sou · GTB339 · 2006-01-01 00:00:00 — Motsvarigheten till det nuvarande förädlingsstödet omfattar nu också skogs- förädling men begränsas till att endast omfatta små- och mikro- företag.199 Nyheter med skoglig inriktning inom prioritetsområde 2 Här föreslås nya åtgärder med skoglig inriktning. A.Agroforestry systems för att kombinera extensivt jordbruk och skogssystem. Stöd ges till etableringskostnader. B.Natura 2000-stöd för skogsmark. Stöd har tidigare förekommit för ekologisk stabilitet i skogen. föreslås ett årligt Natura 2000-stöd på mellan /ha. Är en ny miljöspecifik åtgärd som påminner om miljöstöden till jordbruket. Åtgärden bygger på femårsåtagan- den. Stödet täcker endast merkostnader men inte inkomst- bortfall. Som villkor för stödet gäller att åtagandet måste gå utöver vad som krävs enligt relevant lagstiftning. Nyheter med skoglig inriktning inom prioritetsområde 3 Här införs en åtgärd för affärsskapande och utveckling som möjliggör stöd till mikroföretag utan koppling till jordbruket. Beskrivning av skogliga åtgärder inom prioritetsområde 1 I förordningsförslagets artikel 19 anges vilken typ av åtgärder som kan beviljas stöd för att förbättra konkurrenskraften inom jord- och skogsbruket. 199 kan stöd även gå till företag med fler än 50 anställda. 1)åtgärder för att förbättra de personliga utvecklingsmöjligheterna a)utbildning och information för personer som är verksamma inom jord- och skogsbruket, b)rådgivning för jordbrukare och skogsägare, c)tjänster inom jordbruket som gör det möjligt att leja bort pappersarbete, att få avbytare och rådgivning, samt rådgiv- ning inom skogsbruket; 2)åtgärder för att förbättra de fysiska förutsättningarna a)modernisering av gårdar, att höja skogens ekonomiska värde, b)att höja värdet på primärproduktionen inom jord- och skogsbruket, c)att förbättra infrastrukturen inom jord- och skogsbruket, d)att återställa produktionspotential efter naturkatastrofer, Medfinansieringsgraden från EU inom prioritetsområde 1 är maxi- malt i sammanhållningsområden och maximalt i övriga områden. I därefter följande artiklar preciseras innebörden av de åtgärder som räknas upp i artikel 19. Utbildning, information och rådgivning Utbildning och information för personer som är verksamma inom jord- och skogsbruket (pkt 1a ovan) får inte omfatta kurser eller praktik som ingår i den normala jord- och skogsbruksutbildningen på högstadienivå eller högre. Stöd till rådgivning för jord- och skogsbrukare (pkt 1b ovan) ska beviljas för att hjälpa jordbrukare och skogsägare att täcka kostnaderna för att anlita rådgivning i syfte att generellt nå bättre resultat på gården eller i företaget. De kompetensutvecklingsinsatser som nämns ovan prioriteras högt av inför arbetet med utformningen av det kommande svenska LBU-programmet. anser att ett antal faktorer pekar på att det fortsatt finns stora utmaningar på detta område. Det gäller bl.a. det faktum att nya skogsägare tillkommer och att skogsägargruppens sammansättning har förändrats. I sitt remissvar anger att exempel på kompetensutvecklingsåtgärder som kan ingå i ett svenskt program är skogsdagar, kurser, utbildningskampanjer liksom även indivi- duell rådgivning, t.ex. ett besök per fastighet och år. LRF betonade i sitt remissvar att rådgivningstjänster ska riktas mot enskilda jord- och skogsägare och inte till exempelvis skogs- bolag.200 LRF ansåg också att rådgivning inom skogsbruket inte ska kunna användas av statliga organ och myndigheter. Även ansåg att det i första hand är rådgivning, utbildning och information från skogsägare till skogsägare som ska vara stödberättigat.201 Södra ansåg inte att en branschmyndighet som bör vara huvudman för medel riktade till skogs- bruket. Södra såg en risk i att medel låses fast i myndighets- strukturen och därför inte kommer skogsägarna till del. Man menar att var ett exempel på det. För modernisering av gårdar (pkt 2a ovan) kan stöd beviljas för investeringar som förbättrar resultatet på gården. Skogsbruks- planer, datorer och dataprogram är exempel på åtgärder som, enligt remissvar, skulle kunna ingå i ett svenskt LBU- program. Högre ekonomiskt värde i skogen För att höja skogens ekonomiska värde (pkt 2b ovan) beviljas investeringsstöd för skogar som ägs av privatpersoner eller av kom- muner, eller av sammanslutningar av skogsägare i dessa katego- rier.202 Kravet är att det finns skogsbruksplaner som ligger till grund för investeringarna. I remissvar gavs ett flertal exempel på åtgärder av detta slag som skulle kunna ingå i ett svenskt program. Dessa var askåterföring, plantering av förhöjt antal plantor, snytbaggeskydd, hägnad av föryngring, skyddsdikning, dikesrensning, röjning, om- föring av bestånd till t.ex. löv- eller ädellövbestånd, investeringar i intensifierad skötsel av lövskog, stamkvistning och gödsling. LRF betonade i sitt remissvar vikten av att investeringsstöd inte ges till åtgärder som kan snedvrida konkurrensen. 200Lantbrukarnas , Förslag till rådsförordning för stöd till landsbygdens utveckling, remissyttrande, . 201Södra, Synpunkter angående förslag till rådsförordning för stöd till landsbygdens utveckling från europeiska jordbruksfonden för landsbygdens utveckling, . 202Denna begränsning ska inte gälla för subtropiska skogar och inte heller för skogarna på , och i de franska utomeuropeiska departementen. skogsägarna poängterar vikten av konkurrens på lika villkor och menar att det kommande LBU-programmet inte får medverka till att finansiera sådana normala produktionsåtgärder i skogsbruket som genomförs på företagsmässiga villkor.203 Högre värde i primärproduktionen inom jord- och skogsbruket För att höja värdet i primärproduktionen inom jord- och skogs- bruket beviljas stöd för investeringar som förbättrar gårdens eller företagets resultat, som avser bearbetning eller saluföring av bl.a. produkter från skogsbruket och som följer för inves- teringen i fråga. När det gäller skogsbruksprodukter är stödet begränsat till att omfatta mikroföretag.204 Artikeln kan omfatta ett stort antal åtgärder. I sitt remissvar ger följande exempel: Köp av alla slag av maskinell utrustning för avverkning i vid bemärkelse inkl. t.ex. pråmar eller båtar för att kunna avverka i skärgården, utrustning för skörd av alla andra skogsprodukter. konstaterar också att om tillämpningen blir vidare än vad som varit fallet kan det också gälla investeringar i exempelvis småskalig industri. Liksom beträffande stöd till högre ekonomiskt värde i skogen framhåller LRF grundprincipen att investeringsstöd inte får ges till åtgärder som kan snedvrida konkurrensen. Infrastruktur av betydelse för utveckling och anpassning inom jord- och skogsbruket Stöd till infrastruktur som är av betydelse för utveckling och anpassning inom jord- och skogsbruket får täcka insatser för att kunna ta sig fram till mark på gården eller i skogen, energi- försörjning och vattenhushållning. Här gör bedömningen att detta stöd bl.a. torde gälla skogsvägar. konstaterar man att det i så fall, liksom alla stöd till produktion, kan påverka konkurrensförhållandena på ett för negativt sätt eftersom sådana stöd saknas i landet. anger att ett alternativ kan vara att begränsa stödet till planering av investeringar. Ett annat exempel på en åtgärd som 203Södra, Synpunkter angående förslag till rådsförordning för stöd till landsbygdens utveckling från europeiska jordbruksfonden för landsbygdens utveckling, . 204Stöd får inte beviljas företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. nämner i sitt remissvar är investeringar i båtar för skötsel av skog på öar. Prioritetsområde 2 och miljö I detta prioritetsområde ingår bl.a. 1)åtgärder för att hållbart utnyttjande av skogsmark a)en första skogsplantering av jordbruksmark, b)ett första införande av blandat jord- och skogsbruk på jordbruksmark, c)en första skogsplantering av icke-jordbruksmark, d)Natura 2000-stöd, e)stöd för miljövänligt skogsbruk, f)återställande av produktionspotentialen i skogsbruket samt förebyggande åtgärder, g)stöd för icke produktiva investeringar. Medfinansieringsgraden från EU inom detta prioritetsområde är maximalt i sammanhållningsområden och maximalt i övriga områden. Första beskogning av jordbruksmark Stöd till första beskogning av jordbruksmark får avse startkost- nader och ett årligt bidrag per beskogad hektar, i syfte att täcka underhållskostnader på högst . Vidare får ett årligt bidrag per hektar ges för att på högst täcka inkomstbortfall på grund av beskogning för jordbrukare, sammanslutningar av jordbrukare, andra fysiska personer eller privaträttsliga subjekt som brukade marken innan den planterades med skog.205 Här konstaterar i sitt remissvar att nyetablering av skog naturligtvis kan påverka konkurrensen. Man understryker därför vikten av att vissa snabbväxande trädslag undantas från möjligheterna att få stöd. Stödet skulle, enligt , 205 Stöd för beskogning av offentligägd jordbruksmark får endast täcka startkostnaderna. Om den jordbruksmark som skall planteras med skog arrenderas av en fysisk person eller ett privaträttsligt subjekt får även de årliga bidragen beviljas. Stöd för beskogning av jord- bruksmark får inte beviljas jordbrukare som får stöd för förtidspension eller för plantering av julgranar. För snabbväxande arter som odlas på kort sikt får stöd för beskogning endast beviljas för startkostnaderna. kunna utformas på olika sätt exempelvis att med hänsyn till land- skapsbilden prioritera anläggning av lövskog. Första införande av blandat jord- och skogsbruk på jordbruksmark Ett blandat jord- och skogsbruk innebär att träd planteras och får växa upp på en gård där mark används för jordbruk. Enligt denna artikel kan stöd för täckande av startkostnader be- viljas jordbrukare som börjar bedriva blandat extensivt jord- och skogsbruk på jordbruksmark.206 I sitt remissvar framhåller att mycket höga miljövärden är knutna till skogsbeten och hagmarker i . understryker vikten av att dessa bevaras. Myndig- heten anser att denna artikel kan bidra till det. De exempel på åtgärder som, enligt , kan ingå i ett svenskt program är anläggning/restaurering av skogsbeten, inklusive fäbodsskogar och hagmarker. Första beskogning av icke-jordbruksmark Stöd till första beskogning av icke-jordbruksmark ska täcka start- kostnaderna. Exempel på åtgärder som, enligt remissvar, kan ingå i ett svenskt program är beskogning av grustag och våtmarker som kan omföras till skog. Enligt kan restaurering av mycket gamla kalmarker eventuellt också om- fattas. Ett årligt stöd per hektar skog kan beviljas privata skogsägare eller sammanslutningar av sådana, i syfte att kompensera kostnader som har uppkommit på grund av restriktioner för användningen av skog eller annan trädbevuxen mark i enlighet med EU:s fågel- eller habitatdirektiv. angav i sitt remissvar att exempel på åtgärder som kan ingå i ett svenskt program är anpassning av drivning för att inte störa fågelskyddsområden. LRF ansåg inte att kostnader som kan uppstå för en markägare till följd av inrättandet av ett Natura 2000-område ska ersättas via 206 Stöd får inte beviljas för julgranar eller snabbväxande arter som odlas på kort sikt. EU:s politik för landsbygdsutveckling.207 Sådana ersättningar ska, enligt LRF, finansieras nationellt. Södra ansåg att stöd till miljö- åtgärder inom Natura 2000-områden endast ska komplettera sådan finansiering som åvilar staten. Stöd ska dessutom inriktas mot att stimulera skötselavtal eller andra frivilliga initiativ och civil- rättsliga avtalsförhållanden mellan skogsägare och staten men inte ersätta medel för det formella skyddet enligt miljökvalitetsmålet Levande Skogar.208 Stöd för miljövänligt skogsbruk Ett arealbaserat stöd för miljövänligt skogsbruk kan beviljas de som frivilligt gör åtaganden i detta avseende. Stöden får endast avse åtaganden som går längre än gällande krav och ska gälla i 5 år.209 Stöden ska täcka extra kostnader till följd av åtagandena och beräknas på grundval av faktiska kostnader. Vidare ska stöden ligga inom de gränser som anges i en särskild bilaga till förordningen. anser, i sitt remissvar, att detta är en viktig artikel för svensk skog och det vore en stor förlust om den skulle försvinna i förhandlingsarbetet. Myndigheten gör bedömningen att artikeln kan innefatta dagens verksamhet med NOKÅS-stöd (Natur- och kulturmiljövårdsåtgärder i Skogen) och naturvårds- avtal. Men dessa kan, enligt , även utvidgas till att gälla skötselavtal, kontinuitetsskogar, åtgärder kopplade till genomförandet av vattendirektivet, naturturism, ädellövskog, olön- sam lövskog, skogens sociala värden och kulturvärden, samt åtgärder i skyddsskog, fjällnära skog och eventuellt i svårföryngrad skog. ser även möjligheter att finansiera arbetet med s.k. fastighetsvis avsiktsförklaring enligt ansatsen med LBU-medel. Innebörden av detta har beskrivits närmare i betän- kandets kapitel 4. framhåller också att det finns ett stort behov av skötsel av redan skyddade biotoper. Många områden kräver natur- vårdande skötsel för att inte växa igen och för att naturvärdena ska bevaras eller förstärkas. Här kan således särskilda skötselavtal komplettera biotopskydd och naturvårdsavtal. 207Lantbrukarnas , Förslag till rådsförordning för stöd till landsbygdens utveckling, remissyttrande, . 208Södra, Synpunkter angående förslag till rådsförordning för stöd till landsbygdens utveckling från europeiska jordbruksfonden för landsbygdens utveckling, . 209Om det är nödvändigt och motiverat kan en annan period fastställas för vissa typer av åtaganden. Även Södra skogsägarna listar ett antal olika åtgärder som skulle kunna finansieras under denna artikel. Det handlar bl.a. om skötsel av övergångszoner mot jordbruksmark, skötsel inom och utom Natura 2000-områden kopplade till frivilliga skötselavtal, skötsel enligt gällande s.k. NOKÅS-regler, särskilda åtaganden vid skötsel intill vatten, skötsel för att främja friluftslivet i tätortsnära skogar. Återställande av produktionspotentialen i skogsbruket samt före- byggande åtgärder Denna artikel omfattar stöd för att återställa produktionspoten- tialen i skogar som har skadats genom naturkatastrofer eller bränder, samt för att införa förebyggande åtgärder.210 anger i sitt remissvar att exempel på åtgärder som kan ingå i ett svenskt program är stubbehandling mot rotröta, snytbaggeskydd, hägnad av föryngring, brandflyg, fångstvirke, andra insektsfällor, anpassning av tid för röjning eller gallring med hänsyn till risk för skador, olönsamt tillvaratagande av virke efter naturkatastrofer samt återplantering efter naturkatastrofer. Remissvaret skrevs innan den storm som drog fram över . Efter stormen har även frågor om att stödja återbeskogning i de drabbade områdena med LBU-medel disku- terats. Stöd till s.k. icke-produktiva investeringar ska bl.a. beviljas för investeringar i skogar som höjer ett områdes skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten. Exempel på åtgärder som, enligt , kan ingå i ett svenskt program är investeringar i anslutning till naturvårdsavtal eller NOKÅS. Detta kan inkludera områden som är viktiga för att tillvarata skogens sociala värden, t.ex. motionsspår, handikapp- anpassning av åtgärder, naturturism och presentation av intressanta företeelser i landskapet. 210 När det gäller bränder måste de förebyggande åtgärderna avse områden som i medlems- staternas skyddsplaner klassificeras som områden med hög eller medelhög risk. Prioritetsområde 3 – Allmän landsbygdsutveckling och livs- kvalitet 1)åtgärder för att diversifiera ekonomin på landsbygden genom a)diversifiering till annan verksamhet än jordbruk b)nya och expanderande mikroföretag med satsningar på entreprenörskap och en allsidig ekonomi c)ökad turism e)uppgradering och vård av naturarvet med en hållbar ekonomisk utveckling som mål 2)åtgärder för en bättre livskvalitet på landsbygden genom a)garantier för grundläggande tjänster för näringsverksam- heterna och befolkningen på landsbygden b)förnyelse och utveckling i byarna samt c)bevarande och uppgradering av landsbygdsarvet 3)kompetensutveckling för personer som är verksamma på de om- råden som omfattas av prioritering 3 4)kompetens- och ledarskapsutveckling för att utarbeta och genom- föra en lokal utvecklingsstrategi. Inom prioritetsområdet ryms den s.k. Leaderdimensionen. Med detta avses en lokal utvecklingsstrategi som bl.a. innehåller en metod med beslutanderätt för lokala aktionsgrupper, lokala partnerskap med deltagare från offentlig och privat sektor, inno- vativa arbetsformer, nya sektorsövergripande samarbetsprojekt och nätverkssamarbete mellan olika lokala partnerskap. Medfinan- sieringsgraden från EU inom detta prioritetsområdet och för Leader är maximalt i sammanhållningsområden och maximalt i övriga områden. Ett svenskt LBU-program skulle inom detta prioritetsområde kunna innehålla projektstöd i form av etableringsstöd till skogs- brukare på egen skogsfastighet, stöd till etablering av skogsentre- prenörer, stöd till etablering av rennäringsföretag, stöd till utveck- ling av skogsturismföretag som t.ex. jakt- och fiskeföretag. Det kan också innehålla insatser för att utveckla skogens plats i byutveck- lingsprogram och i markanvändningsplaner. anser att ett stöd inom detta prioritetsområde i ett svenskt program kan utgå från en Bildningskampanj – lands- bygdens många värden. Det handlar då om att engagera berörda människor för sin bygd. Enligt skulle synergi- effekter kunna uppstå, när man arbetar med naturvård och sociala värden ihop med företagande och förädling. 13.1Konsekvensbedömningar enligt utredningens direktiv Enligt utredningens direktiv ska konsekvensbedömningar göras för samtliga förslag. Dessa ska omfatta en redovisning av de samhälls- ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av förslagen samt av eventuella statsfinansiella effekter. Vidare ska förslagens eventuella påverkan på skogsägarens äganderätt redovisas. För de förslag som har statsfinansiella effekter ska utredaren föreslå finansiering. 13.2Konsekvensbedömningar enligt kommitté- förordningen Enligt § 14 16 kommittéförordningen ska varje statlig utredning genomföra vissa kostnadsberäkningar och konsekvensbedöm- ningar.211 För förslag som påverkar kostnaderna eller intäkterna för myndigheter eller enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Även övriga samhällsekonomiska kons- ekvenser ska redovisas. Förslag som innebär kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska innehålla förslag till finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet eller för sysselsättningen ska det redovisas i betänkandet. Det- samma gäller eventuella konsekvenser för offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Likaså ska konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller 211 SFS 1998:1474. för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen redovisas i betänkandet. 13.3Förändringar i SVO:s uppdragsverksamhet I betänkandets åttonde kapitel föreslås att: Möjligheten för SVO att på uppdrag utföra s.k. rotpoststämp- ling upphör Kvarvarande uppdragsverksamhet åtskiljs personalmässigt från myndighetsutövningen Det skapas ett brett sammansatt råd vid inom vilket frågor om uppdragsverksamhetens utformning och ut- förande diskuteras Avveckling av SVO:s rotpoststämpling Som framgår av kapitel åtta varierar rotpoststämplingarnas omfatt- ning vid de olika skogsvårdsstyrelserna. I figur 13.1 redovisas antalet tjänstgöringsdagar vid respektive skogsvårdsstyrelse som gick till rotpoststämpling . Antalet tjänstgöringsdagar rotpoststämpling vid respektive skogs- Skogsvårdsstyrelse samt () I figur 13.2 anges andelen tjänstgöringsdagar rotpoststämpling av det totala antalet uppdrag som utfördes åt skogsbruket vid respektive skogsvårdsstyrelse . Figur 13.2 Andel tjänstgöringsdagar rotpoststämpling i förhållande till det totala antalet tjänstgöringsdagar uppdrag åt skogsbruket vid respektive skogsvårdsstyrelse För hela SVO användes under Av dessa genomfördes vid de två skogsvårdsstyrelserna i (FG) och (OG). Med utgångspunkt från förhållandena skulle alltså drygt 5000 avgiftsfinansierade tjänstgöringsdagar försvinna med mitt förslag om att avveckla SVO:s rotpoststämpling. I betänkandets kapitel 8 anges dock att den storm som drog fram över har haft betydande inverkan på marknaden för den aktuella tjänsten. Den drastiska minskningen i efterfrågan som förutspås gör att de mest berörda skogsvårdsstyrelserna måste anpassa sin verksamhet till helt nya förhållanden. Följden kommer i vissa områden sannolikt bli vissa personalnedskärningar liksom att myndighetens lokala närvaro påverkas. Den nödvändiga omoriente- ringen i förhållande till de nya marknadsförutsättningarna innebär emellertid också att konsekvenserna kan anses bli begränsade av att SVO:s rotpoststämpling, enligt mitt förslag, upphör . SVO anser att rotpoststämplingarna är ett viktigt skogspolitiskt medel som möjliggör för myndigheten att praktiskt visa hur en lämplig avvägning kan göras mellan miljö- och produktions- intressen i skogsbruket. Att denna verksamhet har begränsad utbredning vid flera skogsvårdsstyrelser talar emellertid för att det finns andra medel att tillgå för detta ändamål. Ett exempel är att utveckla de Gröna skogsbruksplanerna. När det gäller små företags arbetsförutsättningar m.m. kan de små s.k. köpsågverk som ofta handlar med rotposter påverkas om utbudet på rotpostmarknaden minskar som en följd av att SVO avvecklar sin stämplingsverksamhet. Utredningen gör dock bedömningen att fler privata utförare av rotpoststämplingar kom- mer att kunna etablera sig på marknaden när en betydande konkurrent försvinner. kommer stormens konsekvenser sannolikt att resultera i en viss strukturrationalisering inom såg- verksnäringen i vilket kommer att göra att efterfrågan på stämplingstjänster kan förväntas minska. Författningsmässigt kräver förslaget en mindre förändring i SVO:s instruktion som innebär att begreppet utsyning av skog stryks i instruktionens fjärde paragraf (se författningsförslaget i början av detta betänkande). Förslaget bedöms inte ha några samhällsekonomiska eller stats- finansiella konsekvenser. Jämställdheten, det kommunala själv- styret eller den enskilda äganderätten bedöms inte heller påverkas av förslaget. Uppdelning av myndighetsutövning och uppdragsverksamhet Att på tjänstemannanivå göra en uppdelning mellan de SVO- anställda som ägnar sig åt uppdragsverksamhet och de som sysslar med myndighetsutövning eller andra myndighetsuppgifter kommer att få vissa konsekvenser för myndigheten. Det handlar i första hand om att en och samma person, vid exempelvis fältbesök, inte längre har möjlighet att bedriva både lagtillsyn (myndighets- utövning) och utföra avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Kon- sekvensen blir därmed vissa effektivitetsförluster. Med oförändrade resursramar och allt annat lika blir följden att SVO:s prestationer inom det anslagsfinansierade området sannolikt kommer att minska. Möjligheterna att dela vissa gemensamma kostnader för transport etc. mellan uppdragsverksamheten och den anslagsfinan- sierade verksamheten begränsas också. även innebära ett påskyndande av den rationalisering av distrikts- strukturen som ännu inte är fullt genomförd inom SVO. Detta innebär i sin tur att den personliga kontakten med SVO:s personal i form av exempelvis rådgivning i fält väntas minska vilket kan vara negativt för exempelvis mindre företag. Å andra sidan kan de små företagen se det som positivt att myndighetens tydlighet ökar och att det därmed blir lättare att skilja på dess olika roller. Förslaget bör genomföras inom ramen för ordinarie anslag och har därför inga statsfinansiella konsekvenser.