sou · GTB350d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Antalet arbetade timmar per syssel- satt har under de senaste dryga tre decennierna genomgått föränd- ringar. Mellan har antalet arbetade timmar ökat. En förklaring till detta är delvis att andelen sysselsatta har minskat både för ungdomar , vilket kan hänga samman med för- längd skolgång, och för äldre . Båda dessa åldersgrupper har en kortare arbetstid än genomsnittet.17 har dock antalet arbetade timmar minskat, vilket delvis kan förklaras med en ökad frånvaro pga. sjukdom. 15Nygren (2005). Arbetade timmar per sysselsatt 1970–2004 Källa: SCB (). Antalet arbetade timmar per sysselsatt har förändrats . Förändringar i antalet arbetade timmar påverkas bl. a. av antalet personer i arbete och övertidsarbetet. Skillnaden mellan män och kvinnor i antalet arbetade timmar är betydande. Kvinnorna har en vid internationell jämförelse hög sys- selsättningsgrad, men en hög andel undersysselsatta18. Det är dubbelt så vanligt att kvinnor är undersysselsatta som att männen är det. av männen och av kvinnorna var undersysselsatta 2003. Flest undersysselsatta arbe- tade inom sektor.19 Ohälsan störst bland kvinnor och äldre Det höga antalet sjukskrivningar20 i arbetslivet är en stor utmaning för den framtida arbetskraftsförsörjningen. Ett sammanfattande sätt att beskriva ohälsan i arbetslivet är genom det så kallade 18En person som är sysselsatt men som av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än han/hon önskar sägs vara undersysselsatt. 20Se tabell 4.2.1 i bilaga 3 för beskrivning av ohälsotalet. har det samlade ohälsotalet för kvinnorna ökat med en fjärdedel, från 38 till . För män- nen har ohälsotalet ökat , från ca 29 . I samtliga åldersgrupper har kvinnorna en högre ohälsa än männen och det samlade ohälsotalet är högst i de äldsta åldersgrupperna. Men ohälsoproblemen är inte enbart ett åldersfenomen. har antalet för- tidspensionärer ökat främst bland personer och var mer än var tionde förtidspensionär yngre än 40 år.22 I ett europeiskt perspektiv visar ett annat mönster vad gäller frånvaron från arbetsmarknaden än genomsnittet. Störst är skillnaden i de äldre åldersgrupperna där frånvaron för äldre svenskar beror på ohälsa, medan pension är den största förklar- ingen i flertalet andra EU-stater. Skillnaden är tydligast bland äldre kvinnor. En del av förklaringen till de svenska höga ohälsotalen står att finna i den relativt höga förvärvsfrekvensen bland äldre. Närvaron på arbetsmarknaden i länen skiljer sig åt. var antalet personer i arbetskraften, dvs. sysselsatta eller arbetslösa, högst i , och län med ett arbetskrafts- deltagande på . Lägst deltagande fanns i och med . 21 Enligt RFV är ohälsotalet ett mått på antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning och aktivitetsersättning (förtidspension och sjukbidrag) från socialförsäkringen per försäkrad 16–. är omräknade till heldagar, t.ex. med halv ersättning blir . Ohälsotalet innehåller dock inte dagar med sjuklön från arbetsgivare. Befolkningen 16–som befinner sig i eller utanför arbetskraften fördelat på län sysselsatta arbetslösa ej i arbetskraften Källa: SCB (). Anmärkning: Sysselsatta och arbetslösa utgör arbetskraften. De regionala skillnaderna i närvaro på arbetsmarknaden är stora. , och är de län som har högst andel av befolkningen som är aktiva på arbetsmarknaden. Lägst delta- gande finns i och . Skillnaderna i ohälsotal och relativ arbetslöshet är stora mellan länen och i många av de län med höga ohälsotal är även den totala arbetslösheten23 hög. hade högst ohälsotal med 55,8 utbetalda dagar. hade under även den högsta relativa arbetslösheten i landet, . Lägst ohälsotal fanns i , och , runt 37 utbetalda dagar. De länen hade också rikets lägsta totala arbetslöshet. 23 Här ingår både öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende program. Total arbetslöshet och ohälsotal fördelat på län 2003 Källa: AMS, RFV. De län som har höga ohälsotal har också hög arbetslöshet. Högst ohälsotal fanns 2003 i , som också hade den högsta andelen arbetslösa. Lägst ohälsotal fanns i och , som också hade lägst arbetslöshet. Framtida förhållande mellan personer i och utanför arbetskraften Det framtida förhållandet mellan personer i och utanför arbets- kraften styrs dels av demografiska faktorer som befolkningens storlek och åldersstruktur, dels av i vilken utsträckning man för- värvsarbetar.24 Den befolkningsprognos som SCB har gjort visar att relationen mellan personer i arbetsför ålder och de yngre och äldre utanför arbetskraften kommer att förändras. Den andel av befolkningen som är i förvärvsarbetande ålder (20–) kommer att minska i relation till barn och ungdomar och de som är . Kvo- ten mellan hela befolkningen och de i arbetskraften ökar från dagens 1,70 till 2010 och 2020. 24 Se bilaga 4 för en redovisning av några olika scenarios av hur förhållandet mellan de i och utanför arbetskraften förändras beroende på dels en återgång till ett högre förvärvsdeltagande, dels en ökning av framtida arbetskraftsinvandring. ökning är att de i arbetsför ålder skall, förutom sig själva, genom sitt arbete skapa underlag för offentligt finansierad service och transfereringar för ytterligare nästan en person. Hela befolkningen/20–64 år I realiteten har det stor betydelse hur omfattande sysselsättningen och närvaron på arbetsmarknaden är för den s.k. försörjnings- kvoten. Ju fler som arbetar och betalar skatt, desto fler är det som delar på att bidra till samhällets kostnader för samhällsservice och transfereringar. Vid det sysselsättningsmönster som gällde , med en relativt besvärlig situation på arbetsmarknaden, så måste varje sysselsatt försörja drygt en person till utöver sig själv (A1). Om den prognostiserade befolkningsutvecklingen kombineras med det sysselsättningsmönster som gällde för kommer försörj- ningsbördan att öka till 1,41 personer utöver sig själv. Ett modest eller stort tillskott till befolkningen av arbetskraftsinvandrare för- ändrar inte nämnvärt den framtida försörjningskvoten (A2, A3). En motsvarande beräkning, men med det sysselsättningsmönster som gällde då vi hade en gynnsam situation på arbets- marknaden, förbättrar bilden (B1). Redan i nutid, , är situa- tionen bättre och detta förstärks i framskrivningen över åren. Ytterligare förbättringar blir det med ett tillskott till befolkningen av arbetskraftsinvandring (B2, B3). Störst påverkan på försörjningskvoten har en återgång till det sysselsättningsmönster som gällde . Något som är svårt, bl.a. beroende på att en större andel ungdomar nu studerar vidare. Arbetskraftsinvandringens påverkan är mindre, men påverkar utvecklingen av försörjningskvoten i positiv riktning. demografi och arbetsmarknad SOU 2005:50 Försörjningskvoter vid olika grad av förvärvsintensitet och abetskraftsinvandring. och en framskrivning och 2040 Hela befolkningen/Sysselsatta + modest ökning. + stor ökning arbetskraftsinvandring Hela befolkningen/Sysselsatta + stor ökning arbetskraftsinvandring Efterfrågan på arbetskraft och uppkomsten av arbetskraftsbrist påverkas i vissa branscher av konjunkturläget och uppkommer med jämna mellanrum. Konjunkturellt betingad brist uppstår som regel inom vissa avgränsade yrken eller sektorer genom att tillväxten inom en viss sektor relativt snabbt ökar kraftigt som till- gången på efterfrågad arbetskraft/kompetens är för liten. Arbets- kraftsbrist som beror på demografiska förändringar, generell arbetskraftsbrist, handlar om att det finns för lite arbetskraft inom de flesta sektorer och yrken, vilket inte främst är orsakad av konjunkturen. Försök att beskriva den framtida efterfrågan på arbetskraft är alltid förknippad med osäkerhet. Arbetsgivarens behov av arbets- kraft och av viss kompetens förändras kontinuerligt på grund av bl.a. konjunktursvängningar och förändringar i invidivers och arbetsgivares beteenden och attityder. De fåtal prognoser som har gjorts kring den långsiktiga efterfrågan på arbetskraft fram –2020 skiljer sig åt beroende på olika beräkningsgrunder och antaganden. Men bedömningar om var efterfrågan kommer att vara störst överensstämmer dock i stort, dvs. efterfrågan på de med högre utbildning kommer att öka och det är framför allt inom den privata och offentliga tjänstesektorn som efterfrågan kommer att vara störst. Strukturomvandling och tekniska förändringar De teknologiska förändringarna och hur väl dessa utnyttjas i produktionen är en viktig faktor för ekonomisk tillväxt i samhället. Som ett resultat av den internationella konkurrensen påskyndas strukturomvandlingar inom näringslivet. Detta leder till att vissa branscher kommer att minska eller helt försvinna, medan andra expanderar. Internationaliseringen har resulterat i en omfattande strukturomvandling där arbetstillfällen flyttas mellan regioner i hela världen, vilket på samma sätt tidigare skedde mellan olika regi- oner i . Ett sätt för företagen att lösa efterfrågeökningen är att anställa fler. En annan konsekvens av en ökad efterfrågan kan vara att investera i tekniska lösningar. Men de tekniska förändring- arna tar ofta att genomföra och fungerar olika inom olika branscher och sektorer av arbetslivet. Inom arbetsintensiva yrken, t.ex. vård och omsorg, är det också svårare att direkt ersätta arbets- kraft med tekniska innovationer.25 Utvecklingen inom olika branscher och regioner Slutet av karaktäriserades av en överhettning av ekono- min som avlöstes av den kraftiga lågkonjunkturen i början 1990- talet. Mer än en halv miljon arbetstillfällen och nästan var fjärde arbetstillfälle inom industrin försvann första krisår. I princip samtliga näringsgrenar drabbades av nedgången och trots det förbättrade arbetsmarknadsläget med början 1997 var antalet sysselsatta 2004 lägre än under . Fram var det endast som hade åter- hämtat sig till en nivå motsvarande den . Den återhämtning som började har framför allt skett inom tjänstenäringarna och i första hand inom den privata tjänste- sektorn. Tjänstesektorn, både den privata och offentliga, har i vuxit kraftigt under . var andelen sysselsatta inom tjänstesektorn , vilket hade ökat till 1996 och till 2004.26 Samtliga län drabbades hårt av lågkonjunkturen . Den största nedgången hade , Västernorr- lands och . En förklaring till de stora skillnaderna är 25ITPS (2002). 26SCB (2003b). att näringsstrukturen ser olika ut mellan länen. Den privata tjänste- sektorn är koncentrerad till storstadslänen medan varuproduk- tionen27 främst dominerar en stor andel av arbetstillfällena i Syd- och . Norrlandslänen karaktäriseras framför allt av en stor offentlig sektor. En förklaring till skillnader mellan länen i återhämtning av antalet sysselsatta är att den starka expansionen av den privata tjänstesektorn har lett till ökad sysselsättning. Detta visar sig också i och med att i de län med svag tillväxt inom privata tjänster har också den totala sysselsättningen varit svag. Exempelvis var en fjärdedel av den privata tjänsteproduktionen koncentrerad till storstadsregionerna under år 2000.28 Andelen sysselsatta fördelat på näringsstruktur och län Källa: SCB (RAMS). Näringsstrukturen skiljer sig åt mellan länen i . Den privata tjänstesektorn är koncentrerad till storstadslänen, medan varuproduktionen svarar för en stor andel av sysselsättningen i vissa regioner i Syd- och . Offentliga tjänster dominerar näringsstrukturen i flertalet län i norra . 27Varuproduktion innefattar jord- och skogsbruk, industrin samt byggverksamhet. 28SCB (2003b). 4.3.1Behovet av arbetskraft på lång sikt SCB har beskrivit den långsiktiga efterfrågan på utbildad arbets- kraft i fram . Även AMS har beskrivit efterfrågan på lång sikt inom branscherna utbildning, bygg och anläggning samt vård och omsorg fram . SCB:s prognos29 visar på att den svenska arbetsmarknaden går mot en mer kunskapsintensiv riktning, vilket dels är en följd av utvecklingen på världsmarknaden, dels att utnyttjar sina fördelar med en god tillgång på välutbildad arbetskraft. Föränd- ringar i arbetsuppgifterna ställer allt högre krav på ny kompetens hos individerna, som arbetskraftens ökade utbildnings- nivå i sig påverkar arbetsuppgifterna. Det finns en tendens till att arbetsgivarna uppgraderar kraven på kompetens inom olika yrken. Inom flertalet näringsgrenar har utbildningsnivån ökat kontinuer- ligt och mycket tyder på att utvecklingen fortsätter att gå mot en ökad utbildningsnivå bland befolkningen. Störst efterfrågan kommer att finnas bland högskoleut- bildade, främst inom privata och offentliga tjänster. Även efter- frågan på gymnasieutbildade kommer att vara stor inom vissa yrkesgrupper, främst inom vård och omsorg samt inom bygg och anläggning. Arbetsmarknaden för dem som enbart har någon form av grundskoleutbildning har minskat kraftigt och kommer i fram- tiden att bli allt mindre. De som inte har någon gymna- sieutbildning kommer att få svårare att konkurrera om de attraktiva arbetstillfällena och drabbas därmed hårdast av utslagning och arbetslöshet vid en lågkonjunktur.30 Den totala sysselsättningen inom industrin har minskat. Efter- frågan på arbetskraft inom industrin kan förändras drastiskt i samband med omstruktureringar och utflyttning av verksamhet, främst tillverkning, till andra länder. Antalet syssel- satta inom industrisektorn bedöms enligt SCB:s prognos minska och den förväntade ökningen av efterfrågan på industrins produkter förväntas gå att genomföra genom produkti- vitetsökningar. Det är inom den kapital- och kunskapsintensiva 29SCB (2002d). industrin, t.ex. kemisk industri, massa- och pappersindustri samt verkstadsindustri, som produktivitetsökningen beräknas bli starkast. AMS prognos31 antar att med mycket låg byggnation ökar bostadsbyggandet, vilket kommer att leda till att sysselsätt- ningen inom byggsektorn kommer att öka. Under större delen av var byggnationen mycket låg vilket bl.a. resulterat i ett stort behov av bostäder i landets tillväxtorter. Det ökande bostads- byggandet påverkar även efterfrågan inom andra branscher, t.ex. inom uppdragsverksamheten med arkitekter och byggnads- konsulter. AMS beräknar att närmare två femtedelar av dem som är sysselsatta inom bygg och anläggning kommer av åldersskäl att lämna arbetsmarknaden fram . beräknas antalet personer som genomgår utbildning, på både gymnasial och eftergymnasial nivå, inom branschen att vara otillräcklig. SCB:s prognos visar att sysselsättningen inom den privata tjänste- sektorn kommer att fortsätta öka . Den privata tjänste- sektorn är dock ingen homogen sektor och det beräknas råda stor efterfrågan inom vissa yrken, medan det förväntas bli ett överskott inom andra yrkesgrupper. Det är framför allt högkvalificerade arbeten som finns hos t.ex. konsultföretag inom juridik, ekonomi och teknik samt inom IT-branschen där efterfrågan beräknas öka. Däremot kan rationaliseringar och införandet av ny teknik medföra fortsatt minskad efterfrågan på arbetskraft inom post- och tele-, transport-, samt bank- och försäkringsbranscherna. räknar man även med att det kommer att finnas en efterfrågan på mindre kvalificerade tjänster, inom exempelvis s.k. callcenterverk- samhet, hotell och restaurang samt inom övriga servicenäringar. 31 AMS (2002a). Den framtida efterfrågan inom vårdsektorn är i hög grad demo- grafiskt betingad och behovet av arbetskraft inom offentlig sektor följer i mycket det vårdbehov olika befolkningsgrupper har och hur de kommer att utnyttja olika delar av vårdsektorns tjänster. Bristen på vårdpersonal fram kommer enligt AMS beräkningar32 att omfatta nästan alla yrkeskategorier, såväl de med högskole- som de med gymnasieutbildning. Störst brist på arbetskraft kommer att finnas bland högskoleutbildad vårdpersonal och då främst legitime- rade sjuksköterskor. Även efterfrågan på personal med gymnasie- kompetens, främst undersköterskor, beräknas öka inom den kom- munala omsorgsverksamheten. AMS prognos visar att bristen på utbildade till den kommunala omsorgen har lett till att andelen outbildade ökar med kvalitetsproblem som följd. För de med högre utbildning finns även större möjligheter att byta till alternativa arbetsmarknader, vilket kan leda till ökad rörlighet från vård- sektorn till sektorer med bättre anställnings- och löneförhållanden. Även inom vård och omsorgssektorn pågår strukturomvandlingar och IT-utvecklingen ställer krav på ny kompetens. Ytterligare en förändring är att delar av den offentliga tjänste- och service- produktionen har förts över till den privata sektorn och andelen alternativa driftsformer har ökat. Lärarna är den yrkesgrupp på arbetsmarknaden som har den högsta medelåldern, vilket innebär att de kommande pensionsavgångarna blir omfattande. Tillgången på behöriga lärare beräknas vara för liten för att kunna tillgodose det framtida behovet. Detta behov av personal inom utbildningssektorn påverkas i hög grad av förändringar i barn- och ungdomskullarnas storlek. Efterfrågan förväntas att vara stor på förskole-, grund- och gymnasielärare. Skillnaderna är påtagliga mellan kom- munerna vad gäller lärarnas utbildningsnivå. Mindre kommuner har i genomsnitt en högre andel som saknar pedagogisk högskole- utbildning. Genom kommande stora pensionsavgångar och den 32 AMS (2002b). växande rekryteringsbristen på utbildade lärare kan dessa skillnader mellan kommunerna komma att öka.33 Utvecklingen av arbetstillfällen och efterfrågan på arbetskraft i olika regioner har gått mot en ökad tillväxt av nya arbetstillfällen i storstäder och några högskoleorter, medan de flesta mindre och medelstora regioner har haft en mindre gynnsam tillväxt. Var efterfrågan i landet kommer att finnas, liksom till- gången på välutbildad arbetskraft, är viktiga lokaliseringsfaktorer för företagen. I den senaste långtidsutredningen34, görs beräkningar av arbetskraftsefterfrågan på olika lokala arbetsmarknader (LA- regioner) . Trots en svag eller minskande sysselsättning i många regioner förväntas en betydande arbetskraftsbrist uppstå i de flesta LA-regioner på personer som är utbildade inom vård eller pedagogik. Störst brist på arbetskraft inom dessa yrkesgrupper för- väntas uppstå i regioner som har en hög andel sysselsatta inom offentlig sektor, främst i delar av , , samt vissa delar av . I vissa mindre LA-regioner kan bristen på arbetskraft t.o.m. uppgå till av utbudet inom denna kategori. Bristen på arbetskraft förväntas även blir stor på personer med teknisk/naturvetenskapliga utbildningar, framför allt i regioner som domineras av sysselsättning inom den privata sektorn. Det gäller främst inom regioner med en stark koppling till industrin i de små regionerna eller med en koppling till forskning och konsult- verksamhet i storstäderna. Regioner som domineras av stora arbetsplatser, särskilt inom industrin, är mycket sårbara för konjunkturnedgångar och industriell strukturomvandling. Efter- frågan på tekniskt utbildade kan i industriregionerna förändras drastiskt i samband med t.ex. omstruktureringar och utflyttning av verksamhet.35 33AMS (2003a). Prognos över antalet förvärvsarbetande i åldern 16–efter näringsgren Källa: SCB (2002d). Anmärkning: bygger på SCB:s prognos. SCB beräknar att antalet sysselsatta inom den privata och offentliga tjänstesektorn kommer att öka fram , medan sysselsättningen inom industrin kommer att minska. Det är främst inom näringsgrenarna uthyrningsverksamhet och företagstjänster samt inom hälso- och sjuk- vårdssektorn som antalet sysselsatta förväntas öka inom den närmaste tioårsperioden. finns flera faktorer som påverkar matchningen mellan arbets- givarna och de som söker arbete. Svårigheter att få detta rekryte- ringspussel att fungera på bästa sätt kan bero på trögheter och bristande anpassningsförmåga både i utbudet av och i efterfrågan på arbetskraft. Vägen fram till en rekrytering är mycket komplex och arbetsgivaren kan lösa rekryteringsbehoven på olika sätt. Den framtida svenska arbetsmarknaden kommer att behöva en effektiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik som på ett bra sätt kan svara på arbetsmarknadens behov på både kort och lång sikt. De offentliga arbetsförmedlingarnas huvuduppgift är att bidra till att arbetsmarknaden fungerar så smidigt och friktionsfritt som möjligt. är arbetsförmedlingen en av flera alternativ till för- medling av arbete. Lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft har gjort privata arbetsförmedlingar tillåtna. En av förmedlingens stora utmaningar är dels att försöka skaffa fram arbetssökande till svårtillsatta platser som kan utgöra flaskhalsar på arbetsmarknaden, dels sätta in stora resurser för att hjälpa de arbetssökande som har särskilt svårt att få ett arbete. En rekrytering kan ske på flera sätt, bl.a. genom den offentliga arbetsförmedlingen eller privata förmedlingsaktörer, annonsering via dagspress, eller via informella kontakter. Allt fler rekryteringsuppdrag löses genom informella kontakter, vilket har ökat i betydelse vid rekrytering. Arbetsförmedlingens marknads- andelar, dvs. av de lediga platser som uppstår och som anmäls till arbetsförmedlingen, varierar över tiden och utgör ca 35 procent.36 Arbetsorganisationerna och former för anställning förändras Den svenska arbetsmarknaden har blivit mer kommunikations- och informationsinriktad. Vid många arbetsplatser och företag har arbetsorganisationerna förändrats och generellt sett blivit mindre hierarkiska. Det har medfört ökade behov av flexibla organisationer och anställningsformer, vilka lättare kan anpassas till förändringar i produktionen.37 Den vanligaste formen av anställning är tillsvidare- anställning, men nya former av tidsbegränsade anställningsformer har skapats. Dessa skiljer sig åt avseende arbetsgivarens behov av anställningsform och i vilka konsekvenser anställningen får för den anställde. Mellan 1990–ökade antalet tillfälliga anställningar från ca 150 000 till 560 000.38 Vanliga tidsbegränsade anställ- ningsformer är vikariat, behovsanställning, projekt- eller prov- anställning. För den anställde är konsekvenserna av en tids- begränsad anställning i hög grad beroende av om anställningen är övergående, t.ex. ett sätt att få in en fot på arbetsmarknaden, eller om den anställde ofrivilligt tenderar att fastna i tidsbegränsade anställningar med risk för inlåsning i lösa anställningsformer. Ung- domar, kvinnor och personer med utländsk bakgrund visar sig vara överrepresenterade vad gäller tidsbegränsade anställningar.39 Andel tillfälligt anställda av totalt anställda för olika åldersgrupper – Årsgenomsnitt för några valda år Källa: SCB. Andelen tidsbegränsade anställningar har ökat för både män och kvinnor . Kvinnor har i större utsträckning tidsbegränsade arbeten än män. Som ett led i förändringar på arbetsplatserna och i anställnings- former skapas nya former och avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare. Ett exempel är där arbetsgivaren och Metall har träffat avtal om anställningsformer som skall ge möjlighet till flexi- bel produktion och öka konkurrensförmågan för . Avtalet innebär att kan ha maximalt av de anställda med en tidsbegränsad anställning. Denna kan ha en varaktighet på mel- lan . Tanken är att dessa visstidskontrakt skall leda till tillsvidareanställningar. Genom avtalet bedömer att de kan få en jämnare bemanning med en kärna av tillsvidare- 39 Wallets (2004). anställda som vid behov kompletteras med visstidsanställda eller tillfälligt inhyrd personal.40 Större brist på erfarenhet än utbildning Att arbetsgivaren inte hittar rätt kompetens kan bero på ett för litet utbud av personer med specifik utbildning eller erfarenhet. Brist på kompetens kan skapa trögheter och påverka befintlig personal och möjligheten för företagen att växa. Enligt en under- sökning från AMS41 upplever det privata näringslivet att bristen på arbetskraft med yrkeserfarenhet är något större än bristen på utbildningskompetens. Byggverksamheten uppvisar störst bristtal för såväl utbildad som erfaren arbetskraft. Inom den offentliga tjänstesektorn är bristtalen högre än inom den privata sektorn, men även där är det något svårare att finna erfaren utbildad än arbets- kraft.