sou · GTB355 · 2006-01-01 00:00:00 — Öronsusningar, tinnitus, är en vanlig åkomma bland vuxna som ofta hänger samman med hörselskada, men också depression och stressreaktioner kan bidra till symtomen. I åldern 50–be- räknas var fjärde man och var sjunde kvinna vara drabbad. För barn är lek, leksaker, musik- och spelanordningar och venti- lationssystem vanliga orsaker till buller. På danska daghem har upp- mätts ljudnivåer på över och i var sjunde barnstuga var ljud- nivån så hög att gränsen nåddes för när hörselskydd måste användas enligt arbetsmiljölagstiftningen. I har bullernivån på dag- hem uppmärksammats . Olika undersökningar har också visat att ljudnivån kan komma upp i de nivåer som uppmätts i den danska studien. Även i skolor har höga ljudnivåer uppmätts. I en studie från och har uppmätts ett medelvärde på vid teorilektioner och vid skolluncher ett medelvärde på . Tillfällig och permanent påverkan Buller kan ha både tillfällig och permanent inverkan på människans fysiologiska funktioner. Utländska studier har kunnat visa att barn från områden utsatta för starkt trafikbuller har haft ökade halter av stresshormoner och högt blodtryck jämfört med barn från tystare områden, men resultaten anses inte helt tillförlitliga. För den vuxna befolkningen finns flera studier som pekar på att det hos hög- gradigt exponerade personer i den allmänna befolkningen kan finnas en ökad risk för blodtryckssjukdom som är orsakad av sam- hällsbuller. För att få en rättvisande bild av risken med bullermiljöer räcker det inte med att basera bullermåttet på ett vanligt ekvivalentmått. Det är lika viktigt att mäta maximalvärden av topparna i ett varie- rande buller och antalet bullerhändelser. Dessutom är det väsentligt om bullret innehåller mycket lågfrekventa komponenter. En väl fungerande ventilation är avgörande för att få en god inom- husluft. Ventilationen, om den är rätt utformad, har en positiv effekt på alla de problem som har bevisats eller påstås ha sin upp- komst i inomhusmiljön. För att byggnaden ska må bra och inte för- störas av fukt och mögel är god ventilation nödvändig. God ventilation kan ha följande tänkbara positiva effekter: Färre sjuka hus, t.ex. mindre fuktskador Bättre folkhälsa, t.ex. färre allergiproblem Ökad komfort, genom ett bra inomhusklimat Lägre kostnader, t.ex. genom energibesparingar En dokumenterat fungerande ventilation är också ett av de operati- va delmål som finns inom ramen för delmålet en god inomhusmiljö. Det förutsätter att ventilationssystemen har avsedd funktion. Där- för obligatorisk ventilationskontroll införts. Vid den första besiktningen kontrolleras: att funktionen och egenskaperna hos ventilationssystemet överensstämmer med gällande föreskrifter att systemet inte innehåller föroreningar som kan spridas i byggnaden Obligatorisk ventilationskontroll - OVK att instruktioner och skötselanvisningar finns lätt tillgängliga för dem som skall sköta systemet att systemet i övrigt fungerar på det sätt som är avsett Vid återkommande besiktning ska kontrolleras att funktionen och egenskaperna hos ventilationssystemet i huvudsak överensstämmer med de föreskrifter som gällde när systemet togs i bruk samt att kraven i de tre siste punkterna ovan är uppfyllda. 9.2Situationen innan ventilationskontroller blev obligatoriska Standarden på ventilationen i olika byggnader undersöktes via de s.k. ELIB- och STIL-undersökningarna. Undersökningarna om- fattade de byggnader som fanns . Situationen var tämligen olika för olika byggnadskategorier. Tekniken för ventilationssystemen har varierat över tiden. I äldre bostäder dominerade självdragsventilation. Småhus byggda hade mekanisk ventilation, varav 100 000 var för- sedda med från- och tilluftssystem (FT-ventilation). Beträffande flerbostadshus med fler än två våningar infördes en be- stämmelse som innebar att det krävdes mekanisk ventilation. När ELIB-undersökningen genomfördes visade det sig att fyra av fem småhus inte hade en ventilation som motsvarade kraven. Mot- svarande gällde för hälften av flerbostadshusen. Sämst fungerade bostäder med självdragsventilation. I vart femte småhus var luft- fuktigheten, främst , högre än . I flerbostads- husen hade en tredjedel av lägenheterna en luftfuktighet som var lägre än . I flerbostadshusen hade av lägenheterna skador i våtutrymmena och i småhusen var mot- svarande siffra . Var femte lägenhet hade kondens på fönster. Det som konstaterades i undersökningen var att det fanns brister i ventilationen. Obligatorisk ventilationskontroll - OVK gjordes i övriga byggnader, dvs. Av alla skolor, daghem och vårdlokaler var försedda med me- kanisk till- och frånluftsventilation, medan av kontoren hade motsvarande ventilation. I kontorslokalerna var det tämligen vanligt med självdragsventilation, särskilt i äldre kontorslokaler. I genomsnitt var ventilationsaggregaten , beräknat för samtliga lokaler. De äldsta aggregaten fanns i skolor och vårdloka- ler. I samband med besiktningen av lokalbeståndet besvarade fastighetsförvaltarna frågor om ventilationen och det framgick bl. a. att ventilationen i av skolorna behövde åtgärdas. Vid en noggrant definierad skala på statusen i ventilationssystemens skötsel och underhåll var det skolorna som hade de mest om- fattande problemen. Generellt sett var det av samtliga lokaler som hade system som var misskötta och smutsiga med obalans i luftflödena. Bland daghemmen var det och bland skolorna som hade motsvarande problem. Sammantaget ger de undersökningar som gjordes en bild av stora brister i ventilationssystemen, oavsett om det gällde bostäder eller andra lokaler. Däremot var det knappast klarlagt i vilken utsträck- ning som bristerna i ventilationen bidragit till hälsoproblem, även om det är klarlagt att brister i ventilationen leder till ohälsa. Det gäller t.ex. sambandet mellan brister i ventilation och förekomsten av radondöttrar i inomhusluften. Däremot ger underlaget inte någon uppfattning om omfattningen av detta problem. 9.3Erfarenheter av de första årens OVK som ventilationskontroller var obligatoriska gjordes det olika utvärderingar av hur stor andel av byggnaderna i olika kategorier som genomfört ventilationskontroll. har emellertid den formen av uppföljningar mer eller mindre upphört. Svårt att få överblick Efter de första årens OVK konstaterades att det var svårt att få någon samlad och heltäckande bild av hur arbetet med att funk- tionskontrollera ventilationssystemen fungerat. Obligatorisk ventilationskontroll - OVK förts ett antal enkäter som visade hur situationen såg ut i olika kommuner och för olika byggnadstyper. Problemen med uppfölj- ningen var att de enkäter som skickades ut fick låga svarsfrekven- ser. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att bl.a. redovisa erfarenheterna av OVK och föreslå de förändringar som ansågs nödvändiga. I utredningens be- tänkande, Byggkvalitet för framtiden (SOU 1997:177), redovisa- des ett antal enkäter och undersökningar beträffande arbetet med att funktionskontrollera ventilationssystemen. Här ska redovisas de enkäter som förekommit , sådana de redovisades i betänkandet: skickade en förfrågan till landets kommu- ner för att klarlägga i vilken omfattning ventilationskontroll utförts vid utgången av i skolor, daghem, sjukhus m.m. av kommunerna svarade. I 104 kommuner hade besiktningar utförts i enlighet med bestämmelserna för ventila- tionskontrollen. Hälften av de kontrollerade ventilationssyste- men var underkända. I 100 kommuner hade kommuner hade kommunen beslutat medge att kontrollen fick ske än den föreskrivna. I 38 kommuner angavs att inga besiktningar hade skett och i 104 kommuner hade mindre än hälften av erforderliga besiktningar genomförts. Det gick inte att se några skillnader mellan stora eller små kommuner eller mellan olika län. skickade en ny enkät till landets kommu- ner för att klarlägga omfattningen av genomförd OVK. Vid det tillfället skulle OVK vara genomförd också i befintliga fler- bostadshus, kontorsbyggnader m.m. med FT-ventilation senast vid utgången av . Fullständigt svar inkom från 208 kom- muner och ytterligare 29 kommuner hade besvarat enkäten ofullständigt. av de flerbostadshus som hade under- sökts var godkända. av de kontorsfastigheter som hade kontrollerats var godkända. Av övriga byggnader hade 66 pro- Obligatorisk ventilationskontroll - OVK cent av de kontrollerade ventilationssystemen varit godkända. Men den huvudsakliga slutsats som drog var att omkring hälften av de ventilationssystem som skulle ha kon- trollerats aldrig hade blivit kontrollerade. Av de kontrollerade var det sammantaget omkring var fjärde som inte var godkända. sände en enkät till samtliga kommu- ner för att klarlägga arbetsläget med OVK. Vid utgången av skulle alla ventilationssystem som omfattas av kontrollen vara besiktigade en gång och skolor, daghem, vårdlokaler etc. två gånger. av kommunerna besvarade enkäten. I ca 130 kommuner hade man genomfört av de kontroller som skulle ha genomförts. För de flerbostadshus med F-ventilation för vilka kommunen fått in protokoll var av systemen godkända. För självdragsventilerade flerbostadshus var det som var godkända. konstaterades att protokoll från genomförda kontroller hade kommit in från av de flerbostadshus som borde ha kontrollerats. drog slutsatsen att mellan 75 000 och 90 000 flerbostadshus inte hade genomfört kontroll eller att fel och brister som konstaterats vid kontrollerna inte hade åtgärdats. Beträffande skolor och daghem kunde utläsas att inte hade kontrollerats . Där- emot beräknades av byggnaderna i gruppen skolor och daghem inte ha fungerande eller godtagbara ventilations- system. genomförde telefonintervjuer med 282 fastighetsförvaltare. Av intervjuerna kunde utläsas att 63 pro- cent av de byggnader med FT-ventilation som inte hade god- känts vid en kontroll hade åtgärdats före utgången av 1995. av byggnaderna med F- och S-ventilation hade kontrollerats före utgången av 1995, dvs. inom föreskriven tid. Obligatorisk ventilationskontroll - OVK bearbetade tillsammans med ett konsultföretag be- siktningsprotokoll beträffande 8 119 ventilationssystem. siktningarna var utförda –1995. av ventilationssystemen var godkända, varav F- ventilation hade den största andelen godkända system. Av materialet kunde utläsas att två tredjedelar av vårdlokalerna inte hade godtagbar ventilation samt att tre av fyra bostadshus hade underkänd ventilation. Andelen godkända skolor hade ökat från år . Antalet anmärk- ningar på systemen är stort. I genomsnitt fanns det fyra mindre och två allvarliga fel i de undersökta systemen. De vanligaste felen var felaktiga luftflöden (), avsak- nad av driftinstruktioner (), föroreningar i fläktar () och fel på fläktarna (). Felen och bristerna i ventilationssystemen beror i stor utsträckning på bristande skötsel och underhåll men kan också förklaras av fel- aktiga konstruktioner samt en samverkan mellan olika faktorer. vände sig till 67 kommuner för att kart- lägga arbetsläget beträffande ventilationskontrollerna och svar kom in från 47 kommuner. Utifrån resultatet av enkäten drog slutsatsen att av flerbostadshusen i de aktuella kommunerna antingen inte hade genomfört ventila- tionskontroll eller inte åtgärdat anmärkningar. Ett anmärk- ningsvärt stort antal kommuner saknade dessutom uppgift om hur många flerbostadshus det fanns i kommunen. Beträffande skolor och daghem hade i de aktuella kommunerna godkända protokoll redovisats till de aktuella kommunerna för av byggnaderna. ville genom en enkät till 70 kommuner få en bild av situationen beträffande skolor och daghem. Svar in- kom från 28 kommuner. Beträffande daghemmen konstatera- des att av daghemmen i de svarande enkäterna inte Obligatorisk ventilationskontroll - OVK skulle komma att klara kraven eller inte besiktas före utgången av 1997. Man räknade med att av skolorna inte skulle ha ett godkänt ventilationssystem vid utgången av . Arbetarskyddsstyrelsen (numera ) gav ut en rapport om skolans arbetsmiljö som visade att det arbetsmiljöproblem som var mest angeläget var brister i ventilationen. rapporterades att av rektorerna ansåg att OVK genomförts i skolan samt att av kontrollerna inte medfört några anmärkningar. Åtta stora fastighetsförvaltare redovisade arbetsläget 1997 be- träffande OVK till byggkvalitetsutredningen. Denna under- sökning tydde på att besiktning av ventilationssystemen utförts åtminstone en gång samt att brister i stor utsträckning redan åtgärdats eller var på väg att åtgärdas. JBS 1995 och 1996 Företaget databas hade bearbetats, där protokoll från 4 500 byggnader ingick. Frekvensen av godkända ventilationssystem ökade för samtliga byggnadskategorier . Störst var ökningen för skolor, där andelen godkända system ökade från , och störst andel godkända venti- lationssystem fanns i dag- och fritidshemmen, – en ökning jämfört med . Däremot var det av de kontrollerade flerbostadshusen med självdragsventilation och av flerbostadshus med FT-ventilation som var godkända. Obligatorisk ventilationskontroll - OVK genomförde en enkät till sina medlems- företag. Den visade att av lägenheterna i medlems- företagen hade godkända ventilationssystem. Lägst var andelen i de tre storstäderna där av lägenheterna hade god- känt system. HSB och hade genom enkäter begärt att få redovis- ning av läget /97. En översiktlig slutsats var att besiktning hade skett i av bostadsrättslägenheterna och att uppskattningsvis två tredjedelar hade godkända ventila- tionssystem. genomfördes således ett stort antal enkäter för att följa upp i vilken utsträckning som obligatoriska ventilationskontroller genomförts. Därefter har egentligen inga uppföljningar genom- förts. Man kan alltså med visst fog hävda att den obligatoriska ven- tilationskontrollen fallit i allt större glömska. då upp- märksamheten var stor, då man utvärderade och kontrollerade hur stor andel av byggnaderna som hade genomfört ventilationskon- troller i den utsträckning som lagen föreskrev har det varit tunnsått med utvärderingar. Tillsättandet av denna utredning kan därför ses som ett uttryck för att regeringen finner det angeläget att återigen väcka engagemanget för OVK till liv igen. pågår ett projekt om undantag från OVK. Projektets syfte är att undersöka om det finns kvalitetssystem som kan säkra funktionen av ventilationssystemen så att kraven uppfylls. Sam- tidigt ska man redovisa kostnaderna för byggnadsägaren med kva- litetssystem jämfört med OVK-kontroller. Dessutom ingår det i uppdraget att utvärdera nyttan med kvalitetssystem i stället för OVK. Projektet bedrivs av på uppdrag av regeringen i form av en försöksverksamhet. Innebörden i försöksverksamheten är att fastighetsägare som uppfyller vissa krav kan medges undantag från Obligatorisk ventilationskontroll - OVK förordningen om obligatorisk ventilationskontroll. Fastighetsägarna ska ha genomfört OVK i de fastigheter som undantas samt ha ett kvalitetssäkringssystem. Som deltagare i projektet har 28 fastig- hetsägare valts ut. Försöken pågår till och med . har fortlöpande följt hur fastighetsägarna säkrat drift och underhåll genom att fastighetsägarna genomför tredjepartsrevision som redovisas till . ska även redovisa kostnader och besparingar hos fastighetsägarna samt nyttan med verksam- heten för de boende. Uppdraget skall redovisas till regeringen , vilket innebär att min utredning som ska utvärdera om syftet med OVK uppnåtts inte har möjlighet att ta del av regeringsupp- draget. 9.5Kommunernas tillsyn och utvärderingar Kommunerna har ett betydande ansvar att följa upp den obligato- riska ventilationskontrollen. Kommunerna ska föra register över protokoll med utförda ventilationskontroller, utöva tillsyn så att kontrollerna utförs samt se till så att byggnadsägare åtgärdar de brister som framkommer. Dessutom bedriver kommunen själv verksamhet i många av de byggnader som är prioriterade när det gäller den obligatoriska ventilationskontrollen, skolor, daghem och vårdinrättningar. Lagstiftningen och reglerna är entydiga när det gäller kommunens ansvar när det gäller den nuvarande verksamheten med ventila- tionskontroll. har situationen på många sätt försvårats. En dom i Regeringsrätten slog fast att kommunerna inte hade rätt att ta ut en avgift för att upprätthålla ett register över protokoll av genomförda ventilationskontroller. Det är uppenbart att bristande resurser och omöjlighet att ta ut avgifter för sin registerhållning inneburit att kommunerna minskat sitt engagemang. Regerings- rättens utslag innebar att kommunerna tvingades använda skatte- medel för att bekosta en del av uppdraget att utöva tillsynen över ventilationskontrollen. I exempelvis kommun ledde utslaget i regeringsrätten till att tvingades begära ett Obligatorisk ventilationskontroll - OVK tilläggsanslag på för återbetalning av uttagna avgifter, ränta på avgifterna och för att finansiera den ar- betsinsats man skulle utföra för verksamheten. Det torde ha inneburit att kommunernas intresse minskade för att utöva en aktiv tillsyn och tillse att registret användes också för att kontrollera att de obligatoriska ventilationskontrollerna genomfördes på ett sätt som stämde överens med lagstiftningen. Det finns ingen samlad bild av hur kommunerna agerat när det gäller den obligatoriska ventilationskontrollen. Men det är helt klart att kommunernas resurser för byggnadstekniska inspektioner har minskat avsevärt . Det har gjort att kommunernas möjligheter att följa upp, utöva tillsyn över och ingripa mot missförhållanden minskat avsevärt, särskilt som antalet bygglov som ska utfärdas av kommunerna inte har minskat sett över . I föreslås att resultatet av OVK ska utgöra en av grunderna i de obligatoriska byggnadsdekla- rationer som man föreslår. Det är den enda kontroll som ska vara obligatorisk enligt utredningen. Några färska undersökningar av hur omfattande ventilations- kontrollerna är har inte genomförts. Däremot genomfördes i mitten och slutet av ett flertal undersökningar. Det finns inte någon samlad bild av hur stor andel av byggnaderna som genomfört obligatoriska ventilationskontroller i enlighet med lagstiftningen. bör få till uppgift att genomföra en aktuell utredning om i vilken utsträckning kommunerna för register över genomförda ventilationskontroller, huruvida kommunerna har aktuella upp- gifter över hur stor andel av byggnader i olika kategorier som genomfört OVK i föreskrivna intervall, hur stor andel av genom- förda kontroller som lett till anmärkningar och om anmärkning- arna också medfört till att byggnadsägarna genomfört nödvändiga åtgärder. Obligatorisk ventilationskontroll - OVK 9.6Effekter av obligatorisk ventilationskontroll Det går att mäta resultatet av den obligatoriska ventilationskon- trollen på en rad olika sätt. Det borde vara väsentligt att försöka mäta vilka effekter som OVK har haft, både byggnadstekniskt, ad- ministrativt och hälsomässigt. Det finns egentligen inga utvärderingar som visar i vilken grad som den obligatoriska ventilationskontrollen lett till de önskvärda resultaten. Man vet exempelvis inte om den bidragit till att föra oss närmare målet om en tillfredsställande ventilation i samtliga bostä- der. ska inga byggnader leda till ohälsa, det är den yttersta mål- sättningen med en god inomhusmiljö, en del av målet om en god bebyggd miljö. Ett av delmålen inom ramen för den goda inom- husmiljön är att samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation. I strävan att nå en god inomhusmiljö spelar alltså en fungerande ventilation en väsentlig roll. I det arbetet har den obligatoriska ventilationskontrollen en strategisk betydelse. Man får utgå från att det är genom OVK som det går att mäta om delmålet en fungerande ventilation uppnås. kan noteras att det inte finns någon aktuell uppföljning i vilken utsträckning som OVK har genomförts i enlighet med de intervall som slagits fast. Inte heller om anmärkningar på ventila- tionsanläggningarna har åtgärdats. Slutligen har det inte gått att utröna om fastställda värden för ventilationen står i överensstäm- melse med den faktiska verksamheten i lokalen. Det kan betyda att också lokaler med godkänd ventilation kan ha en luftomsättning som är betydligt lägre än den som är förenlig med fungerande ven- tilation. Det är således inte lätt att dra några säkra slutsatser om det fak- tum att en obligatorisk ventilationskontroll infördes har lett till en bättre inomhusluft. Obligatorisk ventilationskontroll - OVK Rent byggnadstekniskt finns ingen kännedom om ventilations- kontrollen gjort att de ventilationsaggregat som är installerade i högre utsträckning än före kontrollen uppfyller kraven på en fun- gerande ventilation. Det finns ingen kunskap om ventilations- aggregaten i nya byggnader är bättre än i de befintliga byggnader som fanns när ventilationskontrollen infördes, dvs. om OVK haft någon inverkan på det faktum att alla ventilationsaggregat ska genomgå en kontroll innan de börjar användas. Det finns ingen kartläggning av situationen när OVK infördes och inte heller någon uppföljning av hur det hela utvecklats i samband med att kon- trollen varit i bruk. Det finns starka indikationer på att kontrollen haft stor betydelse, särskilt i inledningen, med att åstadkomma av- sevärt bättre ventilation och inomhusluft i byggnader där den genomförts. Det finns många vittnesmål om att ventilationen i många byggnader var undermålig i samband med att de första kon- trollerna genomfördes, men det finns ingen heltäckande statistik över de effekter som kontrollerna hade. Det går inte att slå fast att ventilationskontrollen har betytt att luftgenomströmningen i byggnader har förbättrats och i vilken ut- sträckning det skett. Enligt bör det specifika luft- flödet inte understiga i bostäder och ute- luftsflödet bör inte understiga uteluft per kvadratmeter golvarea eller och person. I skolor och lokaler för barnomsorg bör, enligt samma rekommendationer från , uteluftsflödet inte understiga ca och person vid stillasittande sysselsättning och ett tillägg bör göras på per kvadratmeter så att hänsyn också tas till föroreningar från andra källor än människor. Det finns ingen statistik som visar hur stor luftgenomströmningen är i olika typer av byggnader och lokaler. Inte heller huruvida loka- lerna används av fler människor än vad de är avsedda för. Det går inte att veta inte om det blivit fler eller färre sjuka hus till följd av att den obligatoriska ventilationskontrollen infördes, vilket torde vara ett av målen. Inte heller finns det någon statistik över vilken effekt ventilationskontrollen haft på energiförbrukningen. Obligatorisk ventilationskontroll - OVK Den administrativa delen av den obligatoriska ventilationskontrol- len handlar om i vilken utsträckning kontroller genomförts i enlig- het med de intervaller som gäller och huruvida anmärkningar har åtgärdats. För t.ex. skolor, förskolor och vårdinrättningar skulle kontroller ha skett . Fler- bostadshus och kontorsbyggnader med FT-ventilation ska ha kon- trollerats . Det finns ingen statistik som utvisar om kontrollerna har skett i enlighet med lagstiftningen och inte hur många byggnader som fått anmärkningar och om anmärkningarna åtgärdats. Det finns ingen statistik som visar om ventilationen för- bättrats , i takt med att kontrollerna genomförts. Den helt avgörande frågan borde emellertid vara vilken hälsomässig effekt som den obligatoriska ventilationskontrollen har haft. Bygg- kvalitetsutredningen (SOU 1997:177) skrev i sitt betänkande att det finns anledning att något beröra varför samhället skall kon- trollera att byggnadägare underhåller ventilationssystemen och menade att bakgrunden var som beskrivits de ökade allergierna och annan överkänslighet samt starka misstankar om att ventila- tionssystemen inte underhölls i tillräcklig omfattning. De regler med avseende på hygien, hälsa och miljö som byggnadsverkslagen innehåller utgör grunden för utfärdade bestämmelser om den obligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystem.