ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GTB377d3 · 2006-01-01 00:00:00 — [69] Polisens behov av stöd i samband med Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen.
sou · GTB381d2 · 2006-01-01 00:00:00 — En liten kommun med få ärenden kan inte erbjuda olika former av öppenvårdinsatser utan måste hitta andra lösningar eller samverka med andra kommuner. De strukturella skillnaderna, ambitions- och effektivitetsnivån inom samt tillgången på förebyggande arbete och tidigt stöd och hjälp i kommunen påverkar naturligtvis också kostnaderna för den sociala barn- och ungdomsvården. Det är under barnets tidiga levnadsår som grunden för barnets välbefinnande och utveckling senare i livet läggs. Psykisk ohälsa medför betydande kostnader för samhället. Många flickor och pojkar har sociala och psykiska problem. Kan de få stöd och hjälp i tidigt skede kan det öka både barnets och familjens livskvalitet och kanske förhindra omfattande insatser och placeringar . Får barnet rätt insats i ett tidigt skede ökar också möjligheten att leva ett självständigt liv utan psykiska- och sociala problem med missbruk och arbetslöshet. Kostnaderna för generella insatser till barn, unga och deras familjer är lägre än kostnaderna för riktade insatser inom social- tjänsten. Har barn, unga och deras familjer möjlighet att i ett tidigt skede få adekvat hjälp innebär det sannolikt att några familjer inte kommer att behöva insatser senare i livet. Finns inte dessa insatser lättillgängliga för barn, unga och deras familjer kommer kostna- derna för den sociala barn- och ungdomsvården förmodligen att öka. De barn, unga och deras familjer som behöver öppenvårds- insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården skall erbjudas utvärderade insatser av god kvalitet. Tidiga öppenvårdsinsatser är att föredra framför placeringar. Kostnaden är lägre, den unge kan bo kvar i sin hemmiljö och familjen är fortsatt delaktig i den dagliga vården. insatsen baserat på barnets behov ökar möjligheten att hitta rätt stöd och behandlingsform och framtida placeringskostnader kan i flera fall undvikas. Alla barn och unga kan inte bo kvar i hemmet och för dem är det angeläget att det finns placeringsmöjligheter med utgångspunkt i det individuella behovet och med god kvalitet. Desto tidigare den sociala barn- och ungdomsvården hittar rätt insats ju snabbare kan familjens livskvalitet öka och den totala kostnaden för den sociala barn- och ungdomsvården minska. Kan samhället inte tillhanda- hålla dessa resurser kommer sannolikt såväl den sociala barn- och ungdomsvårdens som samhällets övriga kostnader att öka.
sou · GTB388d4 · 2006-01-01 00:00:00 — , (2003) Att explicitgöra det implicit sagda – i självmordsnära kvinnors tal om offerskap, kön och sexualiserat våld. Sociologisk Forskning nr 3, 2003, s. 57–75. Mayall, (red) (1994) Childrens Childhood: Observed and Ex- perienced. , , , , (1998) Theorizing Childhood. , (2002) När det overkliga blir verklighet. Mödrars si- tuation när deras barn utsätts för sexuella övergrepp av fäder. Mullender, et al. (2002) Childrens Perspectives on Domestic Violence. Närvänen, , (2005) Doing age, doing childhood. Performing or contesting the age order. Paper presen- terat på Childhoods 2005, International conference, , , 29 – 3, 2005. Närvänen, , och forsknings- etik. , (1995) Vuxnas intresse av att se med barns ögon i L. (red) Seendet och seendets villkor. En bok om barns och ungas välfärd. 279–304. , (2004) "Barn, barndom och barns rätt", i (red) Barns makt, , . , , (1989) Mamma, ! Föräldrar och barn om arbetets villkor. , , (1996) Mamma pappa utan jobb. , Rädda Barnens Förlag. , , (2001) Kan små barn handla själva? , , (2003a) Det angår ju oss – Barnperspektivet. , , (2003b) Från sparsgris till kontokort. Barndomens ekonomiska spiraltrappa. Prout, , (1990) A new Paradigm for the Soci- ology of Childhood? Provenace, Promise and Problems, i (red) Constructing and Recon- structing Childhood: Contemporary Issues in the Sociological Study of Childhood. Qvortrup, (1994) Childhood Matters: An Introduction, Qvortrup, J. et al (eds) Childhood Matters. Social Theory Practice and Politics. Avebury, 1994, 1–23: s. 4; Qvortrup, (1987) The sociology of childhood. Barndomspro- jektet 2/87. University centre of South Jutland. Qvortrup, (red) (1989) Børn i statistikken. Nordisk Ministerråd 1989:47. , , (1998) The Ethics of Partici- patory Research with Children. 12. s. 336–348: 346. , (1993) Gender Play: Girls and Boys in School. : Open university press. Tiller, Per (1984) Barns ytringsfrihet og bruk av barn som infor- manter. Tiller, Per (1988) Barn som sakkyndige informanter. i M. Kjær (red) Interview med børn. Sandbæck, (2002) Barn og foreldre som sosiale aktører i møte med hjelpetjenester. Seidman, (1998) Interviewing as . A Guide for Researchers in Education and the Social Sciences. , Teachers Colleges press. Smart, et al. (2001) The changing experience of Childhood. Families and Divorce. (2004) Ekonomiskt utsatta barn. och länsstyrelserna (2003) Barnperspektiv vid hand- läggning av ekonomiskt bistånd. , (2005) Hvordan forholder barna seg til vold i hjem- met? – noen lærdommer fra en norsk intervjundersøgelse. Paper presenterat vid konferensen : power, resis- tance and challenges for the future, 10–, 2005. Sommer, (1996, 2005) Barndomspsykologi : Reitzlers forlag. SOU 1991:51 Barns och ungdomars välfärd. SOU 2000:1 En uthållig demokrati. , (2004) Public Space and the Culture of Childhood. (1985) Pricing the Priceless Child. The Changing Social Value of Children.
sou · GTB391 · 2006-01-01 00:00:00 — Sammanfattningsvis kan man nog ändå konstatera att en himla massa lust och vilja till förändring finns. Det stora deltagarantalet på konferensen vittnar om detta. Och festivalen utanför, kebab- stånden, i kulisserna, den förväntansfulla publiken – allt detta ger en bild av ett där snart inte behöver beskrivas som ett undantag. Och när jag nu varit i åtminstone en gång, när jag nu tagit det första trevande steget över den magiska tullgränsen, är det ju inte helt omöjligt att jag kommer tillbaka. Nästa gång kanske utan karta och fruktsnitslad bana. är frilansskribent, litteraturvetare och doktor- and i filosofi.
sou · GTB398 · 2006-01-01 00:00:00 — Lördagsdistribution av dagstidningar. Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. Uppdragsarkeologi i tiden. [80] Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . Nyttiggörande av högskoleuppfinningar. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. [51] Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Kärnavfall – kostnader och finansiering. [83] Kunskap för biologisk mångfald – inventera mera eller återvinn kunskapen? Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen. [72] Ägaransvar vid trafikbrott. Bevakning av kollektivavtals efterlevnad. [89] Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi – en samlad förvaltning med politisk styrning. När en räcker. Mastdelning för miljön.
sou · GTB39d2 · 2006-01-01 00:00:00 — a)Teknik enligt den allmänna anmärkningen om teknik i EU:s gemensamma militära förteck- ning beträffande utveckling, framställning eller användning av produkter som omfattas av EU:s gemensamma militära förteckning, med undantag av teknik som tas upp i ML7. b)Teknik som är specifik för utformning och montering av komponenter till, och drift, under- håll och reparation av kompletta produktionsanläggningar för produkter som finns upptagna på EU:s gemensamma militära förteckning, även om komponenterna för dessa produktions- anläggningar inte finns upptagna på förteckningen. C 314/26 Europeiska unionens officiella tidning a)Orden produkter som finns upptagna på EU:s gemensamma militära förteckning inbegriper 1.produkter som inte omfattas om de innehåller en lägre koncentration än den angivna, enligt följan- de: a)Hydrazin (se ML8.c.4). b)Sprängämnen (se ML8), 2.produkter som inte finns upptagna om de underskrider tekniska gränsvärden, (t.ex. supraledande material som ej omfattas av 1C005 på EU:s förteckning över varor med dubbla användnings- områden, supraledande elektrisk utrustning som ej omfattas av ML20.b), 3.metalliska bränslen och oxidationssmedel utfällda i laminär form från ångfasen (se ML8.c.5). b)Orden produkter som finns upptagna på EU:s gemensamma militära förteckning inbegriper inte 1.signalpistoler (se ML2.b), 2.ämnen som ej omfattas av not 3 till ML7, 3.personliga dosmätare för mätning av strålning (se ML7.f) och skyddsmasker för specifika industri- ella risker (se också EU:s förteckning över varor med dubbla användningsområden), 4.dif luoramin och kaliumnitratpulver (se not 6 till ML8), 5.flygmotorer som ej omfattas av ML10, 6.traditionella stålhjälmar som inte utrustats med, eller modifierats eller är utformade för att anpas- sas till någon form av tilläggsanordning (se not 2 till ML13), 7.utrustning som anslutits till industriella maskiner som inte omfattas som bestrykningsmaskiner vilka inte angivits på annan plats och utrustning för gjutning av plaster, 8.musköter, gevär och karbiner äldre än , reproduktioner av musköter, gevär och karbiner äldre än , revolvrar, pistoler och kulsprutor äldre än samt reproduktioner av dessa. Not 2 I not 1.b.8 i ML22 undantas inte teknik för moderna handeldvapen, även om de används för att tillverka reproduktioner av antika handeldvapen. Not 3 ML22 omfattar inte teknik som används för civila ändamål, inom jordbruket, för läkemedel, medicin, veterinärmedicin, miljöändamål, avfallshantering eller inom livsmedelsindustrin. Anm.: Se not 2 till ML7.