sou · GTB373d5 · 2006-01-01 00:00:00 — De fall som avses är då den intagne för- äldern vistas på särskilt av Kriminalvården kontrollerade hem till- sammans med barnet eller genomgår annan typ av utslussning med vård av barnet eller enligt särskilda regler vistas på anstalt tillsam- mans med spädbarn. (Utredningen har använt sig av de kriminal- vårdspåföljder och begrepp som föreslås av Kriminalvårdskom- mittén (SOU 2005:54)). Efter framställan av föreståndaren för kriminalvårdsinrättningen utbetalas föräldrapenningen till före- ståndaren för inrättningen i de fall en kvinna vid tiden för förloss- ningen är intagen i kriminalvårdsanstalt (4 kap. 18 § fjärde stycket AFL). Observera också att (SOU 2005:54) föreslår att bestämmelsen i 41 § kriminalvårdslagen (1974:203) att en kvinna som medför spädbarn vid intagning i anstalt skall göras könsneutral så att den omfattar såväl män som kvinnor (s. 331). I de fall den andre föräldern skall få rätt till hela föräldrapen- ningen krävs det inte att den intagne föräldern avstår från sin rätt. De omständigheter som redovisas utgör i sig tillräckliga skäl för att konstatera att föräldern är förhindrad att nyttja sin rätt till för- äldrapenning och inte kan vårda barnet. Utredningen vill också peka på följande. Om det senare visar sig att bedömning av förälderns situation skulle vara felaktig torde rimligen inte kunna neka den intagne föräldern sin rätt till föräldrapenning, om föräldern i övrigt uppfyller kraven för rätt till föräldrapenning. Det kan ju visa sig att föräldern som avtjänar ett fängelsestraff beviljas resning och senare blir frikänd. Jämför RÅ 2004 ref 89, där en förälder felaktigt har uppburit föräldrapenning på sjukpenningnivå med anledning av barns födelse under samtliga dagar för vilka sådan föräldrapenning kan utges och där den andra föräldern härefter ändå ansetts ha rätt att uppbära sin del av föräldrapenningen på sjukpenningnivå. De fall som nämns torde dock vara ovanliga. Enligt utredningen är det svårt att införa fler undantagsregler för föräldrar som i övrigt av olika orsaker kan sakna förmåga att vårda barnet. I princip måste man kunna konstatera att situationen är varaktig, dvs. pågå med föräldrapenning, vilket enligt utredningens mening i sig är en grannlaga uppgift. Enligt utredningens mening kan det bli fråga om mycket svåra avväg- ningar. I en sådan bedömning skall framför allt läggas hänsyn till vad som i det enskilda fallet är bäst för barnet. En bedömning av tiden innefattar också ett stort mått av osäkerhet. Den andre för- äldern kan t.ex. tillfriskna, få strafflindring eller permission. Sam- mantaget anser utredningen inte att detta kan lösas inom föräldra- försäkringen. I stället är det lämpligare att bibehålla det system som finns . De sociala myndigheterna har en skyldighet att stödja och hjälpa familjer i utsatta situationer. De har också vana vid att göra bedömningar utifrån barnets bästa. Är situationen akut får föräldern i första hand vända sig till för bistånd och hjälp med sina problem eller till allmän domstol för ett interimis- tiskt beslut i vårdnadsfrågan. Ytterst kan det således bli fråga om en prövning av vårdnaden i allmän domstol. Här finns det också ett system för att göra avvägda bedömningar med hänsyn till barnets bästa. Utredningens ställningstagande i denna del motsägs inte heller av vad (SOU 2005:43) har uttalat i frågor som rör vårdnad. har bl.a. föreslagit att enbart och uteslutande barns bästa ur ett barnperspektiv skall vara avgörande vid alla beslut som rör vårdnad. Bedömningen skall grunda sig på en helhetsbedömning av barnets situation där barnets samtliga behov och omständigheter i övrigt skall beaktas (s. 105 ff.). Angående interimistiska beslut har kommittén föreslagit att dom- stolar skall kunna förordna om interimistiska prövoperioder, och att möjligheten att meddela interimistiska beslut styrs upp så att sådana beslut fattas när det finns beaktansvärda skäl grundat på enbart vad som är bäst för barnet (s. 272 ff.). Förslagen innebär ändringar i 4 kap. 3 § AFL. 8.5Särskilda dubbeldagar införs i föräldrapenningen och pappadagarna tas bort från den tillfälliga föräldrapenningen Utredningens förslag: En förälder får möjlighet att vara ledig med föräldrapenning som den andra föräldern uppbär föräldrapenning för samma barn i samband med barnets födelse eller adoption. utges fram till sextionde dagen efter barnets hemkomst efter förlossningen. För adoptivbarn utges inte efter sextionde dagen från det att föräldern eller föräldrarna har fått barnet i sin vård. De dagar som föräldrarna avstår från att nyttja får föräldrarna använda var och en. De tio särskilda pappadagarna i samband med ett barns födelse eller adoption slopas. Enligt 4 kap.10 § fjärde stycket AFL tillkommer rätten till tillfällig föräldrapenning även en fader som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, sköta hemmet eller vårda barn. Adoptivföräldrar och särskilt förordnade vårdnadshavare har motsvarande rätt (s.k. pappadagar). Enligt 4 kap. 16 § AFL får inte föräldrapenning utges till båda föräldrarna för samma barn och tid utom i vissa undantagsfall. Det gäller viss begränsad tid efter förlossningen och när föräldrarna deltar i föräldrautbildning eller när det finns särskilda skäl. Utredningen föreslår att undantagen utökas så att barnets föräldrar får möjlighet att vara hemma med för- äldrapenning i samband med barnets födelse eller adoption. Utred- ningen föreslår också att pappadagarna tas bort. Utredningen anser att föräldrar i ökad utsträckning bör få möjlig- het att dela på ansvaret för hem och barn i samband med ett barns födelse eller adoption. Utredningen föreslår att föräldrarna skall kunna vara hemma med föräldrapen- ning och att högst skall vara . Det huvudsakliga motivet är att stärka båda föräldrarnas möjligheter att delta i barnets vård genom att ge föräldrarna möjlighet att vara hemma tillsammans i nära anslutning till barnets födelse eller adoption. Utredningen har i avsnitt 8.4 föreslagit att den sammanlagda tiden med föräldrapenning vid barns födelse eller adoption skall uppgå . Av tillfaller respektive förälder. reserveras med föräldrapenning för vardera föräldern som inte är möjliga att överlåta till den andra föräldern. Utredningens förslag i detta avsnitt medför att av förälderns reserverade dagar kan tas ut i samband med barnets födelse eller adoption och fram efter barnets hemkomst efter förlossningen med att den andra föräldern tar ut föräldrapenning för samma barn. I samband med adoption kan dessa tas ut från det att föräldern eller föräldrarna har fått barnet i sin vård. Det finns i och för sig inga hinder för att de dagar med föräldrapenning föräldrarna avstår från att nyttja används av föräldrarna var och en. Utredningen tror dock att många föräldrar kommer att nyttja möjligheten att uppbära föräldrapenning. Den sammanlagda tiden med föräldrapenning för vård av barn kan med förslaget uppgå för barnet om föräldrarna väljer att vara hemma tillsammans eller som längst om föräldrarna väljer att vårda barnet var för sig. Förslaget innebär ett visst avsteg från principen om att det inte finns anledning att två föräldrar uppbär föräldrapenning för att vårda ett barn. Utredningen anser att principen i huvudsak är giltig men att avsteget är motiverat då den efter barnets födelse är en mycket viktig tid. Barn har behov av en tidig och nära kontakt med båda sina för- äldrar. Föräldrars tidiga engagemang i sina barn är viktigt. Att föräldrarna tidigt kan etablera en god kontakt med barnet främjar en fortsatt god utveckling mellan barn och förälder. Goda rela- tioner och tillgång till båda föräldrarna verkar för en fördjupad och harmonisk identitetsutveckling för barn och främjar en mognad och trygghet hos barnet. Den kunskap som finns om barns tidigaste sociala relationer visar att barn kan ha flera betydelsefulla anknytningar tidigt i livet. Den teori om anknytning som ofta förs fram i dessa sammanhang skall inte begränsas till vare sig en person som anknytningsobjekt eller till olika djup i relationerna. Barn har en stor social förmåga också i tidig ålder. Ju tidigare en förälder tar del i vården och omsorgen om sitt barn desto större sannolikhet att relationen utvecklas positivt. Det finns ett samband mellan pappans tidiga nyttjande av föräldrapenningen till ett mer jämnt uttag av för- äldrapenning mellan föräldrarna. Således kan ett ökat nyttjande av föräldrapenning leda till att pappan i högre utsträckning kommer att ta ett vårdande ansvar för sitt barn. Adoptivbarn har särskilt stora behov av att knyta an. För adoptiv barn är det nödvändigt med en nära kontakt med föräldrarna så snart de får barnet i sin vård. Det finns också studier som visar att ju mer jämställda föräld- rarna är vad gäller vården och omsorgen av barn desto större sannolikhet att äktenskapet varar och inte leder till separation. Även vid separation kan man konstatera ett positivt samband mellan pappans föräldraledighet och ett gemensamt ansvar för barnen efter en separation. Det finns också ett samband mellan pappans tidiga engagemang i barnet och en ökad sannolikhet att föräldrarna får fler barn. Föräldrapenning efter barns födelse fyller således en viktig funktion. De trettio gemensamma dagarna kan förutom att vårda barnet användas för att vara med vid förlossningen, vårda ett annat barn i familjen, delta i vården av det nya barnet på sjukhuset och i hem- met och för att sköta hemmet den efter hemkomsten från sjukhuset. För familjer som tar emot ett barn för adoption kan det ge en möjlighet att ta hand om barnet tillsammans utomlands och efter hemkomsten, vårda ett annat barn i familjen och sköta hemmet med barnet i . Föräldra- penning betalas med ersättning som motsvarar förälderns sjuk- penning, dock lägst enligt grundnivå. Enligt utredningens mening finns det inte längre behov av att ha kvar pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. I och för sig är användningen av de tio s.k. pappadagarna med tillfällig för- äldrapenning i samband med barns födelse eller adoption etablerad och har fungerat väl. Förmånens karaktär är dock av tillfälligt slag. I syfte att få båda föräldrarna tidigt engagerade i sina barn på ett mer varaktigt sätt skall tyngdpunkten i stället inriktas på för- månsslaget föräldrapenning och att föräldrarna ges möjlighet att i anslutning till ett barns födelse eller adoption att ta ut viss del av föräldrapenningen . Att i den situationen ha kvar pappa- dagarna kan leda till oönskade effekter. De som båda föräldrarna kan ta ut kommer också att kunna användas för samma ändamål som de , men med den skillnaden att dagarna nu utökas , varför pappadagarna i realiteten förlorar sin särskilda funktion. Enligt utredningens mening nås också bäst resultat om reglerna så långt möjligt är enhetliga. Tyngdpunkten med barnet läggs nu helt på förmånsslaget föräldrapenning. Det finns dock fortfarande behov av att ha kvar de som kan besluta att annan försäkrad än en förälder som avstår från förvärvarbete i samband med barns födelse eller adoption skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för de ändamål som sagts. Reglerna har tillkommit som en kompensation för ensamstående kvinnor som inte har pappan tillgänglig under första spädbarns- eller adoptionstiden och fyller en viktig funktion. Förslaget innebär att det införs en ny paragraf, 4 kap. 4 a § AFL, samt ändringar i 4 kap. 10 och 16 §§ AFL, men inte någon ändring i föräldraledighetslagen då en förälder redan har rätt till sådan ledighet enligt 5 § andra stycket. 8.6Grundnivån i föräldrapenningen höjs Utredningens förslag: Grundnivån i föräldraförsäkringen för de som ersätts med föräldrapenning höjs från 180 kro- nor till . Belopp enligt lägstanivå slopas och ersätts med ersättning på grundnivå i föräldraförsäkringen. Föräldrapenning enligt grundnivå kan vara såväl en bosättnings- som arbetsbaserad förmån. Det framgår av 3 kap. 1 och 4 §§ social- försäkringslagen (1999:799). Betalas ersättning på grundnivå ut på grund av att förälderns förvärvsinkomst är låg är föräldrapenningen arbetsbaserad. Får en förälder som inte har någon sjukpenning- grundande inkomst förmånen, är den bosättningsbaserad. Enligt nuvarande regler betalas föräldrapenningen med som lägst enligt grundnivå med och enligt lägstanivå med . Enligt 4 kap. 6 § andra stycket AFL utges föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjuk- penning om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen har varit för- säkrad för en sjukpenning över lägstanivån och skulle ha varit det om känt till samtliga förhållanden. Föräldrapen- ning utges dock alltid lägst med ett belopp för hel föräldrapenning om (grundnivå). Utredningen föreslår att grundnivån i föräldraförsäkringen för de som ersätts med föräldrapenning höjs från till . Förslaget syftar till att stödja de föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifi- kationsvillkoret i föräldrapenningen. Utredningen anser att det ekonomiska stödet till denna grupp föräldrar bör motsvara grund- beloppet inom arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen föreslår därför att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs till per dag. Som nämnts ovan finns det ett särskilt kvalifikationskrav med föräldrapenning. Föräldern skall under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen ha varit försäkrad för en sjukpenning med ett belopp överstigande lägstanivån. Om föräldern inte uppfyller 240-dagarsvillkoret, betalas föräldrapenning ut enligt grundnivån. Utredningen föreslår också att begreppet lägstanivå slopas och ersätts med grundnivå. Således förändras kvalifikationskravet så att föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen ska ha varit försäkrad för en sjukpenning med ett belopp överstigande grundnivån, dvs. 230 kro- nor per dag, för att erhålla föräldrapenning på sjukpenningnivå. Förslaget innebär ändringar i 4 kap. 6 och 8 §§ AFL. 8.7De med ersättning enligt lägstanivån tas bort och lägstanivån ersätts helt av begreppet grundnivå Utredningens förslag: De med föräldrapenning med ersättning enligt lägstanivån slopas. slopas begreppet lägstanivå och ersätts med grund- nivå i föräldraförsäkringen. Enligt 4 kap. 6 § första stycket AFL utgör föräldrapenning lägst (lägstanivå). I andra stycket anges bl.a. att föräldrapenning utges med belopp mot- svarande förälderns sjukpenning, beräknad på sätt som anges i femte stycket, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen har varit försäkrad för en sjukpenning över lägstanivån och skulle ha varit det om känt till samtliga förhållanden. Därutöver utges föräldrapenning enligt tredje stycket också för med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, även den beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och med belopp enligt lägstanivån. Vid tvillingfödsel utges föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, även den beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och med belopp enligt lägstanivån. För varje barn utöver det andra utges med ersätt- ning enligt sjukpenningnivå, dock lägst med belopp enligt grund- nivån. Utredningens föreslår att de med ersättning enligt lägstanivån slopas. Förslaget baseras på uppfattningen att värdet av i huvudsak består i den rätt till ledighet som också följer med föräldrapenningdagar. Nyttjandet av visar också att det är förhållandevis lågt i förhållande till nyttjandet av föräldrapenningdagar som ersätts enligt sjukpenningnivå. De dagar som ersätts enligt lägstanivån används också i viss utsträckning som inkomstförstärkning då dagarna tas ut under tid då föräldrarna inte arbetar, t.ex. och . Avsikten att föräldra- penningen skall ge föräldrar möjlighet att kombinera arbetsliv och familjeliv genom att vårda barn med ersättning från föräldraförsäk- ringen uppfylls då inte. Ett annat motiv är fördelningspolitiskt. Föräldraförsäkringen skall ge alla föräldrar reella ekonomiska möjligheter att vårda barn. Ersättningen enligt lägstanivån kan inte sägas ge sådana möjligheter utan medför endast att de föräldrar som har ekonomiska möjligheter att själva bidra till finansieringen av sin ledighet kan nyttja dagarna. Föräldrapenningdagarna bör i större utsträckning ersättas enligt inkomstbortfallsprincipen. Vid flerbarnsfödsel finns liksom tidigare ett behov av ytterligare för- äldrapenningdagar för att föräldrarna skall kunna vårda barn tillsammans. De som utgår vid flerbarnsfödsel och som tidigare betalades enligt lägstanivå kommer fortsättningsvis att ersättas enligt grundnivån i föräldraförsäkringen. Antal dagar med lägstanivå/grundnivå Förslaget innebär ändringar i 4 kap. 6 och 8 §§ AFL och följd- ändringar i 3 kap. 1, 4 och 7 §§ socialförsäkringslagen (1999:799). Utredningens förslag: Förmånsnivån motsvarande en åttondels förmån i föräldraförsäkringen slopas. Motsvarande rätt till ledighet tas bort ur föräldraledighetslagen. Föräldrapenningens storlek är beroende av bl.a. i vilken utsträck- ning föräldern avstår från förvärvsarbete i förhållande till normal- arbetstiden för en heltidsarbetande inom yrket. Föräldern kan välja att ta ut föräldrapenning med hel-, halv-, en fjärdedels- eller en åttondels ersättning. Hel ersättning kan betalas ut för dag när föräldern är helt ledig, tre fjärdedels ersättning när föräldern arbetar högst en fjärdedel av normal arbetstid, halv ersättning när föräldern arbetar högst hälften av normal arbetstid, fjärdedels ersättning när föräldern arbetar högst tre fjärdedelar av normal arbetstid och en åttondels ersättning när föräldern arbetar högst sju åttondelar av normal arbetstid (4 kap. 7 § AFL). Motsvarande gäller också för den tillfälliga föräldrapenningen enligt 14 § samma kapitel. När föräldern arbetar högst sju åttondelar av normal arbetstid kan denne, enligt 8 § samma kapitel, välja mellan att ta ut hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels ersättning enligt grundnivån eller lägsta nivån. Vid beräkningen av antalet dagar med rätt till föräldrapenningförmån anses, enligt 18 § i samma kapitel, med tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels föräldrapenning som motsvarande andel av . Den femte förmånsnivån motsvarande en åttondels förmån infördes i föräldraförsäkringen . Motivet för införandet var att öka flexibiliteten ytterligare och ge föräldrarna bättre möjlig- heter att kombinera arbete med familj. En förälder har enligt 6 § föräldraledighetslagen rätt att vara delledig han eller hon uppbär del av föräldrapenning. med nuvarande reglering av föräldrapenning innebär detta att en förälder har rätt till ledighet i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan föräldern har tre fjärdedels, halv, en fjärdedels respektive en åttondels föräldrapenning. En förälder har också rätt att vara del- ledig utan att han eller hon uppbär föräldrapenning. Denna situa- tion regleras i 7 § föräldraledighetslagen. Utredningen föreslår att förmånsnivån motsvarande en åttondel tas bort. Flexibiliteten inom föräldraförsäkringen är tillräckligt stor med de andra förmånsnivåerna. Det finns stora möjligheter att reducera arbetstiden och erhålla föräldrapenning på motsvarande nivå, även utan möjlighet till en åttondels föräldrapenning. Införan- det av förmånsnivån en åttondel har medfört en viss obalans mellan föräldrapenning och sjukpenning. Förmånsnivån en åttondel saknar nämligen motsvarighet inom sjukförsäkringen. Det är endast möjligt att få sjukpenning som en fjärdedels, halv, tre fjärdedels och hel förmån. Denna obalans finns också genom att en förälder kan arbeta deltid i en omfattning där inte motsvarande ersätt- ningsnivåer finns. Motsvarande rätt till delledighet med en åttondel bör också tas bort i föräldraledighetslagen. Utredningens förslag om att ta bort rätten till föräldrapenning motsvarande en åttondels förmån baseras i huvudsak på att nyttjan- det av en åttondels förmån är förhållandevis litet. Av det totala antalet utbetalda föräldrapenningdagar ersattes knappt en tiondels procent med en åttondelsförmån, uttryckt i summerade deltidsdagar. De allra flesta som tar ut föräldrapenning gör det på heltid. Av samtliga utbetalda nettodagar tas ut på heltid medan antalet deltidsnettodagar utgör . vara motiverat att se på det faktiska antalet nyttjade deltidsdagar, där varje deltidsdag räknas som , då varje deltidsdag mot- svaras av ett faktiskt behov hos föräldrarna att nyttja denna möjlig- het. Men även med detta mått är nyttjandet av åttondelsnivån lågt. Uttaget vid olika omfattningar av tillfällig föräldrapenning visar ett liknande mönster. Omfattningen av nyttjandet av tillfällig föräldra- penning motsvarande en åttondels förmånsnivå är dock lägre än nyttjandet av föräldrapenningen. Föräldrar arbetar deltid i varieran- de omfattning och har dessutom olika skyddsregler för sin sjuk- penninggrundande inkomst beroende på arbete i annan omfattning än den faktiska arbetstiden. Till denna grupp kommer också de som har någon grad av sjukdom eller arbetsskada. Samma nivå på föräldrapenningen kan därför motsvara olika lång arbetstid. En åttondels ersättning motsvarar vid heltidsarbete medan för en person med kortare arbetstid motsvarar ersättningen än . Utredningen anser att utgångspunkten måste vara att regelverket ska vara möjligt att överblicka och förstå och enkelt att admi- nistrera. Ett steg i riktningen är att anpassa uttagen på deltid i föräldraförsäkringen till uttagen på deltid i sjukförsäkringen. För- äldrarnas behov av möjligheten att nyttja förmånen kan inte sägas motsvara administration av förmånen. Mot bakgrund av ovanståen- de föreslår utredningen att förmånsnivån motsvarande en åttondels förmån i föräldrapenningen slopas. Rätten till föräldraledighet kvarstår och utökas i viss mån, se avsnitt 8.9. Förslaget föranleder motsvarande ändringar i föräldraledighets- lagen. Förslaget medför ändringar i 4 kap. 7, 8, 14 och 18 §§ AFL samt i 3 § första stycket 3 p och 6 § föräldraledighetslagen. 8.9Den sjukpenninggrundande inkomsten förändras Utredningens förslag: Skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten efter barnets födelse förlängs med . Förälder som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn får därmed behålla sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI) fram till dess barnet fyller . När barnet har fyllt upphör SGI-skyddet. Om föräldern därefter inte övergår till förvärvsarbete eller omfattas av SGI-skydd fastställs SGI till ett belopp som motsvarar den framtida förvärvsinkomsten. Den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning när barnet är mellan ett och tas bort. Även den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning när en kvinna som blir gravid på nytt innan barnet uppnått en ålder av och och vid adoption av ett barn efter det att ett annat barn fötts eller adopterats tas bort. Utredningens bedömning: Frågan om det fortsatta SGI- skyddet i de fall föräldern i oavbruten följd antingen är helt ledig från sitt förvärvsarbete och uppbär hel föräldrapenning eller har förkortad arbetstid och uppbär föräldrapenning som minst motsvarar arbetstidens nedsättning bör lämpligen utredas i ett större sammanhang. Enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5 AFL har en försäkrad förälder, som är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, rätt att behålla sin sjukpenninggrundande inkomst fram till barnets ettårsdag (SGI-skydd). I de fall SGI:n sänks när barnet fyllt används en särskild beräkningsgrund för fortsatt rätt till föräldrapenning på oförändrad eller höjd nivå. Enligt 4 kap. 6 § sjätte stycket AFL beräknas för- äldrapenningen då lägst på grundval av den SGI som gällde innan sänkningen skedde eller som regel den högre inkomst som löne- utvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn till dess barnet fyller .