sou · GTB340 · 2006-01-01 00:00:00 — Rätten till mitt språk Delbetänkande av Utredningen om finska och sydsamiska språken SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltnings- myndigheter och domstolar till att gälla även i ett område inom Stockholms- och . beslu- tade regeringen om tilläggsdirektiv rörande utvidgning av det sa- miska förvaltningsområdet till de sydsamiska området. Riksdagsledamoten förordnades fr.o.m. som särskild utredare. Som experter förordnades departementssekrete- raren , hovrättsassessorn , länsöverdirektören , departementssekrete- raren , ordföranden för Sverigefinska delegationen , departementssekreteraren , handläggaren och kanslirådet . I au- gusti 2004 entledigades och ersattes fram till av departementssekreteraren . Som experter förordnades fr.o.m. även sydsamisk språkarbetare , ämnessakkunnig , departementssekreterare , länsråd , pro- fesson samt programchef . Till huvudsekreterare förordnades fr.o.m. departementssekreteraren . Till sekreterare förordnades fr.o.m. ämnessakkunnig . Utredningens assistent har varit . Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om finska och sydsamiska språken (Ju 2004:01), överlämnar härmed sitt del- betänkande Rätten till mitt språk – Förstärkt minoritetsskydd (SOU 2005:40). Sammanfattning/Tiivistelmä/Summary ................................. Nationella minoriteter – från historisk osynlighet till Minoritetsspråken – en del av det svenska kulturarvet.......... Definition av nationell minoritet och minoritetsspråk ......... 2.2.2 Svensk tillämpning av konventionerna........................ Hoten mot de nationella minoritetsspråken .......................... 2.3.2 Faktorer som påverkar minoritetsspråkens Revitalisering av de nationella minoritetsspråken.................. åtaganden rörande nationella minoriteter ......... Språket – en rättighet ............................................................... Internationellt skydd av minoriteter....................................... konventioner rörande minoriteter ................... 3.3.1 Allmänt om konventioner..................... 3.3.2 Ramkonventionen om skydd för nationella 3.3.3 Europeiska stadgan om landsdels- och Förverkligande av mänskliga rättigheter................................. Implementering av åtaganden rörande Fördelning av statliga medel för minoritetspolitik ................ utvärderingar av nuvarande system................ 4.4.2 och Ekenbergs rapport .................................... 4.5Konstitutionsutskottets utvärderingar av nuvarande 4.5.1 Hyltenstams och Milanis rapport ................................ 4.6Synpunkter som framkom vid utredningens besök i 4.7 Yttranden från kommuner inom förvaltningsområdena ..... 4.7.1 Olika behov – olika åtgärder ...................................... Åtgärder som vidtagits................................................ Samarbete mellan kommunerna................................. Stöd till kommunerna................................................. 4.7.5 Minoriteternas möjligheter till inflytande................. Förslag till förbättringar............................................. granskning av den svenska 5.2 synpunkter rörande tillämpning av 5.2.1 Behov av ytterligare informationsinsatser................. 5.2.2 Problem med uppföljning av vidtagna åtgärder........ 5.2.3 Minoriteternas möjligheter till inflytande (artikel 5)..................................................................... 5.2.4 Negativa attityder mot nationella minoriteter (artikel 6)..................................................................... 5.2.5 Minoriteternas tillgång till media (artikel 9)............. 5.2.6 Användning av minoritetsspråken i kontakter med myndigheter (artikel 10) .................................... 5.2.7 Minoriteternas möjligheter till utbildning (artikel 12–14)............................................................. 5.2.8 Minoriteternas deltagande i beslutsprocesser (artikel 15)................................................................... 5.3 synpunkter rörande tillämpningen av 5.3.1 Allmänna synpunkter rörande implementering av konventionen .............................. 5.3.2 Minoritetsskydd enligt del III i konventionen ......... 5.3.3 Bristande efterlevnad på lokal nivå ............................ 5.3.4 Synpunkter rörande utbildning och bristen på 5.3.5 Användning av minoritetsspråk i offentliga 5.3.6 Minoriteternas möjligheter till inflytande................. 5.3.7 Minoriteters tillgång till media................................... Förslag till åtgärder för att stärka implementeringen Minoritetspolitiken – en successiv process........................... Tydligare lagstiftning om nationella minoriteter behövs .... 6.2.1 En ny lag om nationella minoriteter och regeringsformen behöver klargöras ........................... Bemötandets betydelse för implementeringen..................... 6.3.1 Språket – en del av identiteten ................................... Inställningen till minoritetsspråken........................... Aktiva åtgärder krävs för att främja minoritetsspråken....... Tydligare statligt ansvarstagande för implementeringen ..... 6.6Åtgärder för att öka kunskaperna om 6.7Myndigheters skyldighet att informera om 6.8Nationella minoriteters möjligheter till inflytande måste 6.8.1 Minoriteters demokratiska underläge........................ 6.8.2 Möjligheten att påverka bör lagregleras..................... 6.8.3 Det ekonomiska stödet till nationella minoriteter bör ses över.................................................................. Övriga förslag till åtgärder för att stärka Nationella minoriteters möjligheter till utbildning ............. 7.2.1 Förskolans och skolans betydelse för Konventionsbestämmelser rörande utbildning......... 7.2.3 Möjligheter till undervisning på 7.2.4 Möjligheter till undervisning i minoritetsspråken 7.2.5 kartläggning av situationen.................... 7.2.7 Rätten till undervisning i minoritetsspråk skall 7.2.8 Barns rätt till minoritetsspråket bör regleras 7.2.9 tillsyn bör skärpas .................................. Finska språket i ............................................ Allmänt om finska språket i ..................................... Antalet sverigefinnar i ............................................... 8.3.5 Stödet till finska språket............................................. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat Åtgärder för att nå sverigefinnar i regionen......................... Träffar för sverigefinnar i regionen....................................... Enkätundersökning bland sverigefinnar i regionen ............. Resultat från enkätundersökningen...................................... 9.5.1 Frågor rörande personliga förhållanden.................... Frågor rörande språk .................................................. Frågor rörande offentlig service................................. Frågor rörande barn och undervisning i Frågor rörande kultur och media............................... Djupintervjuer med sverigefinnar i regionen........................ Seminarium för sverigefinska ungdomar .............................. Allmänt om minoritetspolitik .................................... Unga sverigefinnars tankar om finsk identitet..................... Utvidgning av förvaltningsområde som Sverigefinnars behov och önskemål........................... Beredskap för att utvidga förvaltningsområdet för 10.2.1 Kommunernas betydelse för minoritetspolitikens 10.2.2 Besök i ett antal kommuner ....................................... 10.2.3 Allmänt om kommunernas yttranden ....................... 10.3.1 Landstingens synpunkter ........................................... Domstolarnas och beredskap................... 10.4.1 Synpunkter från domstolar......................................... 10.4.2 Synpunkter från .............................. 10.5.1 Synpunkter från länsstyrelserna................................. Övriga statliga myndigheters beredskap .............................. 10.6.3 och Lantmäterimyndigheterna..... 10.6.4 och polismyndigheter ................. 10.6.5 Riksåklagaren och Åklagarmyndigheterna................ Inrättande av ett förvaltningsområde i Stockholms- Allmänt om modellen med förvaltningsområden................ En samlad bedömning av förutsättningarna......................... 11.2.1 Språkbevarande åtgärder krävs för att vända 11.2.2 Samhällets möjligheter att vidta språkbevarande Geografisk avgränsning av ett utvidgat Sakområden som skall omfattas av särskilt stöd.................. Åtgärder för att underlätta genomförandet av en Varför är det finska språket viktigt för ? Konsekvenser av förslagen......................................... Minoritetspolitiken – ett politiskt reformområde............... 13.2Konsekvenser för kommunala och statliga förvaltningsmyndigheter och domstolar inom 13.3 Kommuner och myndigheter i hela landet........................... Länsstyrelse med nationellt ansvar för Referenser och förkortningar ............................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv ................................................................. Bilaga 3 Europeiska stadgan om landsdels- och Bilaga 4 Ramkonventionen om skydd för nationella Bilaga 5 Redovisning av enkätundersökning................................. Bilaga 6 : Unga sverigefinnars tankar om finsk identitet i ................................................... Bilaga 7 , Annaliina : Sverigefinnars tankar om finskans möjligheter och rättigheter i Minoritetsspråkens framtid är oviss i riksdag har erkänt fem nationella minoriteter: samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. har genom att ratificera den Europeiska stadga för landsdels- och mi- noritetsspråk och ramkonventionen för skydd för nationella mino- riteter folkrättsligt förbundit sig att skydda de nationell minorite- terna och stödja dessa minoriteters kulturer och språk i landet. Ett starkt assimileringstryck har medfört att vissa av minoritets- språken är hotade. Bland flera av minoriteterna kan en pågå- ende språkbytesprocess noteras. Många olika faktorer påverkar ett språks fortlevnad. Samhället kan genom olika åtgärder gynna och värna bevarandet av minoritetsspråken. Samhällets skydd och stöd kommer att behövas för att minoritetsspråken skall kunna fortleva i . Åtgärder krävs för att förbättra implementeringen av åtagandena i Europarådskonventionerna Regeringens avsikt har varit att den svenska minoritetspolitiken skall få genomslag i hela landet och att de nationella minoriteternas behov skall beaktas på alla nivåer i samhället. erfarenhet av nuvarande minoritetspolitik visar att behoven inte har beaktats i tillräcklig grad. har framfört kritik rörande bristande implementering av konventionsåtagandena. Den enskilde kan inte alltid nyttja de rättigheter som nuvarande minoritets- språkslagstiftning skall garantera. Åtgärder krävs därför för att stärka implementeringen av de rättigheter som baseras på konven- tionsåtaganden. En ny lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk behövs, som reglerar samtliga nationella minoriteter. Skyddet av de natio- nella minoriteterna, deras språk och kulturer bör även regleras i grundlagen. Regeringsformens stadgande rörande minoriteter över- ensstämmer inte med åtaganden enligt ramkonventionen. Utformningen av grundlagsbestämmelsen bör därför bli föremål för översyn. Aktiva åtgärder krävs på nationell, regional och lokal nivå för att främja de nationella minoritetsspråkens fortlevnad. Staten måste ta ett tydligare ansvar för implementeringen av konventionsåtagan- dena. i landet bör ges nationellt tillsynsansvar för att säkerställa syftet med den nya lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. skall på eget initiativ eller efter anmälan vidta de åtgärder som behövs. uppdrag in- nefattar bl.a. styrning och tillsyn av kommuner, fördelning av eko- nomiska medel och bevakning av de minoritetspolitiska frågorna. skall stödja kommunerna i arbetet med att genom- föra minoritetspolitiken. Det nationella ansvaret bör läggas på i . Kunskaperna om de nationella minoriteterna, kon- ventioner och den svenska minoritetspolitiken måste öka hos be- slutsfattare, tjänstemän och allmänheten. En landsomfattande in- formations- och utbildningsinsats bör genomföras för att öka kun- skaperna. De nationella minoriteternas inflytande i frågor som berör dem är begränsat, trots att det är en av minoritetspolitikens mål. Möj- ligheterna att påverka bör därför regleras i lagen om nationella mi- noriteter och minoritetsspråk. Organ för samråd i minoritetsfrågor bör inrättas på olika nivåer där de nationella minoriteterna finns företrädda. Storleken på nuvarande ekonomiskt stöd till organisa- tioner som företräder nationella minoriteter måste höjas. Utbildningens betydelse för minoritetsspråkens fortlevnad Förskolan och skolan har stor betydelse för om barns möjligheter att utveckla det egna minoritetsspråket. För de sverigefinska ele- verna har deltagande i undervisning i och på minoritetsspråket minskat drastiskt. Åtgärder behöver vidtas för att vända denna ne- gativa trend. Bestämmelser rörande rätten till modersmålsunder- visning behöver ändras så att samtliga nationella minoriteter har samma rättigheter. Även för finska och judiska elever skall det räcka att det finns en elev i kommunen som önskar undervisning i tillsyn rörande nationella minorite- ters möjligheter till undervisning i minoritetsspråket bör också skärpas. Åtgärder krävs för att förbättra finska språkets ställning i Med dagens statistiska verktyg går det inte att ange det totala anta- let sverigefinnar i . Sammantaget finns det ca 445 000 första och andra generationens sverigefinländare i , och många av dessa identifierar sig som sverigefinnar. Hur många deras barn är finns det inga uppgifter på. Ca 221 000 sverigefinländare bor i , , och . Utredningen har genomfört en enkätundersökning, djupinter- vjuer och ett antal olika träffar med sverigefinnar i Stockholms- och . Det finns intresse och behov hos enskilda sverigefinnar att utvidga det nuvarande förvaltningsområdet för finska språket till att även omfatta Stockholms- och Mälardalsregi- onen. En utvidgning av förvaltningsområdet skulle innebära en statushöjande åtgärd för finska språket. Sverigefinnarna är inne i en språkbytesprocess och utvidgning av förvaltningsområdet skulle ha språkbevarande effekt på finska språkets fortlevnad i . I många kommuner i regionen finns redan viss befintlig finsk- språkig offentlig verksamhet. Finskspråkig personal finns inom den kommunala verksamheten. Relativt goda förutsättningar bör finnas för att erbjuda förskola och äldreomsorg helt eller delvis på finska. Även hos landsting, statliga förvaltningsmyndigheter och domsto- lar finns en del finskspråkig personal. Det finns även möjlighet att anlita tolk om vid behov. På kan mer finskspråkig per- sonal rekryteras i större utsträckning. Förutsättningar finns för att utvidga det finska förvaltningsområdet till Stockholms- och Mälar- dalsregionen. Det utvidgade förvaltningsområdet för finska bör omfatta , , , och kommuner och samtliga kommuner i , , och . Därmed skulle ca hälften av sverigefinnarna komma att omfattas av de åtgärder som förordas i del III av den Europeiska stadga för landsdels- och minoritetsspråk. Det utvid- gade förvaltningsområdet bör omfatta samma rättigheter som nu- varande lag stadgar, nämligen rätt till förskola och äldreomsorg helt eller delvis på finska samt möjlighet att använda finska i kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar. För att underlätta genomförandet av utvidgningen bör en styr- grupp tillsättas under ledning av i . Genomförandet bör ske genom samarbete mellan kommunerna i regionen. skall ha en stödjande funktion i detta ar- bete. Ruotsin vähemmistökielten tulevaisuus on epävarma Ruotsin valtiopäivät on vuonna 1999 tunnustanut viisi kansallista vähemmistöä: saamelaiset, ruotsinsuomalaiset, tornionlaaksolaiset, romanit ja juutalaiset. Ratifioidessaan alueellisia kieliä ja vähem- mistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan ja vähemmistön suojelua koskevan puiteyleissopimuksen Ruotsi on kansainvälisesti sitoutunut suojaamaan kansallisia vähemmistöjä ja tukemaan näi- den kulttuureja ja kieliä. Voimakkaan assimilaatiopaineen vuoksi osa vähemmistökielistä on nykyisin uhanalaisia. Useiden vähemmistöjen keskuudessa voi todeta olevan käynnissä kielenvaihtoprosessi. Kielen säilymiseen vaikuttavat monet tekijät, ja yhteiskunta voi eri toimenpitein edis- tää ja suojella vähemmistökielten säilymistä. Yhteiskunnan suoja ja tuki on tarpeen, jotta Ruotsin vähemmistökielet säilyisivät. Toimenpiteet tarpeen Euroopan neuvoston sopimusten sitoumusten toteuttamiseksi Hallituksen tarkoitus on ollut, että vähemmistöpolitiikka toteutuisi koko Ruotsissa ja että kansallisten vähemmistöjen tarpeet huomio- itaisiin kaikilla yhteiskunnan tasoilla. Viiden vuoden kokemus ny- kyisestä vähemmistöpolitiikasta osoittaa, että vähemmistöjen tar- peisiin ei ole kiinnitetty riittävää huomiota. Euroopan neuvosto on kritisoinut Ruotsia sopimusten puutteellisesta toteuttamisesta. Yk- sityinen henkilö ei voi aina käyttää niitä oikeuksia, jotka nykyinen vähemmistölainsäädäntö takaa. Siksi tarvitaan erilaisia toimenpite- itä, jotta Euroopan neuvoston sopimuksiin perustuvien oikeuksien toteuttaminen paranisi. Ruotsiin tarvitaan uusi, kaikkia vähemmistöjä ja vähemmistökie- liä koskeva laki. Kansallisten vähemmistöjen ja niiden kielten ja kulttuurien suojaamisesta tulisi myös säätää perustuslaissa. Vä- hemmistöjä koskeva hallitusmuodon säädös ei vastaa Ruotsin pui- tesopimukseen perustuvia sitoumuksia. Siksi perustuslain säädök- sen muoto tulisi tarkistaa. Vähemmistökielten säilymisen edistämiseksi tarvitaan tehokkaita toimenpiteitä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Val- tion täytyy ottaa selvempi vastuu sopimusten sitoumusten toteut- tamisesta. Yhdelle lääninhallitukselle tulee antaa kansallinen vastuu valvoa uuden vähemmistö- ja vähemmistökielilain tavoitteiden to- teuttamista. Lääninhallituksen on omatoimisesti tai ilmoituksen perusteella ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin. Lääninhallituk- sen tehtäviin kuuluu mm. kuntien ohjaus ja valvonta, taloudellisen tuen jakaminen ja vähemmistöpolittisten kysymysten valvonta. Lä- äninhallituksen on tuettava kuntia vähemmistöpolitiikan toteutta- misessa. Kansallinen valvontavastuu tulee antaa Tukholman läänin lääninhallitukselle. Kansallisten vähemmistöjen, Euroopan neuvoston sopimusten ja Ruotsin vähemmistöpolitiikan tunteminen täytyy saada parem- maksi päätöksentekijöiden, virkamiesten ja maan asukkaiden kes- kuudessa. Tietotason nostamiseksi tulee toteuttaa koko maan kat- tava tiedotus- ja koulutushanke. Kansallisten vähemmistöjen mahdollisuudet vaikuttaa heitä itse- ään koskeviin asioihin ovat vähäiset, vaikka tämä on yksi vähem- mistöpolitiikan tavoitteista. Siksi vaikutusmahdollisuuksista tulisi säätää uudessa kansallisia vähemmistöjä ja vähemmistökieliä koske- vassa laissa. Yhteiskunnan eri tasoille tulee perustaa neuvottelueli- miä, joissa on myös kansallisten vähemmistöjen edustajia. Kansalli- sia vähemmistöjä edustaville järjestöille myönnettävää taloudellista tukea täytyy korottaa. Koulutuksen merkitys vähemmistökielten säilymiselle Esikoululla ja koululla on suuri merkitys lasten mahdollisuuksiin säilyttää oma vähemmistökielensä ja kehittää sitä. Ruotsinsuomala- isten lasten osallistuminen äidinkielellä annettavaan opetukseen ja äidinkielenopetukseen on vähentynyt merkittävästi. Tämän kieltei- sen kehityksen kääntämiseksi tarvitaan toimenpiteitä. Äidinkiele- nopetusta koskevia säännöksiä tulee muuttaa niin, että kaikilla kan- sallisilla vähemmistöillä on samat oikeudet. Myös suomalaisille ja juutalaisille lapsille tulee antaa oikeus äidinkielenopetukseen, vaikka kunnassa olisi vain yksi oppilas, joka haluaa opetusta. Myös Koulu- viraston äidinkielenopetusta koskevaa valvontaa tulee tehostaa. Suomen kielen aseman parantamiseksi Ruotsissa tarvitaan toimenpiteitä Nykyisten tilastojen perusteella ei pystytä ilmoittamaan, kuinka monta ruotsinsuomalaista Ruotsissa asuu. kaikkiaan Ruot- sissa asuu noin 445 000 Suomessa syntynyttä ja heidän lastaan, ja monet heistä katsovat olevansa ruotsinsuomalaisia. Heidän lastensa määrästä ei ole tietoa. Tukholman, Uppsalan, Södermanlandin ja Västmanlandin lääneissä asuu noin 221 000 Suomessa syntynyttä ja heidän lastaan. Suomen kielen hallintoaluetta selvittävä komitea on tehnyt ky- selytutkimuksen, teettänyt syvähaastatteluja ja tavannut ruotsinsu- omalaisia useissa tilaisuuksissa Tukholman ja Mälarinlaakson alue- ella. Ruotsinsuomalaisten keskuudessa on ilmennyt kiinnostusta ja tarvetta laajentaa nykyistä suomen kielen hallintoaluetta niin, että se käsittää myös Tukholman ja Mälarinlaakson alueen. Hallintoalu- een laajentaminen vahvistaisi suomen kielen statusta. Ruotsinsuo- malaisten keskuudessa on käynnissä kielenvaihtoprosessi ja hallin- toalueen laajentamisella olisi suuri merkitys suomen kielen säilymi- selle Ruotsissa. Monessa alueen kunnassa on jo jonkin suomenkielistä julkista toimintaa. Kunnilla on toiminnassaan suomenkielistä hen- kilökuntaa. Niillä on kohtuullisen hyvät mahdollisuudet tarjota esikoulutoimintaa ja vanhustenhuoltoa kokonaan tai osittain suo- men kielellä. Myös maakäräjillä, valtion hallintoviranomaisissa ja tuomioistuimissa on suomenkielistä henkilökuntaa. Tarvittaessa on myös mahdollista hankkia tulkkipalvelua. Pitkällä aikavälillä on mahdollista palkata lisää suomenkielistä henkilökuntaa. Suomen kielen hallintoalueen laajentamiseen Tukholman ja Mälarinlaakson alueelle on siis edellytykset. Laajennetun hallintoalueen tulee käsittää Jällivaaran, Haaparan- nan, Kiirunan, Pajalan ja Ylitornion kunnat sekä kaikki Tukholman, Uppsalan, Södermanlandin ja Västmanlandin läänien kunnat. Näin ollen alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan III osan mukaisten toimien piiriin kuuluisi noin puolet ruotsinsuomalaisista. Laajennetun hallintoalueen tulee käsittää sa- mat oikeudet kuin nykyinen hallintoaluekin, ts. esikoulutoimintaan ja saada vanhustenhuoltoa kokonaan tai osittain suomen kielellä ja mahdollisuuden käyttää suomen kieltä virano- maisissa ja tuomioistuimissa asioitaessa. Hallintoaluelaajennuksen toteuttamisen helpottamiseksi tulee asettaa erityinen Tukholman lääninhallituksen johdolla toimiva johtoryhmä. Toteuttamisen tulee tapahtua alueen kuntien yhteis- työnä. Lääninhallituksen tehtävänä on tukea kuntia tässä työssä. The Future of the Minority Languages in is Uncertain In 1999 the Swedish Parliament (Riksdag) recognised five national minorities: the , the Swedish Finns, the Tornedalers, the and the Jews. By ratifying Charter for Regional or Minority Languages and the Framework Convention for the Pro- tection of National Minorities, has undertaken a national commitment to protect the national minorities and support the cultures and languages of these minorities. The strong pressure of assimilation threatens some of the mi- nority languages. Some of these are currently experiencing a proc- ess of language shift. Many different factors affect the survival of a language. Society can through its actions safeguard the survival of a minority language. The protection and support of society will be needed in order for the minority languages of to survive. Measures are Required to Improve the Implementation of the Undertakings under