sou · GTB373d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Det är istället vanligt att arbetsgivaren direkt betalar ut ersättningen vid föräldraledighet. 8Resultaten är beräknade utifrån årsgenomsnitt. som den som tjänar mest är föräldraledig blir den ekonomiska förlusten i procentuella termer något större. 9När familjen delar föräldraledigheten lika betalar familjen sammanlagt mindre i statlig skatt än vad de annars gör. Familjen i typexemplet ovan betalar vid en lika fördelning av föräldraledigheten ca i statlig inkomstskatt då båda föräldrarna tjänar . Om de fördelar föräldraledigheten enligt principen till den ena och till den andra, betalar de ca i statlig inkomstskatt. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning För att kunna sammanfatta hur avtalsersättningarna ser ut vid föräldraledighet koncentrerar utredningen sin framställning på att ge en översiktlig bild av hur avtalsersättningarna ser ut i fyra olika sektorer; statlig sektor, och landstingskommunal sektor, privata tjänstemän samt privata arbetare. Översikten bygger på uppgifter i (2005). Inom det statliga och kommunala avtalsområdet finns kollektivavtal som gäller för alla anställda. Inom den privata sektorn finns inga generella avtal som gäller för hela sektorn, utan det handlar om många lokala avtal. Den digra av olika avtalskonstellationer gör det omöjligt att i detalj beskriva alla avtal som finns på arbetsmarknaden. Utred- ningen har därför valt att beskriva vad som kan bedömas vara den vanligaste avtalskonstruktionen inom den privata sektorn. Det är därför viktigt att notera att de avtal som beskrivs inom den privata sektorn inte är ett generellt avtal som gäller för alla. Avtalen kan vara både mer och mindre generösa än vad som beskrivs nedan och det finns också de som helt saknar avtalsersättning vid föräldra- ledighet. Föräldrapenningstillägg utgår till den som varit anställd i statlig sektor i minst före föräldraledigheten. Tillägget betalas ut under förutsättning att föräldrapenning utöver lägstanivån betalats ut från och utbetalas under maximalt . Tillägget motsvarar av lönen för löneandelar under ersättningstaket på 7,5 prisbasbelopp och av lönen för löneandelar över ersättningstaket. Ersättningsnivån blir således av lönen för både de som har inkomster över respektive under taket i föräldraförsäkringen. För kommun och landstingsanställda betalas föräldrapenningstillägg till anställda som varit anställda minst före föräldra- ledigheten. För inkomster under ersättningstaket betalas föräldra- penningstillägg av lönen. Beloppet betalas ut för en månad () om personen varit anställd minst och () om personen varit anställd minst 730 Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Halva beloppet betalas ut när ledigheten påbörjas och halva beloppet när den anställde återvänt och arbetat hos arbetsgivaren efter ledigheten. För individer med inkomster som överstiger taket i föräldraför- säkringen utgår ersättning som tillsammans med högsta ersättning från föräldraförsäkringen uppgår till av lönen och av lönen . Förutsättningen för att få denna ersättning är att anställningen varat i minst 180 sammanhängande kalenderdagar och att föräldrapenning utöver lägstanivån utbetalas från . Ersättningen betalas ut under högst tre sammanhängande ersättningsperioder. Inom den kommunala och landstingskommunala sektorn betalas föräldra- penningstillägget ut endast en gång per barn. Det innebär att om båda föräldrarna är anställda i kommun eller landstingssektorn kan föräldrarna tillsammans maximalt få avtalsersättning . får dock fördelas fritt mellan föräldrarna. Privata arbetare och tjänstemän Inom den privata sektorn kompletteras föräldrapenningen med för- äldralön för dem som omfattas av någon form av avtalsersättning. Villkoren och omfattning skiljer sig mellan olika avtal men en vanlig konstruktion är att det för arbetare utgår ersättning som motsvarar av lönen (). För tjänstemän är det vanligt att föräldralönen tillsammans med ersätt- ning från föräldraförsäkringen uppgår till av lönen (). Arbetstagaren skall vanligtvis ha varit anställd under minst för att kvalificera sig för ersättning. Förutsättningen för att få föräldralön är att föräldra- penning betalas ut från . I många branscher betalas hälften av föräldrapenningstillägget ut när ledig- heten startar och den andra halvan när den anställde kommit till- baka till arbetsplatsen och arbetat efter föräldra- ledigheten. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning SOU 2005:73 Tabell 5.5.4 Avtalsersättning för anställda i statlig, och privat sektor av lönen, även över av lönen, även över av lönen, över taket, ger ytterligare 10 pro- cent av lönen, även över av lönen, även över Andelar och antal är approximationer beräknade utifrån SCB (HEK). Källa: , 2005. Ersättning vid föräldraledig, effekt av olika avtal Avtalsersättningen skiljer sig således mycket mellan olika sektorer. För familjer som skall besluta om hur föräldraledigheten skall för- delas och som vill ha det mest ekonomiskt gynnsamma utfallet av föräldraledigheten har det stor betydelse för fördel- ningen i vilken sektor respektive förälder arbetar. De olika avtals- konstruktionerna gör att det kan vara ekonomiskt fördelaktigt att låta den ena eller andra parten ta ut mer av föräldraledigheten, även om de har samma inkomst när de arbetar. I tabell 5.5.5 ges en schematisk bild av hur föräldraledigheten skall fördelas för att få en så bra familjeekonomi som möjligt . Av tabellen framgår också hur stor inkomstförlusten (brutto) blir för familjen som helhet om föräldraledigheten fördelas enligt denna princip. Beräkningarna avser inte på något sätt beskriva den vanligaste situationen på arbetsmarknaden utan är endast ett exempel för att lättare förstå hur avtalen kan styra familjernas fördelning av för- äldraledigheten. För enkelhetens skull har därför antagits att båda föräldrarna har samma inkomst (). Beräk- ningarna avser inkomsten under de dagar som ersätts enligt SGI- nivå dvs. Av dessa måste minst tas ut av Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning den ena föräldern, vilket gör att en förälder maximalt kan ta ut . Båda föräldrarna anställda i samma sektor Om båda föräldrarna är statligt anställda kan föräldrarna samman- lagt vara hemma med en ersättning som motsvarar av lönen. Hur fördelningen sker inom familjen har ingen betydelse för det ekonomiska utfallet, dock måste minst tas ut av varje förälder. Enligt det räkneexempel som presenteras i tabell 1.3 innebär detta att familjen endast förlorar av sin bruttoinkomst . För kommun och landstingsanställda betalas föräldra- penningstillägget ut per barn. Det innebär att föräldrarna måste dela på den avtalsersättning som utgår. Sammanlagt har de att fördela. Två av dessa månader ger tillsammans med föräldrapenningen av lönen och ger till- sammans med föräldrapenningen av lönen. Resterande ersätts endast från föräldrapenningen dvs. med 80 pro- cent av taket på 7,5 prisbasbelopp. Eftersom vi i detta exempel antagit att båda föräldrarna har samma lön spelar den inbördes för- delning av inte någon roll för den ersättning som familjen får vid föräldraledighet. Den genomsnittliga ersättnings- nivån under de 390 SGI-baserade ersättningsdagarna blir således oavsett hur de fördelas mellan föräldrarna 88,5 procent.10 Om föräldrarna arbetar i privat sektor och omfattas av den vanli- gaste avtalskonstruktionen för tjänstemän ersätts de med föräldra- lön var. har de då en ersättning som tillsammans med föräldrapenningen motsvarar av lönen. För de resterande av den SGI-baserade för- äldrapenningen betalas ingen föräldralön. Det innebär att för att familjen skall få det ur ekonomiskt perspektiv mest fördelaktiga utfallet av föräldraledigheten måste föräldrarna vara hemma var. Hur resterande månader fördelas sins emellan har dock i vårat exempel ingen betydelse för familjens samlade eko- nomi eftersom vi antagit att båda föräldrarna har samma lön. Det betyder att för familjer där båda föräldrarna är anställda som tjänstemän i den privata sektorn ersätts med i genomsnitt 88 pro- cent av lönen . 10 I dessa beräkningar beaktas inte effekten av skatte- och bidragssystemen. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Om båda föräldrarna omfattas av det vanligaste avtalet för arbetare så ersätts de av lönen via avtal per förälder. Det innebär att en sådan familj totalt sett har avtalsersättning av de 390 SGI-baserade föräldra- penningdagarna. I genomsnitt ersätts då av lönen . En förutsättning för detta är dock att vardera föräldern tar ut minst tre månaders föräldraledighet. En förälder statligt anställd och en förälder kommunalt eller lands- tingsanställd Om en förälder är anställd i statlig sektor och en förälder i kom- mun eller landstingssektorn kan familjen vara hemma av månadslönen. Detta under förutsättning att den som arbetar i statlig sektor är hemma och den som är kommun eller landstingsanställd är hemma . Det optimala valet för en sådan familj är således att inte dela lika på för- äldrapenningsdagarna. Om den som är anställd i kommun eller landstingssektor tar ut mer än 2 månader minskar ersättningen för från till av lönen. Den mest för- delaktiga fördelningen av föräldraförsäkringen ger i genomsnitt en ersättning som motsvarar av vad familjen skulle ha tjänat om båda arbetade heltid. En statligt och en privat anställd Om den ena föräldern är statligt anställd och den andra är tjänste- man i privat sektor kan familjen vara hemma med en ersättning som motsvara av lönen. Den som arbetar som privat tjänsteman kan i detta fall vara hemma utan att det försämrar det ekonomiska utfallet för familjen. I genomsnitt innebär det att familjen förlorar av sin bruttoinkomst på att vara föräldralediga. Om den privatanställda föräldern istället omfattas av det avtal som gäller för privata arbetare kan familjen som mest vara hemma med en ersättning motsvarande av lönen. Därefter måste den som arbetar i den privata sektorn vara hemma i sina två individuella månader, vilket innebär att ersättningen sjunker till av dennes inkomst. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning innebär detta att man i genomsnitt har en ersättning motsvarande av den inkomst man skulle ha haft om man inte varit föräldraledig. En kommunalt eller landstingsanställd förälder och en privat anställd förälder Då en förälder arbetar i kommun eller landstingssektorn och den andra arbetar som tjänsteman i den privata sektorn kan familjen totalt sett vara hemma med en ersättning som mot- svarar av lönen. Den som arbetar i kommun eller lands- tingssektorn kan vara hemma 2 månader och den som arbetar privat kan vara hemma . Därefter kan den som arbetar i kommun eller landtingssektorn vara hemma med en ersättning som motsvarar av lönen. Det innebär att den optimala fördelningen för familjen är att den som är kom- mun- eller landtingsanställd är hemma och den som är privat anställd är hemma 3 månader. Hur föräldrarna väljer att för- dela den sista av de SGI-baserade månaderna har ingen betydelse för familjeekonomin under föräldraledigheten eftersom ingen av föräldrarna är berättigad till avtalsersättning för . Det innebär att familjen kan vara hemma med en ersättning som i genomsnitt motsvarar av arbetsinkomsten. Om den privatanställde föräldern istället omfattas av avtalet för privata arbetare blir det ekonomiska utfallet för familjen något sämre. Familjen kan få ersättning som motsvarar av lönen , ersättning som motsvarar av lönen och en ersättning som motsvara av lönen . Den optimala fördelningen av för- äldraledigheten blir att den som arbetar inom kommun eller lands- tingssektorn tar ut och den som arbetar privat tar ut . För den sista av de SGI-baserade föräldrapennings- månaderna har det ingen betydelse vem av föräldrarna som tar ut ledigheten. Det ekonomiska utfallet blir likartat oavsett vem som är föräldraledig eftersom ingen avtalsersättning utgår utan endast ersättning från den offentliga försäkringen. Om familjen fördelar föräldraledigheten enligt denna princip kan de vara föräldralediga med i genomsnitt av den lön de skulle ha tjänat om de arbetat. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Tabell 5.5.5 Maximal ersättningsnivå föräldrarna kan uppnå under de 390 SGI- grundade föräldrapenningdagarna Inbördes fördelning saknar betydelse Källa: , 2005. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning I detta avsnitt redovisas beräkning av ersättningsgraden under beaktande av avtalsersättningarna i respektive sektor. Då avtalen beaktas stiger den genomsnittliga ersättningsgraden från (exklusive avtal) till (inklusive avtal). För- delningen framgår av figur 5.5.8 där andelen individer med ersätt- ningsgrader i olika intervall presenteras. av samtliga individer i populationen har en ersättningsgrad som är större än och tre fjärdedelar har en ersättningsgrad som är större än av den inkomst de har när de arbetar. Det innebär att av den sysselsatta befolkningen som mest förlorar av sin disponibla inkomst då de är föräldra- lediga. Att inkludera avtalen i beräkningarna medför således att andelen som har lägre ersättningsgrad än minskar kraftigt, detta som en följd av att de med inkomster över taket får en större del av sitt inkomstbortfall täckt då avtalen beaktas. Figur 5.5.8 Andel med ersättningsgrader i lika intervall inklusive avtal Ersättningsgrad (procent) Källa: HEK, SCB, Egna beräkningar. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Skillnaden i ersättningsgrader mellan olika sektorer framgår av figur 5.5.9. I analogi med den beskrivning av avtalen som tidigare gjorts är skillnaden i ersättningsgrader mellan olika sektorer relativt stor. I genomsnitt är ersättningsgraden i den statliga sektorn om- kring och i den kommunala sektorn . För privata tjänstemän är ersättningsgraden och för privata arbetare är ersättningsgarden . Av figuren framgår också hur ersättningsgraden skulle förändras om taket i föräldraförsäkringen höjdes till 10 prisbasbelopp. Den genomsnittliga effekten på ersättningsgraden inom respektive sektor blir begränsad. Det innebär att takhöjningen har en liten betydelse för den genomsnittliga ersättningsgraden i respektive sektor. Individen får således ungefär samma ersättning men en större del av pengarna kommer från istället för arbetsgivaren. Takhöjningens betydelse skall dock inte underskattas. Det finns individer för vilka en takhöjning kan betyda mycket för familje- ekonomin. För dem som helt saknar avtalsersättningar blir reformen mycket betydelsefull. Det är framförallt de som är anställda i den privata sektorn och helt saknar avtal som kommer att gynnas men även egenföretagare får en förbättrad ekonomi under föräldraledigheten. Takhöjningen har också en positiv effekt för de anställda inom kommun- och landstingssektorn och den privata sektorn som omfattas av avtal där en viss ersättning betalas ut först efter att de återvänt från föräldraledigheten. Dessa familjer har inte tillgång till delar av sin avtalsersättning under själva ledigheten, då de kanske behöver den som bäst. Ett höjt tak inne- bär för dessa familjer en förbättrad likviditet under själva föräldra- ledigheten. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Figur 5.5.9 Ersättningsgrad i statlig, och privat sektor inklusive avtalserättningar vid ett tak i föräldraförsäkringen på 7,5 respektive 10 prisbasbelopp Källa: HEK, SCB, Egna beräkningar. Utredning konstaterar att antalet individer med inkomster över ersättningstaket i föräldraförsäkringen har ökat i takt med att real- lönerna stigit. Betydelsen av kompletterande ersättning till det offentliga systemet har därmed ökat. Skillnaderna mellan olika avtal är dock stora och ersättingsgraden vid föräldraledighet varierar därför mycket mellan olika sektorer. Skillnaderna skapar rent teoretiskt incitament till att föräldrapenningen till största del tas ut av den förälder som har den mest generösa ersättningen. Om kvin- nor och män var slumpmässigt fördelade över arbetsmarknadens sektorer skulle skillnaderna i avtalsförmåner mellan sektorerna inte ha någon effekt på hur uttaget fördelar sig mellan könen. Det finns dock en tendens till att de mest generösa avtalsersättningarna betalas ut inom den offentliga sektorn där många kvinnor arbetar. Skillnaden i ersättning mellan olika avtalsområden kan därför bidra till att motverka ett jämnare uttag av föräldraledigheten. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning likartad struktur och omfattning av avtalsersättningarna skulle därför kunna bidra till en jämnare fördelning av föräldraledigheten mellan kvinnor och män men är sannolikt inte en åtgärd som ensam kan jämna ut fördelningen av föräldraledigheten. Den ekonomiska ersättningen vid föräldraledigheten är således inte den enda faktor som har betydelse när föräldrar beslutar om hur föräldraledigheten skall fördelas. Indikationer finns på att det ekonomiska förhållandet mellan kvinnan och mannen i hushållet tycks spela en relativt liten roll för fördelningen av föräldraledig- heten, se Örnhall (2005). Detta styrks också av att den ekonomiska förlusten av att dela föräldraförsäkringen lika ger en begränsad inkomstförlust för familjer med normala inkomster. Det finns dock antydningar till att familjer agerar på ett någorlunda ekonomiskt rationellt sätt. Då mamman har högre inkomst än pappan tar papporna ut fler dagar än pappor i övriga hushåll. Om pappan däremot har en inkomst som är högre än taket tenderar han att ta ut färre dagar ju högre hans inkomst är relativt mammans. Detta pekar således också på att ekonomin till viss del kan påverka fördelningen av föräldraledigheten men att den långt ifrån förklarar allt. Det torde därför finnas andra faktorer än rent ekonomiska som påverkar familjens fördelning av föräldra- ledigheten. Man kan därför inte förvänta sig att höjda ersättnings- nivåer i föräldraförsäkringen på ett dramatiskt sätt skall förändra fördelningen av föräldraledigheten mellan kvinnor och män. En av de viktigaste faktorerna som påverkar kvinnors och mäns situation på arbetsmarknaden är hur arbetet med barnomsorg i hemmet och hushållsarbete fördelas jämfört med förvärvsarbete. Detta avsnitt börjar därför med en genomgång av teorier som förklarar hur fördelningen mellan löne- och hemarbete uppstår och hur en föräldraförsäkring kan påverka i dessa sammanhang. Sedan redovisas resultaten i några empiriska studier som är relevanta för frågeställningen. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning 5.6.1 Vad styr fördelningen mellan betalt och obetalt arbete? De flesta nationalekonomiska teorier utgår ifrån att fördelningen mellan löne- respektive hemarbete mellan föräldrarna styrs av olika ekonomiska incitament. Sociologiska teorier betonar oftare de begränsningar som institutioner, lagar, sociala normer, vanor och traditioner utgör för individens valmöjligheter. Men ekonomer har börjat intressera sig för vilken roll identitet, en människas uppfattning om vem hon är, spelar när hon fattar beslut som har ekonomiska konsekvenser. Identitet påverkar hur en person uppfattar konsekvenserna, i en bred bemärkelse kostnader och intäkter, av sina egna handlingar. Det finns ekonomiska modeller som utifrån ett inkomst- maximeringsperspektiv förklarar varför två personer som lever med varandra väljer att låta den ena i högre grad specialisera sig på lönearbete och den andra i högre grad på hemarbete.11 Det grundläggande antagandet i dessa är ett den av parterna som specialiserar sig på lönearbete blir bäst på det och den som specialiserar sig på hemarbete blir bäst på det. Tanken är att denna specialisering ger ett högre välstånd än om båda parter försöker bli bra både på löne- och hemarbete. En föräldraförsäkring som den svenska innebär här att en familj, där kvinnan är hemarbetande på heltid före barnets födelse, inte kan dra nytta av de regler som ger henne en ersättning som är baserad på hennes tidigare förvärvsinkomst. Resultatet blir att vinsten för en familj av en mycket hög grad av specialisering, hon hemmafru, han heltidsarbetande, blir mindre. De traditionella modellerna utgår från att hushållet inkomst- maximerar, alltså att det inte kan uppstå några intressekonflikter mellan föräldrarna. Men det finns spelteoretiska modeller som är baserade på förhandlingar mellan föräldrarna där man tänker sig att varje hushållsmedlem agerar i sitt eget intresse.12 Givet det per- spektivet blir frågor om familjens framtida sammanhållning viktiga: Under vilka omständigheter kommer någon eller båda av makarna att föredra skilsmässa framför fortsatt äktenskap? Beroende på vilka så kallade hotpunkter föräldrarna har, alltså på hur väl de skulle klara sig som frånskilda, blir de mer eller mindre benägna att begära skilsmässa om de är missnöjda med situationen i familjen. 11Se (1965, 1985, 1991) samt Mincer & Polachek (1974) för en genomgång av sådana teorier. 12Se Bergstrom (1998), (1997) och (1998) för översikter av sådana teorier. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Om en föräldraförsäkring innebär att kvinnors förvärvsarbete ökar skaffar de sig därmed en bättre förankring på arbetsmark- naden. Om kvinnor i större omfattning utbildar sig mer, när de inte längre behöver välja mellan att antingen jobba eller ta hand om sina barn, förstärks förankringen på arbetsmarknaden. Således kan en föräldraförsäkring göra det mindre svårt för kvinnor att klara sig som frånskilda och därmed förstärka deras hotpunkter. Resultaten i Oláh (2001, 2002) indikerar att risken för separation är betydligt högre om pappan avstått från föräldraledighet än om han varit föräldraledig. Det gäller såväl lägre utbildade mammor som har allmänt högre separationsrisk som högskoleutbildade mammor vilkas separationsrisk är lägre. Separationsrisken ökar dock mycket mer för den högutbildade än för den lågutbildade mamman om pappan inte är föräldraledig. Det kan tolkas som att den högutbildade mamman har en starkare förhandlingsposition eller hotpunkt än en lågutbildad. Resultaten i (2002) tyder på att längden på mammans utbildning i sig påverkar pappans benägenhet att ta föräldraledigt. Detta kan tolkas som att mammor med längre utbildning investerat mer i humankapital13 än mammor med kortare utbildning. De är alltså mer arbetslivsorienterade och mer benägna att återvända till sitt arbete tidigare än mammor med kortare utbildning. Resultaten i (2002) indikerar vidare att bland fäder med liknande inkomstnivåer så tar pappor med längre utbildning mer föräldraledigt än pappor med kortare utbildning. Ekonomiska drivkrafter kan inte förklara grundläggande beteenden Ingen av de modeller som baserar sig på inkomstmaximering eller förhandlingar kan i grunden förklara varför det i så gott som alla förhållanden är kvinnan som tar det största ansvaret för barnomsorgen hemma. Och de kan absolut inte förklara hur det kan komma sig att när kvinnan tjänar mer så tar hon ändå det största ansvaret för barnen. Men det kan en modell som tar hänsyn till identitet. Akerlof & Kranton (2000) analyserar hur identitet, en persons uppfattning om sig själv påverkar olika ekonomiska utfall, såväl i 13 Humankapital definieras traditionellt som den medfödda förmågan att lära sig plus de kunskaper en person får genom att utbilda sig och förvärvsarbeta. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning arbetslivet som i hemlivet. Begreppet identitet går utöver vad traditionell ekonomisk analys kan förklara. Troligen är en män- niskas uppfattning om sin identitet av så fundamental vikt att det i många fall är viktigare än ekonomiska incitament. Choice of identity may be the most important economic decision people make. Limits on this choice may also be the most important determinant of an individuals economic well-being. (Akerlof & Kranton, 2000, s. Flera av Akerlofs och Krantons exempel rör könsidentitet.