sou · GTB396 · 2006-01-01 00:00:00 — Vid provplats Malmen genomförs huvudsakligen flygprov för att utvärdera system och delsystem där flygplan eller helikoptrar ingår. Verksamheten omfattar även verifiering av delsystem och system på flygplan och helikoptrar där FMV innehar typcertifikatet eller där typcertifikat saknas. En stor del av verksamheten berör JAS- systemet. Provplats Malmen stödjer även Flygsäkerhetsinspektio- nen med expertis vid granskning av flygmateriel för säkring av luft- värdighet. Det förekommer ett omfattande samarbete med flygvapnets taktikutvecklingsorganisation (), som bl.a. genomför tak- tiska flygprov. Vid provplatsen finns bl.a. en provflygningsenhet och en teknisk enhet (verkstäder, mätsystem, m.m.) samt en s.k. humancentrifug för pilottester. genomfördes ca 2 400 flygpass om totalt . Provplats /bedriver provning av marksystem (stridsfordon, vapen, ammunition, skyddssystem, etc.). Verksam- heten i bedrivs på ett 500 ha stort skjutfält. Möjlighet finns att utnyttja målområden över vid skjutprov. Verk- samheten är miljöprövad och har tillstånd att hantera explosiväm- nen. I bedrivs framförallt fordonsprovning. Huvuddelen av personalen är placerad i . Förutom olika typer av testanläggningar för skjut- och spräng- prov finns i en klimatanläggning som medger köld- och värmeprov med hela fordon, bl.a. stridsvagnar. Dessutom finns verkstäder för olika ändamål. Vid provplats bedrivs provning av flygburna och landbase- rade robotsystem. Provområdet är och och kan förlängas vid behov. har en fördjupad sam- verkan med Rymdbolagets försöksfält utanför diskuterats för att bl.a. kunna koppla ihop de båda fälten för att möjliggöra prov över mycket långa avstånd. har beskrivits som en an- läggning som är unik i . Provplats är dimensionerad . Un- der har beläggningen i genomsnitt varit . FMV ser möjligheter att utöka den verksamhet som riktar sig till utländska kunder. har uppdragsintäkterna från utländska kunder motsvarat av års- kostnaden för provplats . I propositionen Vissa organisatoriska frågor inom Försvarsmakten m.m. (prop. 1999/00:97) redovisar regeringen att en ny organisa- tionsenhet för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksam- het skall inrättas . Regeringen utvecklar i propo- sitionen Vissa ledningsfrågor inom det militära försvaret m.m. (prop. 2000/01:113) skälen till att inrätta organisationsenheten. Enligt regeringen ställer ominriktningen av Försvarsmakten krav på en mer rationell drift och kostnadsreduceringar inom underhålls- och stödverksamheten. Genom att sammanföra underhållstjänsten och stödverksamheten skapas möjligheter att utnyttja den rationaliser- ingspotential som finns inom området. Regeringen pekar på vikten att få en central överblick av kostnadsutvecklingen för att inrymma verksamheten inom de ekonomiska ramar som insatsförsvaret för- utsätter. Regeringen ansåg vidare att genom bildandet av organisa- tionsenheten skapas förutsättningar att jämföra verksamheten med externa leverantörer. Rätt verksamhetsform skulle väljas utifrån vad som är bäst för Försvarsmakten som helhet. I detta ingår, enligt regeringen, att avgöra vad som skall bedrivas inom Försvarsmakten och vad som helt eller delvis kan upphandlas av externa leverantö- rer på kommersiell basis. Organisationsenheten fick namnet För- svarsmaktens logistik (FMLOG). FMLOG:s ledning består av en s.k. koncernstab samt tre divi- sionsstaber som leder de tre divisionerna: försörjnings-, teknik- och servicedivisionen. SOU 2005:96 Materielrelaterade processer Kostnader 2002–2004 (mnkr, löpande priser) Försvarsmakten redovisar att effekterna av genomförda rationali- seringsåtgärder sammanlagt uppgår till . Det är av den totala kostnaden 2004. Kostnader fördelade på verksamhetsgrenar (motsv) (mnkr, löpande priser) Stab och gemensamma kostnader Förrådstjänst, som är en del av försörjningsdivisionen, och verk- stadstjänst, som är en del av teknikdivisionen, har de största kost- naderna. Kostnaderna för dessa två uppgick till 2 tillsammans. Det motsvarar av FMLOG:s totala kostnader. Materielrelaterade processer SOU 2005:96 Tabell 4.11 Medeltal anställda i FMLOG Det har varit en relativt blygsam minskning av antalet anställda i FMLOG , . Den minskningen har framför allt skett genom att antalet officerare inom organisationen har minskat. FMLOG har personal vid 85 orter. Regeringen tilldelar Försvarsmakten medel för materielanskaffning genom ett anslag (utgiftsområde 6, anslag 6.2). Som grundläggande princip gäller att Försvarsmakten ställer upp mål för materielför- sörjningen. Inom ramen för produktionsprocessen hanterar Hög- kvarteret materielplaneringen, materielbeställningar och de ekono- miska ramarna samt produktionsuppföljningen. Dessutom hanterar Högkvarteret bl.a. utveckling av förmågor relaterade till funktio- ner, förband och långsiktiga materielbehov m.m. Inom inriktnings- processen hanteras beställningar av forskning och teknikutveckling till bl.a. FOI och FMV. Försvarsmakten ger uppdrag till FMV att genomföra anskaff- ningar. FMV omsätter Försvarsmaktens uppdrag i tekniska och kommersiella termer, samt genomför upphandlingarna. FMV ska täcka samtliga kostnader genom avgifter, och FMV företräder För- svarsmaktens intressen vid upphandlingar gentemot leverantörer, såväl före som efter det att leverans har skett. Vid Högkvarteret finns en materielsystemansvarig och motpar- ten på FMV kallas uppdragsledare. För de stora materielsystemen finns styrgrupper där ansvariga från både högkvarteret och FMV ingår. anför i sin rapport för miljarder att led- ningen av materielprojekten vid FMV i allmänhet är god med god Försvarsmakten förlitar sig, på grund av den stora per- sonalrörligheten, på FMV. För försvarsindustrin kan den svenska myndighetsorganisatio- nen och dualismen inom materielprocessen ibland vara problema- tisk. är kunden man levererar till medan behoven definieras av Högkvarteret. Dessutom finns brukarna ute på förbanden. 4.2Materielförvaltningen i de nordiska länderna I har Försvarsmaktens materielverk huvudansvaret för ar- méns materielanskaffningar och för försvarsmaktsgemensam ut- rustning. Flygvapnet och marinen har sina egna materielfunktioner som ingår i respektive stab. Försvarsmaktens materielverk inrätta- des , och dess personal består av drygt 2 200 personer av vilka 300 arbetar vid dess stab. av personalen utgörs av civilanställda, och verket har en årsbudget på ca . Huvudstaben har det övergripande ansvaret för materielanskaff- ningsprocessen, med ansvar bl.a. för budgetering, operativt behov m.m., och materielverket har det tekniska ansvaret. I har Forsvarets logistikkorganisasjon () ansvaret för anskaffning, underhåll och avveckling av materiel. bildades och lyder direkt under Forsvarssjefen i , men ingår inte i Forsvarsstaben utan är en fristående organisation. har ca 6 000 anställda. Målsättningen är att vara ca 3 600 anställda vid utgången av . I svarar Forsvarets materieltjenst (FMT) för materielfrå- gorna. FMT är en myndighet under Forsvarsstaben. Chefen för sitter även med i den strategiska ledningen av Forsvarsstaben. Samma person är m.a.o. både funktionell expert och en del i det FMT är under ombildning för närva- rande. Målet är att vara 2 300 medarbetare, att jämföra med dagens 3 800. I har man valt att samla materielfrågorna till den nya myndigheten genom att lyfta ur frågorna ur Forsvarsstaben och i praktiken även ur . Syftet är att ta bort dubbel- kompetenser och minimera organisationerna. Den samlade kostnaden för FMT är ca 6 900 miljoner dkr. årli- gen, varav materieldriften beräknas till ca 3 000 miljoner dkr., mate- rielinvesteringarna till ca 2 700 miljoner dkr., lönekostnader ca 960 miljoner dkr och övrig drift ca 160 miljoner dkr. FMV:s myndighetskostnad har ökat , nominellt sett, . Främst beror det på att personalkostna- derna har ökat . Om hänsyn tas till pris- och löne- utvecklingen är det inte fråga om en ökning realt sett. FMV:s led- ning har målsättningen att fortsätta minska den egna personalen för att nå ett mål där förändringen sett skall vara en minskning . Verksamhetskostnaden för FMV har dock minskat , beroende på den minskning av mate- rielanslaget som har genomförts och som är ett re- sultat av framför allt försvarsbeslutat . I fasta priser () har materielanslaget (6:2) minskat från 19991 till 2005. Det är en minskning . En jämförelse med övriga nordiska länder försvåras av att några grundförutsättningar är olika. har byggt upp en för landets storlek stor försvarsindustriell sektor. Staten har med FMV utgjort en aktiv och kompetent beställare. Även om alla nor- diska länder har industrier som verkar inom försvarssektorn finns det sammantaget ingen storleksmässig motsvarighet till den svenska försvarsindustrin i de andra länderna. En annan skillnad är att de övriga nordiska länderna har valt en lösning där materieltjänsten och logistikverksamheten hålls sam- man inom en organisation. 1 1999 är där Försvarsmaktens anslag var uppdelade i 6:1 och 6:2 vid tilldelningen av pengar. Utredningens förslag: En förändrad materielprocess anpassad till insatsförsvaret och dess behov införs. Skälen för utredningens förslag försvarsproposition anför regeringen att grunderna för materielförsörjningen har ändrats i och med de förändrade kraven på försvaret. Insatsförsvarets uppgifter och dess behov skall vara styrande för materielförsörjningen. Vidare menar regeringen att spårbarheten bör förbättras och strategiska vägval i materielför- sörjningen lyftas fram. Ett begränsat antal nationella nischer eller kompetensområden bör prioriteras vid beslut om kompetensupp- byggnad och materielutvecklingsprojekt. Samma skall gälla för forskning och teknikutveckling. Regeringen menar i propositionen att kopplingen mellan materielplaneringen, planeringen för forsk- ning och teknikutvecklingen och den framtida insatsorganisationen är för svag. Reformeringen av Försvarsmakten, inkluderat ett minskat antal förband och ett begränsat ekonomiskt utrymme, kommer enligt regeringen ställa krav på prioriteringar av utveck- lingssatsningar till inhemsk försvarsindustri. Avslutningsvis menar regeringen att ett större ansvarstagande av industrin bör leda till att FMV kan inriktas mot upphandling på högre systemnivåer, vilket kommer få konsekvenser för myndighetens organisation, kompe- tens och utformning. Utredningen har i sitt arbete utgått från den inriktning som re- geringen angett försvarsproposition. Utredningen har i sitt arbete funnit denna inriktning värdefull och ändamålsenlig som grund för en förändrad materielstrategi. Utredningen konstaterar också att nuvarande materielprocess inte i alla avseenden är utfor- mad i enlighet med denna inriktning, även om myndigheterna har påbörjat ett förändringsarbete. Huvuddelen av FMV:s tid redovisas mot materielprojekt som karaktäriseras av egenutveckling i . Dagens materielprocess har några karaktäristika som utred- ningen anser bidrar till en resurskrävande process. För det första har liknande kompetens upparbetats både inom Försvarsmakten och FMV. På samma sätt har FMV en stor mängd personal med teknisk kompetens på produktnära nivå, vilket även de berörda in- dustrierna naturligen byggt upp. Detta innebär onödig och resurs- krävande dubbelkompetens inom ramen för en gemensam process vilket kan bidra till att fördyrande tekniska krav ställs för tidigt i processen. Nischbegreppet som prioriteringsinstrument för tek- nisk kompetens verkar än så länge inte användas fullt ut. Den tek- niska bredden bör skiljas från förmågebredden. Med utgångspunkt i vad regeringen anförde i Försvarsproposi- tionen samt den kritik som kan riktas mot den traditionella materi- elprocessen som utredningen har redovisat uppdrog utredningen åt Försvarsmakten och FMV att gemensamt föreslå väsentliga effekti- viseringar och rationaliseringar genom en förändrad materiel- och teknikförsörjningsprocess. Uppdraget redovisades den 16 septem- ber 2005. Med utgångspunkt från det arbetet föreslår utredningen en förändrad materielstrategi, se bild 4.1. Bild 4.1 Förändrad materielstrategi En viktig och bärande idé med den nya strategin är att i dess tidiga faser först utröna möjligheterna till att tillgodose Försvarsmaktens behov utan att initiera nya utvecklingssatsningar och teknisk krav- generering. Sådana bidrar nämligen till att driva upp kostnaderna och i flera fall förlänga ledtiderna innan det operativa behovet till- godoses. Genom en systematisk genomgång av möjligheterna att utnyttja befintlig materiel, genom att öka antalet eller vidareut- veckla dessa befintliga system, och genom att behovet tillgodoses av de produkter och tjänster som den internationella marknaden erbjuder kan fördyringar undvikas. I första hand bör en anskaffning göras genom deltagande i samordnad internationell anskaffning och i andra hand på egen hand. Endast i de fall då dessa möjligheter uttömts bör man välja att tillgodose behovet genom en nyutveck- ling, och även då i första hand i samarbete. Egenutveckling sker endast i undantagsfall enligt den nya strategin vilket skiljer sig från den traditionella svenska modellen för materielförsörjning. Även i anskaffningsfasen siktar den nya strategin mot ett ökat inslag av samordnad internationell anskaffning som kan ledas av en internationell partner. I de senare faserna i materielprocessen, exempelvis vidmakthål- lande inklusive modifiering, leder strategin till en betydande för- ändring gentemot dagens system. Industrins roll blir allt mer bety- dande då deras åtagande blir större och statens roll minskar. Det sker genom systemhusåtaganden och utnyttjande av inhemsk och annan industri. Vad avser underhåll och drift bör tillgänglighetsåta- ganden avseende materielen leda till mer rationella processer och ekonomiska besparingar då det medger ett minskat produkt- och ägandeansvar inom staten. En implementering av strategin bör ge effektiviseringar i alla skeden av materielprocessen. I de tidigare faserna av materielprocessen kan strategin skapa långsiktigt föränd- rade kostnadsstrukturer för Försvarsmakten. Förändringarna i vidmakthållandefasen är av betydelse för strategin i stort. Den förändrade strategin stöder det nya insatsförsvaret. Den fo- kuserar på internationell samverkan istället för svenska särlösningar i alla skeden av materielprocessen, vilket är en förutsättning för att åstadkomma ett interoperabelt försvar. är det fokus på att hitta kostnadseffektiva lösningar, vilket kommer leda till mindre utvecklingssatsningar. Det är nödvändigt med tanke på de begrän- sade ekonomiska förutsättningarna som försvaret har och . SOU 2005:96 Materielrelaterade processer Relationerna mellan myndigheterna och industrin Utredningens förslag: En ändrad ansvarsfördelning mellan staten och industrin genomförs. En styrgrupp skall leda och samordna genomförandet och den ändrade ansvarsfördelningen bör vara etablerad . Skälen för utredningens förslag Försvarsmakten kommer vara beroende av befintliga och redan beställda system och att nya komponenter och delsystem kan integreras i dessa system över tiden. Om industrin övertar an- svaret för tillgängligheten av olika befintliga system skapas tydliga incitament till effektiviseringar av verksamheten och till att skapa synergieffekter inom produktionen. Det är viktigt att en sådan förskjutning av ansvar från stat till industri sker på ett sätt så att den totala kostnaden minskar som systemeffekten bibe- hålls. Gränsen för systemnivåansvar mellan industri och stat kom- mer att, och bör, variera mellan olika materielsystem. Denna in- riktning medför en betydande överföring av uppgifter och därvid- lag personal från staten till industrin. Det skapar möjlighet till ef- fektiviseringar av verksamheten inom industrin och minskade ma- terielkostnader för staten. Ansvaret för staten bör förskjutas uppåt i systemnivå. Ansvaret för industrin bör öka då staten i hög ut- sträckning även minskar sitt åtagande i de lägre systemnivåerna. Ett ansvarstagande från industrin avseende tillgängligheten av olika system bör skapa incitament till rationaliseringar och syner- gier som leder till kostnadsminskningar för staten. Besparingsef- fekterna inom staten kan i huvudsak hänföras till drift- och under- hållsverksamheten både inom Försvarsmakten och Försvarets ma- terielverk. är flera aktörer delaktiga i besluts- och åtgärdspro- cesserna avseende drift- och underhållsverksamhet. Det är det ak- tuella förbandet, Försvarsmaktens tekniska kontor, FMV och FMLOG samt berörd industri. Beroende på vilken åtgärd som skall utföras ser gränsytorna olika ut, men det gemensamma intrycket är att processerna är omständiga, personalintensiva och dyra. Ett till- gänglighetsåtagande minskar antalet inblandade aktörerna och för- enklar processerna. Främst berör det den del av Försvarsmakten som organiseras inom FMLOG. Ett viktigt mål med etableringen av tillgänglighetsåtagande är att skapa gränsytor och processer som gör att staten inte behöver behålla kompetens. Implementeringen av systemhusåtagande bör ske med kraft och i den takt som för- handlingarna med industrin avslutas. Målet bör vara en förändrad ansvarsfördelning mellan stat och industrin är genomförd fr.o.m. . Med hänsyn till att den beskrivna ansvarsförändringen är av vikt för att beräknade besparingar skall kunna uppnås och den berör flera myndigheter föreslår utredningen att regeringen tillsätter en särskild styrgrupp för att leda och samordna genomförandet. Styr- gruppen bör bestå av en ordförande, överbefälhavaren och general- direktören för FMV. Till styrgruppen bör knytas ett mindre kansli ur berörda myndigheter. Försvarsmakten och FMV bör inom sina respektive kompetensområden fatta erforderliga beslut för att uppnå de mål som regeringen anger. Utredningens förslag: Myndigheternas uppgifter, roller och an- svar inom materielprocessen renodlas. En integrerad ledning av materielprocessen tillämpas. FMV och Försvarsmaktens högkvarter samlokaliseras till Tre vapen. Skälen för utredningens förslag En förutsättning för att den förändrade materielstrategin skall kunna implementeras och ge de effekter utredningen har beskrivit är att myndigheternas roller renodlas och processen i stort karaktä- riseras av enkelhet och tydlighet. Utredningen anser att en renod- ling av rollerna kommer att medföra en mer rationell och mindre kostnadsdrivande process. Dock krävs inte bara en renodling av rollerna utan även en ökad samverkan mellan myndigheterna och ett ökat deltagande i respektive myndigheters processer för att skapa förutsättningar för ett effektivt och resurssparande arbete. En förutsättning för den utvecklade materielförsörjningsprocessen skall kunna realiseras i praktiken är att FMV och FM arbetar mycket nära varandra i inriktning, planering och genomförande, en s.k. integrerad ledning av materielprocessen. En sådan utvecklad process innebär att de operativa kraven vägs ihop tidigt i processen med kunskaper om marknadsförutsättningar och ekonomi innan ställningstagande sker till vilka krav som skall ställas på materiel- systemen. Försvarsmakten har den operativa kunskapen om hur och i vil- ken miljö materielen skall användas och fattar beslut om den tak- tiska och tekniska målsättningen samt ekonomiska ramar. Utred- ningen vill särskilt understryka vikten av de ekonomiska ramarna. FMV har ansvar för att beställa materiel eller utveckling hos ex- terna leverantörer utifrån den kravspecifikation som upprättas. FMV skall utifrån kunskap om teknik, marknad och affärsförut- sättningar säkerställa att Försvarsmakten får materiel som svarar mot de krav som ställts till ett så fördelaktigt pris som möjligt. Vi- dare skall FMV säkerställa att leveranser sker i enlighet med de av- tal som upprättats. En integrerad ledning av materielprocessen innebär ingen för- ändring av ansvaret mellan myndigheterna. I stället innebär det att beslutsfattare på olika nivåer möts och samverkar i högre utsträck- ning än innan respektive myndighet fattar beslut. Genom att tydliggöra rollerna som en integrerad led- ning av materielprocessen införs är det utredningens uppfattning att spårbarheten mellan Försvarsmaktens uppgifter och vad som faktiskt anskaffas i form av varor och tjänster kommer att öka. Det bör även medföra bättre kvalitet i de olika besluten eftersom den integrerade ledningen innebär att allsidiga kompetensgrupper kommer att delta i beredning av de olika beslutsunderlagen. Eftersom den integrerade ledningen innebär ett bättre samarbete över myndighetsgränserna skall respektive myndighet tydligare renodla sin verksamhet mot sin kärnverksamhet. Det skapas då möjligheter att ta bort de dubbelkompetenser som finns. Den integrerade ledningen kommer att leda till en enkelhet och tydlig- het i samspelet mellan myndigheterna genom att rollerna renodlas. Det kommer även att innebära kortare ledtider, dvs. en effektivare process. En samlokalisering av FMV och Försvarsmaktens högkvarter, som har beskrivits tidigare, kommer inte bara innebära minskade lokalkostnader för myndigheterna utan kommer att förbättra möj- ligheterna till att implementera en integrerad ledning. Ett förändrat arbetssätt kommer att ställa höga krav på rationella stödsystem. Dessa stödsystem skall även kunna interagera för att skapa förutsättningar för ett effektivt arbetssätt. Det är utredning- ens uppfattning att nya stödsystem bör samordnas mellan myndig- heterna. Kan myndigheterna använda samma stödsystem så finns ekonomiska vinster att göra inte bara vid införandet utan även vid utformning av drift och underhåll av systemet under dess livslängd. Utredningen vill i detta avseende påpeka vikten av att samarbetet mellan berörda myndigheter bygger på gemensamma målsättningar och förtroende. Samverkansavtalen måste vara kortfattade, kärn- fulla och transparenta, annars är risken stor att svåröverblickbara och kostnadsdrivande processer byggs upp. Utredningens förslag: En förändrad teknikförsörjningsstrategi, som överensstämmer med den förändrade materielstrategin, införs. Skälen för utredningens förslag Den förändrade materielstrategin kommer också ha påverkan på teknikförsörjningen. Likaväl som man i materielstrategin ställs in- för vägvalsfrågor kommer man att göra i teknikförsörjningsstrate- gin. Behovet av egen forskning måste alltid granskas och ställas mot möjligheten att följa av annan utförd forskning eller bedriva gemensamma projekt. Det kommer att innebära att verksamheten koncentreras till större och längre uppdrag på en högre tekniknivå i kombination med mer koncentrerad och samlad kompetens. En lägre ambitionsnivå med färre tekniska specialister samt utnyttjan- det av nya metoder, bl.a. modelleringsstöd, ger möjligheter till be- sparingar. Utredningen har tidigare redovisat detta i avsnitt 2.2. Bild 4.2 Förändrad teknikförsörjning T idig a fa se r K a n b e ho ve t a v te kn ikfö rsö rjn in g tä cka s m e d b efintlig o ch re d an p la n erad fo rskn in g? K a n b eh ovet tillg o do se s ge n om b efin tlig sam verkan ? K an satsn in g p å civil F o U tillg od o se b eh o ve n? K a n F M b e ho v re alisera s g en om int. sam a rb e te ? D u a l use K a n g e nom föran d et le d as a v an n an aktö r? K a n g en om fö ra n de t leda s a v an na n inh e m sk a ktör? E k. sa tsn ing gen om rådsfunktion E k. sa tsn ing , staten genom för O m värld sa nalys O m värld sa nalys Info rm ation su tb yte Info rm ation su tb yte S a m fin a n sie rin g S a m fin a n sie rin g L eds a v a nnan i L eds a v a nnan i sam arb ete int. Internation ellt Internation ellt sam arbe te (sta ten leder) sam arbe te (sta ten leder) F oT av ann an i F oT av ann an i sve nsk regi sve nsk regi i eg en regi i eg en regi Utredningens förslag: FMV kommer med utgångspunkt från de förändrade strategierna ändra kompetensprofil. Myndigheten kommer även att minska personellt. Kostnaderna inom myndig- hetens område bör minska med ca , p.g.a. utredningens förslag. genomförs bespa- ringar om ca . Sammanlagt uppgår bespa- ringen till ca .