sou · GTB345 · 2006-01-01 00:00:00 — 1 EGT L 237, 24.8.1991, s. 1. Direktivets tre huvudsyften är: Att förbättra förfalskningsskyddet, bl.a. genom en harmonisering av körkortens utformning och genom att göra plastkort till standard. Att förbättra medborgarnas fria rörlighet genom att bestämmelserna om körkortets giltighetstid och periodiciteten för yrkesförarnas läkarundersökningar harmoniseras. Att höja vägtrafiksäkerheten genom att körkortsbelägga mopeder, införa successivt erfarenhetsbaserat tillträde till tyngre fordon, införa krav på att förarprövarna skall ha en viss grundläggande kompetens och genomgå fortbildning samt införa krav på att varje person bara får ha ett körkort. Vårt arbete berörs framför allt av förslaget om att införa en ny körkortskategori för mopeder. Principen om ett successivt tillträde till tyngre behörigheter är också relevant för vårt arbete, framför allt vad gäller behörighet att få köra moped klass I och moped klass II. 4.2.1Varför en särskild körkortskategori för mopeder? Kommissionen anför sammanfattningsvis följande som motiv för att införa en körkortskategori för mopeder. Mopedolyckorna inom gemenskapsländerna inger oro och visar att mopederna bör körkortsbeläggas genom att en ny körkortskategori, AM, införs för dessa. De mycket unga förarna är klart överrepresenterade i den europeiska olycksstatistiken och en harmoniserad kategori skulle stärka kontrollen över denna utsatta grupp. Ett obligatoriskt teoriprov föreslås därför för att få behörighet att köra moped liksom en lägsta ålder med möjlighet till nationella undantag. En harmonisering av åldersgränsen anses ha en direkt inverkan på vägtrafiksäkerheten. Genom en harmoniserad kategori underlättas den fria rörligheten, eftersom mopedbehörigheten kommer att erkännas i hela unionen, se KOM (2003) 621 slutlig s. 12 och 17). Vilka mopeder omfattas? I artikel 4 andra punkten i rådets förslag till direktiv, vilket för när- varande inte slutligt har behandlats av parlamentet, föreslås att två- och trehjuliga mopeder konstruerade för en högsta hastighet av högst såsom de definieras i typgodkännandedirektivet (artikel 1.2), med undantag av de som är konstruerade för en högsta hastighet av , skall omfattas samt lätta fyrhjul- ingar enligt definitionen i typgodkännandedirektivet (artikel 1.3 a). Formuleringarna innebär att de svenska mopederna klass I kommer att omfattas av kravet på AM-behörighet, men inte de nya mopederna klass II, eftersom de är konstruerade för en högsta hastighet av . De svenska 30-mopederna, för vilka i samma regler gäller som för mopeder klass II enligt bl.a. övergångsbestämmelserna till LDEF, bör enligt vår uppfattning komma att undantas från kravet på AM- behörighet. Det ligger närmast till hands att hänföra denna moped- kategori till den grupp av mopeder, med en högsta hastighet av , som undantas från kravet på AM-behörighet. I vårt fortsatta arbete utgår vi ifrån att 30-mopederna inte kommer att omfattas av kravet på AM-behörighet. De behandlas därför som övriga mopeder klass II i den fortsatta framställningen. I samband med genomförandet av det nya EG-direktivet får frågan om att föra dessa fordon ytterligare uppmärksammas. 4.2.2Vad innebär kravet konkret? Av rådets förslag till artikel 4 andra punkten framgår att för ut- färdande av ett AM-körkort skall åldersgränsen gälla. Av samma artikel sjätte punkten framgår att medlemsstaterna får sänka eller höja åldersgränserna för kategori AM i intervallet 14–. Det anges också att ett körkort utfärdat till en person som är blir giltigt bara i det medlemsland som utfärdat det tills personen har fyllt och att andra medlemsstater kan erkänna körkort utfärdade till personer som är . Vilka andra behörighetshandlingar ger rätt att köra? Av rådets förslag till artikel 6 d) framgår att alla andra körkorts- kategorier skall ge behörighet att köra fordon som kräver AM- körkort, men att medlemsländer som för sin AM-behörighet kräver körprov av andra än de egna medborgarna kan kräva körkort i kategori A1 eller A för mopedkörning på sitt territorium. Kravet på körkort innebär för del att ett traktorkort inte ger behörighet att köra moped när de nya reglerna träder i kraft. Av rådets förslag till artikel 7 b) framgår att för utfärdande av ett körkort i kategori AM krävs det att personen har godkänts i ett kunskapsprov men att medlemsstaterna kan föreskriva att sökanden också skall ha godkänts i ett körprov och genomgått en läkar- undersökning. För tre- och fyrhjuliga mopeder inom AM-kategorin kan medlemsländerna föreskriva ett särskiljande körtest, och för att skilja de olika fordonen i AM-kategorin åt kan en nationell kod användas på körkortet. Ett AM-körkort skall enligt rådets förslag till artikel 7 2 a) omfattas av en tioårig giltighetstid. Av artikel 13 i rådets förslag framgår att behörigheter som har erhållits innan direktivet har genomförts i nationell lagstiftning skall föras över till rätt kategori när genomförandet skett. Det innebär för vår del att förarbevis för moped klass I skall omvandlas till AM-behörighet. Ingen tidsfrist anges härför. Det framgår vidare att behörigheter som har erhållits innan direktivet börjar tillämpas inte skall tas bort. Den som har traktorbehörighet när nya regler till följd av direktivet träder i kraft kommer därför att få fortsätta att köra moped. 4.2.3Hur påverkas utredningens arbete av det nya körkortsdirektivet? Våra förslag om nya regler styrs av det pågående arbetet med harmoniserade behörighetsregler, åtminstone för mopeder klass I. Det nya direktivet har inte fått sin slutliga form, men utifrån hur arbetet har fortskridit kan det konstateras att en AM- kategori med stor sannolikhet kommer att införas och bli obligatorisk för mopeder, i vart fall de som motsvarar de svenska mopederna klass I, att kommer att vara riktvärdet för att erhålla behörighet i denna kategori samt att ett kunskapsprov kommer att bli ett obligatoriskt minimikrav för att få behörigheten. Trehjuliga och fyrhjuliga mopeder omfattas också av dessa regler, vilket innebär att mopedbilen kommer att omfattas av krav på AM- behörighet och därigenom kommer också behörighetsåldern för den att vara , om inte nationellt undantag beslutas. Detta är de utgångspunkter som vi har byggt vidare på i våra förslag. 4.2.4Dagens regleringar i – en översikt Länderna inom EU och EES har till viss del olika regler avseende bl.a. minimiålder och krav på utbildning och prov för att få köra moped. I tabell 4.1, vilken omfattar merparten av medlemsländerna i EU och EES, framgår olika länders ålderskrav och eventuellt krav på kunskapsprov respektive körprov. Flera av länderna har olika regler för mopeder konstruerade för en högsta hastighet av (i tabellen betecknade M, moped) och för mopeder konstruerade för en högsta hastighet av (i tabellen betecknade LM, light moped). Uppgifterna i tabellen är hämtade från rapporten legislation and safety in Europe concerning the moped and the A1 category (125) motorcycle, (R 2004-10), utgiven av SWOV, i , från CIECA (Commission Internationale des examens de ) och från kontakter med de olika länderna. Internationell utblick SOU 2005:45 Regler för mopedkörning inom EU och EES Ja för förare16-18 år Ja för förare 13-15 år Ja för förare 13-15 år 4.2.5Närmare om regleringen i Följande har inhämtats genom kontakter med Rådet för Större Færdselssikkerhed. I finns det två typer av mopeder, icke registreringspliktig knallert och registreringspliktig knallert, den senare även kallad knallert 45. Den icke registreringspliktiga knallerten är en moped med en konstruktiv hastighet av högst och knallert 45 är motsvarigheten till den svenska mopeden klass I, EU-mopeden. Behörighetsåldern är för den icke registreringspliktiga knallerten och för knallert 45. För personer gäller krav på knallertkörkort för att få köra en icke registreringspliktig knallert. Det krävs inte någon lämplighetsprövning, vare sig personlig eller medicinsk, för att kunna ta ett knallertkörkort. Undervisning ges av kommunerna enligt bestämmelser av och omfattar , varav är obligatoriska. I undervisningen ingår praktiska moment som läraren bedömer elevens kunskaper i. Det ingår tre kunskapsprov i kursen men inget körprov. Det är kommunen som utfärdar knallertkörkortet och det skall medföras vid färd. Knallertkörkortet gäller till dess att innehavaren har fyllt . Den som har traktorkort har också behörighet att köra en icke registreringspliktig knallert. Reglerna framgår av § 63 Færdsels- loven (nr 783 ). För att få köra en knallert 45 krävs det körkort för personbil eller för motorcykel, dvs. lägst ett A-körkort (§ 63 a Færdselsloven). Forskning i visar att den icke registreringspliktiga knallerten är det farligaste fordonet att köra; i förhållande till att köra personbil är den farligare. Att köra en knallert 45 är farligare än att köra en personbil och motsvarar riskerna för motorcykel. dog 29 personer vid olyckor med icke registreringspliktig knallert och 9 vid olyckor med knallert 45. Olyckorna med knallertar beror ofta på körning under alkohol- påverkan, avsaknad av hjälm och för höga hastigheter. Följande har inhämtats genom kontakter med Fordonsförvaltnings- centralen , som är motsvarighet till det svenska . I finns det två mopedklasser, moped och moped med låg effekt. Till moped räknas två- eller trehjuliga mopeder som motsvarar den svenska mopeden klass I. En fyrhjulig moped, dvs. en mopedbil, tillhör kategorin lätt fyrhjuling (11 § fordonslagen 11.12.2002/1090). En moped med låg effekt motsvarar den svenska (nya) mopeden klass II, dvs. den mopedsort som är konstruerad för en högsta hastighet av . Ålderskravet är för båda mopedsorterna. För att få köra en moped med låg effekt räcker det att vara men för att få köra en moped krävs det, för förare som är födda eller senare, ett mopedkort. För att få köra en lätt fyrhjuling krävs det som minimum också ett mopedkort (nationell fordonskategori M), jfr 64 § vägtrafiklagen /267 och 5 § körkortsförordningen 7.9.1990/845. Det krävs körkortstillstånd, utfärdat av polisen, för att kunna få ett mopedkort (71 § vägtrafiklagen och 6 § körkortsförordningen). För att ett körkortstillstånd skall kunna utfärdas krävs det att den sökande uppfyller vissa medicinska krav och andra krav. Det krävs t.ex. att en sökande inte på grund av fortgående missbruk av alkohol eller annat rusmedel är att anse som farlig som förare i trafiken, att han eller hon är bosatt eller studerar () i och att sökanden inte har meddelats körförbud (70 § vägtrafiklagen) Reglerna om körkortstillstånd liknar de svenska reglerna på området. För att förvärva mopedkortet krävs det slutligen att den sökande genomgår en mopedexamen med godkänt resultat. Undervisning är inte obligatorisk men det finns mopedkurser. Studiematerialet kan hämtas på Internet eller köpas. Mopedexamen avläggs hos lokala mottagare för förarexamina. har enligt 2 § körkortsförordningen möjlighet att teckna avtal med serviceproducenter om förarexamens- verksamhet. kan också själv sköta sådan verksamhet. Examinationen genomförs på dator och innehåller 10 frågor (kunskapsfrågor) och 15 uppgifter i fråga om typiska trafiksituationer som skall lösas. Den som blir godkänd på provet får ett intyg härom och får efter 2–själva mopedkortet genom polisen Antal mopeder och olycksstatistik I fanns det 2004 ca 128 455 mopeder. har i medeltal 10 mopedister omkommit och ca 400 skadats allvarligt. Man har konstaterat att olyckorna ofta beror på mopedförarna själva och att de inträffar i korsningar, vid körning ut i trafiken, i kurvor och genom påkörning bakifrån. Genom bl.a. kontakter med Statens vegvesen har följande inhämtats. I definieras en moped i huvudsak som ett två- eller trehjuligt motorfordon, vars konstruktiva hastighet är minst 6 och högst . Som moped räknas också en lätt fyrhjuling (jfr om tekniske krav og godkjenning av kjøretøj, deler og utstyr 2 kap. 2–3 §§) gäller nya regler i för bl.a. mopedutbildningen (jfr om trafikopplaering og førerprøve m.m. ). Reglerna innebär sammanfattningsvis följande. Mopedförarbeviset, dvs. det utbildningsbevis som tidigare krävdes av mopedförare , ersätts av ett körkort i klass M 146 (nationell kod). Den som tidigare i kraft av sin ålder () hade rätt att köra moped måste skaffa sig ett sådant körkort, om han eller hon inte redan har körkort i klass A, A1, B eller T (traktor). Förutsättningarna för att få ett körkort i klass M 146 utfärdat är följande. Den som ansöker om körkort skall bifoga ett intyg utfärdat av polismyndigheten som visar att sökanden uppfyller kraven på bl.a. vandel. Polisen kontrollerar detta mot olika register. En hälso- deklaration krävs också av den sökande (jfr 5 kap. 1§ i nr. 298 om førerkort). Förfarandet liknar det svenska systemet med körkortstillstånd. Därutöver krävs det att ålderskravet är uppfyllt, att förarprov har avlagts och att den obligatoriska utbildningen har genomförts. Slutligen gäller ett krav på bosättning i Internationell utblick SOU 2005:45 eller studier där (3 kap. 1 § och 5 kap. 2 § om førerkort). Utbildningen omfattar fyra delar, varav den första, Trafikalt grunnkurs, som omfattar sjutton 45-minuters lektioner, är gemensam för de lätta körkortsklasserna och ger rätt att övningsköra privat i samtliga ingående klasser. Den som en gång har genomgått Trafikalt grunnkurs behöver inte göra om den vid senare förvärv av annan körkortsklass. Privat övningskörning med moped är tillåten med en ledsagare som har kommunikationsutrustning. Sammantaget är det en ganska omfattande utbildning. Teoridelen av utbildningen, utöver det som ingår i Trafikalt grunnkurs, kan eleven läsa in själv. Minst 14 lektioner övningskörning på en tvåhjulig moped ingår. Vid körning i trafik skall en lärare kunna ansvara för tre elever. Utbildningen skall kunna ges av trafikskolor, den offentliga skolan och andra kursarrangörer (juridiska personer) som är godkända av Regionvegkontoret (4 kap. 5 § i forskrift om trafikopplaering og førerprøve m.m.). Läraren skall antingen vara godkänd trafiklärare i klass M 146 eller ha pedagogisk utbildning som motsvarar den för en lärare i den offentliga skolan och ha en specialutbildning som godkänts av Vegdirektoratet (6 kap. 6 §). Kunskapsprovet anordnas av Statens vegvesen (motsvarigheten till det svenska ). För en mopedbil (lätt fyrhjuling) finns i en nationell behörighet, M 147. En mopedbil får också köras av den som har behörighet att köra en tvåhjulig moped genom behörigheten M 146. Ålderskravet är för en lätt mopedbil, (egenvikt högst ) och för den tyngre typen av mopedbil (egenvikt högst ). 4.3Regler för snöskotrar i andra länder Snöskotrar förekommer huvudsakligen i , och i men också i alpområden. Nationella regler styr behörighetskraven. Olika regler avseende möjligheterna att använda snöskotern i naturen utanför leder etc. gäller i de länder som jämförs. är det land där de största möjligheterna finns för privatpersoner att köra snöskoter i naturen utanför leder. Följande uppgifter har inhämtats genom (). Ålderskraven för att få köra snöskoter i varierar mellan de olika staterna liksom kravet på utbildning för snöskoter. Reglerna är också i vissa fall beroende av var snöskotern körs. I flera stater ligger den nedre åldersgränsen för att få köra på annat än privat mark. Som exempel kan nämnas, att för att köra en snöskoter på privatägd mark (familjens egen) i i norra finns det ingen nedre åldersgräns så länge en person som är eller äldre medföljer barnet på samma snöskoter. För att få köra själv är minimiåldern . För personer födda eller senare krävs det också ett snöskotercertifikat, vilket man får genom att följa en kurs som anordnas av Departement of (). Det finns ca 1 650 000 snöskotrar i . Följande uppgifter har inhämtats från (). Reglerna varierar mellan provinserna även i . Den provins som har flest registrerade snöskotrar är med ca 360 000 fordon. Här gäller följande enligt The Motorized Snowvehicle Act. Den som är får köra snöskoter på leder om han eller hon har en snöskoterlicens (motorized snow vehicle operators licence). Denna kategori förare får inte använda snöskotern på väg (kap. M 44 9–10). Ålderskravet i övrigt är och det krävs snöskoterlicens eller körkort för att få köra snöskoter. Antalet snöskotrar i är 760 000 Följande uppgifter är inhämtade genom Statens vegvesen. Det finns ca 54 000 registrerade snöskotrar i . Snöskotern stiger i popularitet och sprider sig söderut. Många norrmän kör snöskoter i . Man skiljer mellan nyttokörning med snöskoter och sådan körning som inte oundgängligen behövs. Tillåten snöskoterkörning är sådan som sker i direkt samband med vissa utpekade näringars och myndigheters behov. Övrig körning är i princip förbjuden och undantag lämnas med restriktivitet. Ett generellt undantag som gäller är dock att snöskoter får köras till fiskevatten på vissa leder. I de två nordligaste fylkena tillämpas mindre stränga bestämmelser. Det gäller hela Finnmarks fylke och norra delarna av Troms fylke. Reglerna där tillåter anläggande av skoterleder för annat än nytto- körning. I är ålderskravet för att få köra snöskoter . gäller krav på körkort eller traktorkort eller innehav av den nationella behörigheten för snöskoter (klass S), vilken kan er- hållas genom ett körprov som avläggs vid regionvegkontoret. Det krävs att en person som vill förvärva behörighet i klass S uppfyller de generella hälsokrav och vandelskrav som också gäller för att få körkort. planerar man att införa delvis nya regler för snöskoterbehörigheten. De nya reglerna kommer i huvudsak att innebära följande. Det skall finnas två klasser för snöskoter utifrån förhållandet mellan effekt och vikt, varav den lätta klassen skall få köras av personer som har fyllt och den tunga klassen av personer som har fyll . Utbildningen förändras liksom övriga körkortsutbildningar i till att innehålla en Trafikalt grunnkurs, vilken är gemensam för de lätta körkortsklasserna och innebär sjutton 45-minuters teori- lektioner. Därutöver kommer det att krävas ca 13 timmars snöskoter- undervisning. Praktiska moment skall ingå i undervisningen på leder som skall iordningställas härför. Undervisningen skall bygga på samma modell som annan trafikundervisning i , dvs. vara modulbaserad, vilket innebär att praktiska och teoretiska moment varvas och att kunskaperna byggs på varandra enligt en viss pedagogisk modell. Kursarrangörer skall vara trafikskolor, den offentliga skolan och andra utövare som har med trafikskolorna likvärdiga kvalifikationer. Stränga krav skall gälla för att få tillstånd att undervisa, bl.a. på utbildningspersonalen. En lärare bör ha motsvarande utbildning och erfarenhet som en lärare i den offentliga skolan har. Det innefattar krav på kunskaper om såväl snöskotern och skoterkörningen som pedagogik. En speciell utbildning, omfattande ca , skall införas för dem som skall undervisa, inklusive de som redan är trafiklärare. Utbildningen blir obligatorisk och därefter skall ett kunskapsprov avläggas. Statens vegvesen skall ansvara för kunskapsprovet. Det är möjligt att andra instanser skall kunna arrangera provet (exempelvis sysselmannen på ) eller att det skall kunna genomföras i andra lokaler än de som tillhör Statens vegvesen men med representanter från Statens vegvesen närvarande (t.ex. i offentliga servicekontor). Följande har inhämtats genom Fordonsförvaltningscentralen , som är motsvarighet till det svenska . För att få köra snöskoter i krävs markägarens tillstånd. Körning förekommer på leder, nämligen dels sådana som inrättas efter avtal om markupplåtelse, dels sådana som är officiella snöskoterleder och för vilka en kommun eller staten är huvudman. Den nedre åldersgränsen för att få köra en snöskoter i är (jfr 1 kap. 6 § terrängtrafiklagen /1710). Det krävs lägst traktorkort, vilket kan erhållas efter ett godkänt teoriprov. Terränghjulingar, dvs. terrängskotrar på fyra hjul, är vanliga i och . De ålderskrav som gäller för att köra i dessa länder varierar mellan delstaterna och provinserna och är i vissa fall beroende av var terränghjulingen skall köras. Som exempel kan nämnas hur reglerna är utformade i i norra . Uppgifterna är hämtade från Departement of , . Det finns där tre olika registreringsmöjligheter: för offentligt nyttjande, för användning i jordbruk eller för privat användning. Ålderskraven är knutna till användningssättet och det finns särskilda leder för terränghjuling. Ett barn som är kan köra en liten terränghjuling (maximal effekt 90 kubik- centimeter) på en offentlig plats om en förälder följer med på fordonet. Undantag gäller för en frusen offentlig plats, där körning inte är tillåten för denna kategori. På familjens egen jordbruksmark får ett barn köra terränghjuling utan någon med- följande vuxen. Om körningen äger rum på annans jordbruksmark krävs det övervakning av en person som är eller äldre. På övrig privat mark (bara på familjens egen) får ett barn köra ensam utan vuxen och utan certifikat. Den som är 12–får köra terränghjuling på offentlig plats, om han eller hon har ett certifikat för terränghjuling (erhålls genom lokala utbildare knutna till ), eller om han eller hon har en medföljande vuxen vid körningen. Certifikatet rekommenderas starkt för denna kategori av förare. På jordbruksmark får barn mellan köra utan certifikat och utan någon medföljande vuxen person, liksom på privat mark som är familjens. Alla får köra terränghjuling utan certifikat och utan medföljande person etc. Certifikatet rekommenderas dock även för denna kategori av förare. 5Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i Vi har på olika sätt inhämtat fakta om och synpunkter på de aktuella fordonen, vilka risker som är förknippade med deras användning och hur riskerna kan minskas och trafiksäkerheten förbättras för fordonsanvändarna, m.m. I detta avsnitt ställer vi samman det viktigaste materialet som vi har använt som underlag för probleminventeringen och våra överväganden och förslag. Sammanställningen inleds med sådan dokumentation som vi har tagit del av från andra aktörer och avslutas med utredningens egen insamling av fakta och en probleminventering till följd av vad som har kommit fram. Tilläggas bör att vi löpande har fått mycket material i form av både fakta och synpunkter genom kontakter med berörda myndigheter, organisationer och andra aktörer och att vi under de olika avsnitten löpande redovisar detta. startade ett arbete för en säkrare mopedtrafik. Med tillämpning av arbetssättet , som står för Objektiva fakta/fynd, Lösningar och Avsikter, samlades viktiga aktörer såsom myndigheter, organisationer och branschorgan för att ta fram objektiva fakta om mopedtrafiken och utifrån dessa diskutera lösningar på de problem som konstaterats. Vid ett seminarium presenterade varje aktör i ett officiellt dokument sina avsikter, dvs. vilka åtgärder som aktören avser att vidta för att minska antalet allvarliga mopedolyckor. I det följande redovisas kort vad aktörerna uttalat som sina avsikter i dokumentet. Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i Cykel- och , CSR Ett lokalt samarbete mellan handlare och polisen skall utvecklas för att förhindra trimning av mopeder. För att få utbilda för förarbevis för moped klass I i CSR:s regi skall det krävas av medlemmarna att de har genomgått en internutbildning. En kraftig ökning har skett av antalet skadade personer i mopedolyckor och ökningen står inte i paritet med den ökning som skett av försäljningen av mopeder. Antalet trafikförsäkrade mopeder (dvs. både mopeder klass I och mopeder klass II) ökade , medan antalet till försäkringsbolagen anmälda personskador med moped ökade . Upptäcktsrisken vid olika trafiköverträdelser med mopeder är låg och detta beror delvis på att det är vanligt att ägare av mopeder klass I för att försvåra identi- fieringen av mopeden monterar av mopedens registreringsskylt. Mopeden (klass I) ser då ut att vara en moped klass II och kan t.ex. köras på cykelbanor.