ha rätt att ställa med tanke på att villkor får ställas med hän- syn till lokala alkoholpolitiska olägenheter som påverkar till exem- pel ordningsfrågor i och i närheten till krogen (dvs. Enligt 7 kap 5 § 3 st Alkohollagen får kommunen i samband med beslut om serveringstillstånd meddela de villkor som behövs. Dess- utom påpekas i 6 kap 2 § att alkoholservering skall ske med åter- hållsamhet och får inte föranleda olägenheter i fråga om ordning och nykterhet. Risken för förekomsten av diskriminering borde betraktas som ett problem som riskerar att leda till ordningsstör- ningar som får regleras i tillståndet. Dessutom borde en kommun kunna ställa ett sådant krav i alla tillstånd just för att tydliggöra att kommunen anser att detta är en viktig fråga i förhållande till alla serveringstillstånd eftersom kommunen har ett likabehandlings- ansvar gentemot alla kommunens invånare. För att skingra tvivlet på området bör frågan utredas med avsikt att föreslå en ändring i Alkohollagen som tydliggör att diskrimine- ring kan betraktas som en ordningsfråga som kommuner har rätt att reglera genom inskrivning av antidiskrimineringsvillkor och lik- nande villkor i serveringstillstånd. 13.9.2Kommunallagen bör ställa krav på antidiskriminering att kommunallagen utreds för införandet av ett tydligt krav på kommuner och landsting att motverka diskriminering och främja jämlikhet. Kommuner och landsting är viktiga aktörer i förverkligandet av lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Därmed är det viktigt att ett ansvar för motverkande av diskriminering tydliggörs även för kommuner och landsting. Följaktligen menar jag att kommunalla- gen bör ses över i detta avseende. På samma sätt som det finns ett krav i kommunallag om att kommunerna har ett tydligt ansvar för motverkande av rasism och diskriminering, borde ett liknande krav skrivas in i kommunallag. Ett praktiskt resultat av kravet i har varit att många kommuner har bestämt sig för att stödja etablering av lokala anti- diskrimineringsbyråer. I har lokalpolitiker inte alltid utnyttjat de möjligheter som står dem till buds med hänsyn till motverkande av diskriminering och främjande av jämlikhet. Följande är olika rekommendationer angående åtgärder som skulle kunna vidtas . Jag rekommenderar att kommuner och landsting ansluter sig till Coalition of European Cities Against Racism. Ett konkret steg som kommuner och landsting borde ta är att ansluta sig till Coalition of European Cities Against Racism.52 Denna sammanslutning av Europeiska städer har åtagit sig att fullfölja ett tio punkts handlingsprogram för motverkande av rasism och diskriminering. En del av dessa punkter är redan på gång i olika svenska städer, och en del är nya. Förslagen som tas upp nedan passar väl in i handlingsprogram. 52http://portal.unesco.org/shs/en/ev.php- URL_ID=3061&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html. Jag rekommenderar att kommuner och landsting utvecklar ett samlat arbete mot alla former av diskriminering. Med tanke på att trenden går mot en samlad lag mot diskri- minering och tillsyn, borde även kommuner analysera behovet av att arbeta med en liknande inriktning. Det finns lokala förebilder i andra länder (, , , ). I Lon- don pratar man om ett arbete med equalities medan det i är en fråga om human rights. Detta behöver inte betyda en gemen- sam utgångspunkt i allt som görs, men en samlad kunskapsbas och fokus på främjande av jämlikhet på alla diskrimineringsgrunder kan vara en viktig grund – oavsett om det finns en samlad lag eller sepa- rata lagar. Att bakgrunden till könsdiskriminering och etnisk dis- kriminering i viss mån skiljer sig åt hindrar inte att man kan använda samma eller liknande verktyg för att motverka diskrimine- ring och främja jämlikhet. Dessutom bör arbetet mot diskrimine- ring oavsett grund bli mer effektivt både politiskt och administra- tivt om förståelsen för frågan finns samlad. Ett sådant samlat tänkande på lokal nivå torde möjliggöra kraft- fullare insatser mot diskriminering på alla grunder. Detta gäller i synnerhet om lokalpolitiker bestämmer sig för att motverkande av diskriminering och främjande av jämlikhet skall genomsyra de om- råden där kommuner har olika slags relevanta maktbefogenheter. Några exempel på dessa maktbefogenheter är: arbetsgivare, kom- munens upphandlare, skolans personal och lokala regelskapare med mera. Jag rekommenderar att kommuner och landsting utvecklar sitt antidiskriminerings- och jämlikhetsarbete i rollen som arbetsgivare. Arbete med etnisk mångfald Ett tydligt antidiskrimineringsarbete och främjande av jämlikhet ska kunna utvecklas lokalt i rollen som arbetsgivare. På samma sätt som staten arbetar för att vara en förebild på nationell nivå är kommuner och landsting viktiga förebilder på lokalnivå. finns det ett behov av en arbetskraft som kan förstå det samhälle vi lever i. Om det finns ensidigt etniskt sammansatta grupper av anställda (t.ex. med svensk bakgrund) som lärare och annan skolpersonal, socialarbetare och andra tjänstemän, poliser, förvaltningschefer m.m., i kommuner där det finns ett stort inslag av etnisk mångfald, finns det en stor chans att dessa inte kommer att fullt ut förstå det samhället som de verkar i. På samma sätt finns det liknande risker om det finns en ensidig könssammansättning bland dessa offentligt anställda. Dels kan det vara mer förtroende- ingivande om de offentliga anställda någorlunda avspeglar samhäl- let. Dels, och ännu viktigare, är att de anställda troligen kommer att vara mer effektiva på sina jobb om de har en djupare förståelse för samhället de verkar i, och en etnisk mångfald bland personalen kan bidra till detta. En närliggande fråga skulle vara en kompetensinventering av den nuvarande arbetskraften (diskuteras ovan med hänsyn till kravet på ett ansvar för att främja jämlikhet). Det är värt att notera att det finns studier som visar att kommunanställda med invandrarbak- grund har en tendens att ha högre utbildningsnivåer än sina kolle- gor.53 Om en individ inte får en chans att använda hela sin kompe- tens, i synnerhet om bilden är att diskriminering är hindret, kan leda till stort missnöje med en arbetsplats – i synnerhet om det saknas framtidsutsikter och utvecklingsmöjligheter hos arbetsgiva- ren. Detta missnöje kan leda en hög personalomsättning eller en hög sjukfrånvaro. Om arbetsgivaren visar ett intresse för de anställdas olika kompetens kan förbättringar i dessa avseenden uppstå. En kompetensinventering där arbetsgivaren visar ett genu- int intresse för de anställdas utvecklingspotential kan leda till lägre personalomsättning, mindre sjukskrivning och en mer nöjd arbets- styrka.54 Jag rekommenderar att kommuner och landsting använder sina befogenheter för att införa en antidiskrimineringsklausul i sina upphandlingar. 53Sveriges kommuner och landsting. /artikel.asp?C=2825&A=8173. 54VD , föredrag vid konferensen Vad innebär EU:s nya direktiv mot diskriminering för svenska arbetsgivare? 24/9 2003. På samma sätt som regeringen bör införa en klausul mot diskrimi- nering i alla statliga upphandlingar, är det lika viktigt att lokala aktörer tar på sig ett liknande ansvar. Förebilden för en klausul finns ovan under avsnitt 13.6.1. Det är ännu viktigare att kommuner är med i införandet av anti- diskrimineringsklausuler eftersom kommunernas och landstingens upphandlingar är värda ca 300 miljarder , vilket är mycket mer än de ca 100 miljarder som statens upphandling omfattar. Det är ett konkret sätt att påverka diskriminering i samhället. Det är också viktigt att det tydliggörs för medborgarna att deras skatte- pengar endast ska gå till företag som inte diskriminerar Det är både en demokratifråga och en kvalitetsfråga. Jag rekommenderar att kommuner och landsting tar på sig ett tydligt antidiskrimineringsarbete i förhållande till sin roll som tjänsteproducent. Detta gäller i synnerhet i förhållande till kommunalt ägda bostadsbolag. Det är viktigt för den egna trovärdigheten gentemot medborgarna att man inte heller som tjänsteproducent diskriminerar. En ökad etnisk mångfald på arbetsplatserna kan leda till en större uppmärk- samhet. Men oavsett den etniska mångfalden behövs utbildnings- insatser kring diskriminering, dels om lagstiftningen och dels om diskriminering som samhällsfenomen. finns tendenser till att införa rutiner eller ta beslut som i sig är diskriminerande.