sou · GTB3116 · 2006-01-01 00:00:00 — Arbetsfördelningen skall spegla att det är fråga om en lokal förvaltning. Föreningarna skall svara för det direkta beslutsfattandet i fråga om den lokala jakt- och fiskeutövningen. har även i fortsättningen ett viktigt ansvar genom att de skall se till att föreningarna kommer till stånd och därefter vara ett tillsyns- och stödorgan för dem. De skall efter förslag från sam- verkansföreningarna också fastställa vilt- och fiskevårdsplaner för samverkansområdena. Länsstyrelserna skall likaså följa prisutveck- lingen i fråga om jakt- och fiskerättsupplåtelser och vid behov upp- märksamma regeringen på tendenser till en oskälig utveckling av dessa priser. Den samförvaltning jag föreslår av jakt och fiske innebär inte att markägarens och samebymedlemmarnas jakt- och fiskerätt upphävs. Såväl markägarens som samebymedlemmens jakt- och fiskerätt kvar- står oförändrade i lag. För markägaren är detta 10 § jaktlagen och 9 § fiskelagen. För samebymedlemmar är det 25 § rennäringslagen. Det är dock som tidigare påpekats viktigt att notera att varken markägare eller samebymedlemmar har en ensam jakt- och fiskerätt till marken. Jag har därför föreslagit en samförvaltning. Denna sam- förvaltning innebär vissa begränsningar för såväl markägarna som samebymedlemmarna. Det kommer att innebära att endast samver- kansföreningen kommer att kunna upplåta jakt- och fiskerätten. Vi- dare kommer samverkansföreningen att på olika sätt kunna fatta be- slut som begränsar och utökar den enskildes jakt- och fiskerätt. Det kommer att vara möjligt för föreningen att oberoende av fastighets- gränserna fatta beslut om områdesjakt/områdesfiske, gemensamhets- jakt eller uppdelningsjakt/uppdelningsfiske. Innebörden är att föreningen skulle kunna besluta att alla med- lemmar oberoende av fastighetsgränser får jaga och fiska i hela om- rådet eller del av området (områdesjakt/områdesfiske), antingen var för sig eller alla tillsammans (gemensamhetsjakt). För små privata fastighetsägare skulle ett sådant beslut innebära att de får till gång till jakt och fiske inom större delar av samverkansområdet och inte bara på sin egen mark. En annan möjlighet är att dela upp jakten och fisket geografiskt eller tidsmässigt mellan olika grupper. Dessa möjligheter till beslut skall föreningen ha för att ge den en möjlighet att lokalt lösa problemen med den delade jakt- och fiske- rätten. Det kommer att vara föreningens ansvar att finna lösningar för den delade rätten. De redskap som står till föreningens förfogande är att den på olika sätt kan disponera och fördela jakt- och fiskerätt på all mark inom området. Det skall dock i detta sammanhang betonas att föreningarna får möjlighet att fatta beslut om både hur och var jakt och fiske får be- drivas, men att föreningen inte måste fatta sådana beslut. Avgörande blir vad majoriteten önskar. Jag förutsätter att man i samverkans- föreningarna kommer att eftersträva största möjliga samsyn i beslut av detta slag. Om föreningen skulle låta bli att fatta sådana beslut som exempel- vis beslut om områdesjakt/områdesfiske innebär det att det liksom står samebymedlemmar fritt att jaga och fiska i hela sitt betes- område och att markägaren har rätt att jaga och fiska inom sitt eget markområde. Dubbelregistreringen består eftersom mitt förslag ger möjligheter att lösa problemen, men inte tvingar fram en specifik lösning. Medlemmarna kommer att vara skyldiga att följa föreningens be- slut. Skulle en medlem låta bli att följa ett sådant beslut, får före- ningen möjlighet att avstänga medlemmen från jakt och fiske . Mina förslag kan alltså komma att innebära vissa begränsningar i jakt- och fiskerätten. Detta är endast lagligt under förutsättning att det är förenligt med grundlagen. Den analys vi gjort av om lagstift- ningen är förenlig med grundlagen har lett till att jag kommit fram till att så är fallet. En avgörande faktor är att det är fråga om en delad jakt- och fiskerätt. Dessutom innebär förslaget som helhet mycket stora fördelar för såväl markägare som samebymedlemmar. En viktig fråga är hur rösträtten i föreningarna skall fördelas mellan parterna. Utifrån min bedömning om jakt- och fiskerättsandelar och med hänsyn taget till markägarens bredare ansvar för markerna är ut- gångspunkten att samebymedlemmarna skall ha hälften av inflytandet i föreningarna på marken ovanför odlingsgränsen och på renbetes- fjällen. Inom ett samverkansområde måste exempelvis beslut fattas om viltvårdsåtgärder. Sådana åtgärder kan ha ett nära samband med förvaltningen av marken från andra synpunkter än de utifrån ett jakt- och fiskeperspektiv. Nedanför odlingsgränsen skulle utgångspunkten vara att samebymedlemmarnas inflytande skulle vara mindre än hälf- ten. Om privata markägare ingår i föreningen måste en jämkning ske. I de fallen måste det göras en beräkning utifrån hur stor arealen av den privata marken är i förhållande till den totala arean. Därefter måste en beräkning göras med hänsyn till rättighetshavarnas andel av jakt- och fiskerätten. Den lösning jag föreslår för marken på renbetesfjällen och ovanför odlingsgränsen är alltså att samebymedlemmarna alltid tillförsäkras hälften av rösterna. Den andra hälften av rösterna tillfaller på ren- betesfjällen staten. Ovanför odlingsgränsen skall den andra hälften av rösterna fördelas mellan staten och de privata markägarna utifrån De privata markägarna skall ges rösträtt i för- hållande till hur stor den privata markens areal är i förhållande till den totala markens areal. För marken nedanför odlingsgränsen är parterna skogsbolagen, inklusive det helstatligt ägda , samt privata markägare utöver de privatägda skogsbolagen och samebymedlemmarna. Här skulle samebymedlemmarnas jakt- och fiskerättsandel vara mindre än hälften. Samebymedlemmarna skall här vara garanterade en fjärde- del av rösträtten. Övriga röster fördelas mellan markägarna efter areal. Det sammanlagda antalet ledamöter i styrelsen för en samverkans- förening skall vara nio, inklusive en ordförande. Styrelsen skall på sedvanligt sätt fatta beslut för föreningens räkning beträffande verk- samhetens inriktning och omfattning. Styrelsens sammansättning skall vara reglerad i lag. Sammansättningen skall i huvudsak spegla majoritetsförhållandena i föreningen. Föreningsstämman utser sty- relsen. I styrelsen skall det finnas goda kunskaper om förhållandena inom det aktuella markområdet, bl.a. i fråga om dess ekologiska för- utsättningar och dess förutsättningar för jakt och fiske. Också ord- förande bör utses av föreningsstämman (årsmötet). Denna ordning är bäst förenlig med det lokala inflytande som hela mitt förslag syf- tar till. Särskilda krav bör emellertid ställas på ordföranden, liksom på hur ordförandevalet förbereds och genomförs. blir med mitt förslag det rättssubjekt som upplåter jakt- och fiskerätten efter medlemmarnas önskemål. Möjligheterna att lösa in jakt- och fiskerätt Jag har övervägt om det skulle vara möjligt att lösa in samebymed- lemmarnas jakt- och fiskerätt på en del av marken. Min förutsättning för ett sådant förslag är att samebymedlemmarna skulle bli väl kom- penserade för åtgärden och att de själva skulle acceptera en sådan lös- ning. Jag förordar, i vart fall i det läge där diskussionen befinner sig inte en sådan lösning. Mitt skäl är främst att man från samiskt håll så tydligt motsatt sig denna lösning. Med tanke på den förenkling som en inlösen av en begränsad del av den samiska jakt- och fiskerätten skulle innebära för den fram- tida jakt- och fiskeförvaltningen föreslår jag dock fortsatta samtal, internt inom de berörda organisationerna och mellan de berörda par- terna. Under utredningsarbetet har jag kunnat konstatera att flera organisationer, allt eftersom utredningsarbetet utvecklats och de problem som behöver lösas blivit allt klarare, har uttalat sitt intresse för en lösning som innebär en frivillig inlösen, mot skälig ersättning, av rättigheter som finns hos samebymedlemmarna. I denna riktning har bl.a. företrädare för Skogsindustrierna, LRF, allmännings- skogarna i och , och uttalat sig. Hos allmänningsskogarna och Skogsindustrierna finns en önskan att även deras mark skall omfattas av möjligheten till inlösen. Vi föreslår ingen samverkan för vinterbetesmarken. Den utgörs av mycket stora områden i lappmarkerna nedanför odlingsgränsen. Ägar- bilden är splittrad. Många fysiska personer äger mindre markområ- den. Att ha en tvingande samverkan över dessa stora områden fram- står inte som ändamålsmässigt. Vidare finns det redan ett stort antal viltvårdsområden i området. Samebymedlemmarna bör dock få del av sina rättigheter till jakt och fiske också på vinterbetesmarken. Det lämpligaste är att frågan diskuteras lokalt i syfte att finna överenskommelser som kan ta hän- syn till de lokala förhållandena och att länsstyrelserna följer utveck- lingen och tar nödvändiga initiativ. Utvecklingsråd för jakt och fiske i fjällregionen Som ett stöd för den framtida förvaltningen av vilt- och fiskeresur- serna i fjällområdet föreslår jag att det bildas ett utvecklingsråd för jakt och fiske i denna region. Rådet främsta uppgifter bör vara att följa jaktens och fiskets utveckling i fjällregionen, följa hur gällande lagstiftning och föreskrifter följs, genom utredningsarbete, forskning och försöksverksamhet utveckla praktiska former för den gemensam- ma förvaltningen av jakt och fiske, stimulera och skapa incitament denna samverkan samt vara ett forum för förändringsarbete, konflikt- och problemhantering. Rådet bör också ges möjlighet att verka för en större samordning i fråga om de beslut som fattas på regional nivå. Rådet bör bestå av företrädare för staten, markägarna i övrigt, samerna samt jägarnas och sportfiskarnas organisationer i övrigt. Staten bör i rådet företrädas av företrädare för länsstyrelserna, den av staten bedrivna skogliga verksamheten och miljö- och naturvår- den. De samiska intressena bör företrädas av och (). Det sammanlagda antalet ledamöter i rådet bör inte överstiga elva. Ordförande bör utses av regeringen. Förslagen i betänkandet innebär stora förändringar. Man kan över- väga möjligheten att inleda reformarbetet med en försöksverksam- het, omfattande t.ex. tre samverkansområden ovanför odlingsgränsen (ett vardera i , och ) och ett sam- verkansområde nedanför odlingsgränsen. En sådan försöksverksam- het skulle alltså omfatta såväl fjällsamebyar som skogssamebyar. Försöksverksamhet som ett led i en större reform användes vid övergången från en älgjakt som nästan enbart bestod av allmän jakt, dvs. en rätt att skjuta obegränsat antal älgar, till en reglerad (senare samordnad) älgjakt. Med det perspektiv som tiden gett framstår försöksverksamheten vid införandet av en ny och mer samordnad älgjakt som framgångsrik. Det föreslagna utvecklingsrådet skulle kunna ges en framträdande roll i denna försöksverksamhet. Den sammanfattning som gjorts här kan med fördel läsas tillsammans med kapitel 11 i vilket finns en kommenterande summering av vägen fram till förslagen. Där framgår också hur olika intressenter ställt sig till de olika förslagen. För den som snabbt vill skaffa sig en bild av betänkandets överväganden och förslag är detta en möjlig genväg. Bargu ja barggu rájit Barggus man lean oažžun leat guokte váldooasi. Vuosttaš lea, nu guhkás go vejolaš, guorahallat makkár vuorus ja man viiddis sámi čearuid mielahttuid ja eananeaiggádiid bivdo- ja guolástanrievttid leat guovlluin mat gohčoduvvojit lappmarker ja bozoguohtunváriin. Nubbi lea gávdnat soabadančovdosiid ja vejolaš oktasašbargovugiid čearuid ja eananeaiggádiid gaskkas. Barggus lea dasto sihke juridiikkalaš ja viidát politiihkalaš sisdoallu. Barggu hábmema duohken leat nana ákkat. Guhkes áiggi leamaš sierra oainnut rievttidulkumiin čearuid bivdo- ja guolástanrivttiid ja eananeaiggádiid rivttiid gaskkas. boahtán ovdan ahte dálá lágat eai leat nákčen čilget daid áššiid. Eahpečielggasvuođat leat dagahan riidduid bealiid gaskkas. Eiseváldiin leamaš maid váttis oažžut áigái buori geavaheami dáin lágain. Boađus dás lea earret earáid ahte vuosteháhku iešguđet bealiid gaskkas lea ihtán. guovlluin leat buorit gaskavuođat, váttisvuođaid čađa leat gávdnan buriid oktasašbargovugiid, muhto ilá olu guovlluin leat sierra oainnut ja nákkut dagahan ahte oktasašbargu ii leat doaibman ja heajos gaskavuođat leat šaddan dábalaččat. Okta boađus iešguđet lágán dulkumis dáin lágain lea ahte čearu mielahttut guhkit áigái eai ollásit leat máhttán geavahit daid njulgosiid mat sis leat lágaid bokte. Dát lea oalle erenoamáš go stuorimus oassái lea stáhtta mii oamesta daid eatnamiid maid birra lea sáhka. Barggustan lean vuolgán dálá láhkadilis. Dás oaivvildan dan čilgehusa man buvttán ovdan. Oaivvildan maid daid evttohusaid maid galgá máhttit čađahit, beroškeahttá makkár mearrásdus dahkko boahttevašáiggis Ruoŧas konvenšuvnna ektui. Bargočilgehusas gávdnojit maid eará bealit mat gáržžidit barggu. Čilgehusa vuođđu lea ahte lea stáhtta guhte oamesta stuorra osiid eatnamiin gilvinráji davábealde, dát lea ášši mii ii dohkkehuvvo sámiid bealis. Dasa lassin leat dušše čearu mielahttut mat dán bargui, eai sápmelaččat álbmogiin. Dálá boazodoallulága boađus lea ahte vuoigatvuohta boazodoallui gullá sámi álbmogii (bivdo- ja guolástanriekti lea oassi boazodoallurievttis), muhto leat dušše čearu mielahttut geat oažžut čađahit dan. Dát gáržžideapmi orro várra imaš, erenoamážiid jus váldá vuhtii ahte álbmotriekti suddje olles sámi álbmoga. Dáid áššid ferte goit čoavdit eará láhkái go dán mu guorahallama bokte maid lea dahkan. Barggadettiin mii lea fuobmán ahte gávdno ballu ahte mu evttohus mielddisbuvttalii ahte dat láhkarievdan mii dahkkui smávvaealibiid bivddus ja guolásteamis giehtarustegiiguin stáhta eatnamiin davábealde gilvinráji ja boazoguohtunváriid guovlluin boahtá álmmehuvvat dahje váldojuvvot eret. Láhka bođii fápmui 1993 ja dan ulbmil leai dahkat bivddu ja guolásteami duoddariin eanet vejolažžan olbmuide. Rievdadeapmi váldui bures vuostá bivdiin ja guolásteaddjiin. Sámiid bealde ledje garra moaitámušat dán vuostá. Dát áššii ii leat oassi min barggus. Dat ii buvtte mielddis ahte mii buktit evttohusaid mat rievdadit lágaid mat stivrejit movt lohpi smávva ealibiid bivdui ja guolásteapmái giehterustegiiguin addo olbmuide mat orrot Ruoŧas, viisis eavttuid mielde. Rivttiid árvvoštallamis vuolggán eanaš oassái juridiihkalaš čielggadeamis man bivddiimet oažžut áššedovdiin ja man mii lea almmuhan oassečilgehusas Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen (SOU 2005:17). Čállit dán áššedovdičállagis leat professor ja ovdalaš justitieráđđi , ovdalaš hoavvarievttiráđđi ja hoavdajurista , jur. , hoavdajurista (LRF) och () ja searvejurista (). Dasa lassin mii leat viežžan áššedovdičállosiid álbmotrievttis professoris , čállingottiráđis ja juristtas , Sámiráđi álbmotrievttiossodagas. Sin árvvoštallamat lea, oktan eará čállosiin, almmohuvvon evttohusas Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö (SOU 2005: 79). Dasa lassin mii leat ságastan eiseváldiiguin, organisašuvnnaiguin ja ovttaskas olbmuiguin juridiihkalaš áššiin, sierra juristtajoavkkus mas lea oktavuohta min guorahallamii ja sierra olbmuiguin main lea áššediehtu dain áššiin. Barggus mii maid leat váldán vuhtii movt seammásullásaš áššit lea gieđahallon eará riikkain. Mii leat leamaš , Norggas ja Suomas. Bohtosiid dain mátkiin bohtet ovdan kapihtal 6:as. Dain mátkiin mii leat gažžan dieđuid dakkár juridihkalaš áššiin mat min guorahallamii. Oaivvildan ahte dat juridihkalaš čilgehus man mii leat ráhkadan vuolgá nu viiddes vuođus go lea vejolaš dákkár guorahallama dahkamis. Mu čilgehus buktá maid vuođu, árvvoštallamid ja evttohusaid bokte, čuoldit eret muhton eahpečielggasvuođaid. Muhto čilgehus ii buvtte olles vissisvuođa man stuorra oassi bivdo- ja guolástanrivttiin gullá goappáge beallái, čearu mielahtuide ja eanáneaiggádiidda. Okta váttisvuohta lea maid dat ahte sámi čearu mielahttuid rievttit, doloža rievtti mielde, rivdet báikkis báikái. Čoavdin dihte daid váttisvuođaid lea maid leamaš dárbbašlaš lasihit juridihkalaš čilgehussii ságastallama dohkálašvuođa birra, dát guoská muhton osiid evttohusas. Oktiibuot dát mearkkaša ahte min evttohusat, goit muhton muddui, leat soabadanevttohusat. Juridihkalaš čielggadeapmi lea goit, nu guhkáš go vejolaš, leamaš vuođđu ja dat eaktu mii lea stivren vuođu evttohussii. Sámi riekti ja sátni boaittubeal guovllut Dálá lágaid mielde oažžu sámi riekti bivdui ja guolásteapmái dušše geavahuvvot dain geat leat mielahttut čearus. Sin riekti lea odne máŋgga láhkái gáržžiduvvon. Okta ovdamearka dása lea ahte čearu mielahttuin ii leat lohpi luoitit bivdu- dahje guolástanrievtti earáide. Dasa lassin lea riekti bivdui ja guolásteapmái dálveeatnamiin gáržžiduvvon áiggis. Muhto dattege lea mu oaidnu dat ahte čearu mielahttuid riekti bivdui ja guolásteapmái lea seammalágán go eananeaiggádiid riekti bivdui ja guolásteapmái ollislaš riekti. Ii leat nu ahte čearu mielahttuid bivdu- ja guolástanriekt lea eananeaiggádiid rievtti vuollásaš. Boazodoallulágas daddjo ahte čearu mielahttuin lea riekti bivdit ja guolástit boaittubeal guovlluin. Dat mearkkaša ahte čearu mielahttuid riekti lea dušše eatnamiin mat leat boaittubealde. Sátni boaittubealde ii goit leat čilgejuvvon lágas iige dálá lágaid ovdabargguin. Váilevaš čilgejupmi lea dagahan ahte odne gávdnojit máŋga oainnu dasa mii oaivvilduvvo čearuid mielahttuid bivdo- ja guolástanrivttiin. Ovdalaš guorahallamiin ja vuđđolaš barggus man mii lea čađahan gávdno goitge oktasaš oaidnu dasa ahte boazodoallulága ovdabargguid bokte čuovvu dat ahte boaittubeal eatnamiid galgá dulkot lea sáni oamástuvvon eatnamiid (inäga) vuostá. Ruoŧa árbevirolaš rievttivieru mielde galgá dulkot eahpečielggasvuođaid láhkateavsttain cealkámušaid mielde mat leat ovdabargguin. Dábalaš juridihkalaš dulkama mielde lea danin boaittubeal eanen vuostábealli oamástuvvon eatnamii. Guhkit áiggi juo leat leanastivrrat geavahan dán sáni ná láhkái. Easttadan dihte dan ahte sátni boaittubealli boahttevaš áiggis eahpiduvvo ferte čilgehus dása čállot láhkateakstii. Min mielas galgá dalle boaittubealli ipmirduvvot leat vuostábeal sátni oamástuvvon eatnamii. Čearuid mielahttuid ja eananeaiggádiid riekti Gažaldat mii ain vuordá vástádusa lea makkár čearu mielahttuid riekti lea eananeaiggádiid rievtti buohta. Go galgá árvvoštallat daid osiid ferte juohkit eatnamiid golmma oassái. stáhtá eanan gilvinráji davábealde ja boazoguohtonváriin privat eanan davábealde gilvinráji. Čállosiin mat leat gávdnamis čájehit oktiibuot ahte lea nana doarjja dasa ahte čearu mielahttuin lea áidnariekti bivdui ja guolásteapmái stáhta eatnamiin davábealde gilvinráji ja boazoguohtunváriin. Guorahallanbarggus leamaš vuđđolaš sáhka jus boazodoallulága dulkon addá čearu mielahttuide áidnarievtti bivdui ja guolásteapmái dáin guovlluin. Čohkkejuvvon dieđuid jelgii mon oaivvildan ahte ii máhte ipmirdit ášši nu ahte čearu mielahttuin lea áidnariekti bivdui ja guolásteapmái stáhta eatnamiin davábealde gilvinráji ja boazoguohtunváriin dušše boazodoallulága dulkuma vuođul. sadjái lea dat mii dan mearrida movt doloža rievtti vuođu alde bivdu ja guolásteapmi lea jođihuvvon. mahttá dát riekti leat áidnáriekti, dat lea gitta das movt dat lea jođihuvvon. Muhto dat máhttá maid leat juhkojuvvon riekti stáhta ja čearu mielahttuid gaskkas. Oaivvildan ahte ii leat ollasit čilgejuvvon, nana ákkat leat buktojuvvon ovdán, ahte sámiin lea áidnáriekti bivdui ja guolásteapmái stáhta eatnamiin davábealde gilvinráji ja boazoguohtunváriin. Oaivvildan, fas čohkkejuvvon juridihkalaš vuođuin, ahte das go stáhtta guhkes áiggi juo leat dohkkehan áidnarievtti čearu mielahttuide bivdui ja guolásteapmái stáhta eatnamiin davábealde gilvinráji ja boazoguohtunváriin ii dárbbaš mearkkašit ahte stáhta nu láhkái lea cealkán eret rievttis bivdui ja guolásteapmái. Čearu mielahttuid riekti ii leat nu nanus lulábealde gilvinráji. Davábealde gilvinráji ja boazoguohtunváriin lea stáhtta muhton áiggid dohkkehan dan ahte sámi čearu mielahttuin leamaš áidnariekti stuorra oassái eatnamiin, muhto dán ii oro stáhta dohkehan lulábealde gilvinráji. Leat dušše stáhta eatnamat davábealde gilvinráji mat lea čilgejuvvon leat biddjon sierra duššefal sápmelaččaid ávkkástallamii. Dasa lassin sámi čearu mielahttuin ii leat sierra suodji bivdui ja guolásteapmái boazodoallulága bokte nugo sámi čearu mielahttuin davabealde gilvinráji lea. Ipmárdus dás ferte leat dat ahte bivdo- ja guolástanriekti eatnamiin lulábealde gilvinráji ferte leat juhkojuvvon sámi čearu mielahttuid ja eananeaiggádiid gaskkas. Juohkinmearit mat čilgejit sámi čearu mielahttuid ja eananeaiggádiid oassi bivdin- ja guolástanrievttis eai leat ráhkaduvvon, eai lulábealde eaige davábealde gilvinráji. Sihke davá- ja lulábeáalde dán ráji dán sturrodat lea gitta das movt bivdin- ja guolástanriekti doloža vuođu alde lea geavahuvvon. Privat eatnamiin davábealde gilvinráji lea čielggas ahte bivdin- ja guolástanriekti lea juhkojuvvon. Eai dáin ge gávdno juohkinmearit iešguđet bealiid bivdo- ja guolástanriektái. Sámi čearu mielahttuid ja eananeaiggádiid rievttit Mu oaivila mielde čájeha juridihkalaš čilgejupmi, man vuođđu leat juridihkalaš áššedieđut mat lea buktojuvvon ovdan, ahte bivdu- ja guolástanriekti dáidda eatnamiidda lea juhkojuvvon sámi čearuid mielahttuid ja eananeaiggádiid gaskkas. Mu árvvoštallan lea ahte sámi čearuid mielahttuid oassi bivdu- ja guolástanriektái stáhta eatnamiin davábealde gilvinráji lappmarker guovlluin ja boazoguohtunváriin unnimusat lea seamma stuoris go eananeaiggáda. Máhtta maid, jus ii váldde eará osiid vuhtii, leat stuoribut. Jus sámi čearuid mielahttuid riekti veadjá leat stuorit go eananeaiggáda de dan rievtti nuppi bealli lea dat ahte eananeaiggádaiin lea viidát ovddasvástádus eatnamiidda go sámi čearuid mielahttuin lea. Ovddasvástádussii maid eará vuhtii váldimat go guolásteami, bivddu ja boazodoallu. Loahpálaš árvvoštallan lea ahte bivdu- ja guolástanriekti lea ovtta dássásaš eananeaiggádiid ja sámi čearuid mielahttuid gaskkas stáhta eatnamiin dávabealde gilvinráji ja boazoguohtunváriin. Eará eatnamat leat privahta eatnamat davábealde gilvinráji, vuovdesámi čearuid ollesjagi eatnamat gilvinráji ja lappmarksráji gaskkas ja dálveláidumiin. Mu mielas lea riekti bivdui ja guolásteapmái privahta eatnamiin davábealde gilvinráji dássásaččat juhkojuvvin eananeaiggádiid ja čearu mielahttuis gaskkas. Lulábealde gilvinráji mun oaivvildan ahte sámi čearu mielahttuid riekti bivdui ja guolasteapmái lea unnibut go eananeaiggada. Vel dás ferte váldit vuhtii dan viidát hálddahusgeatnegasvuođa mii eananeaiggádiin lea. Dálá ortnet dagaha, nugo lea namuhan, ahte sámi čearu mielahttus ii leat lohpi luoitit bivdu- ja guolástanrievttis earáide. Dát galgá fuolahuvvot stáhtas. Ágga dán duogábealde, dan ahte sámiin ii leat gelbbolašvuohta hálddašit dákkár áššiid, lea dološ oaidnu mii odne ii maŋgeláhkái lea heivvolaš. Mu oaidni lea ahte sámi čearuid mielahttuin galgá leat seamma váikkohanvejolašvuohta bivdin- ja guolástanlobiide go eananeaiggádiin lea. Vuđđolaš ja oalle nana ipmárdus dán guorahallanbarggus lea mu bealde šaddan dat ahte dat váttisvuođat mat leat máhttá dušše čoavdit dakkár ovttasbarggu bokte mii sisdoallá oktasaš hálddašanvuogi bivdo- ja guolástanrievttis. Juo dat ahte dát riekti lea juhkojuvvon hal iešalddes lea oktasašbargu ja práktiihkalaččat dan ii leat vejolaš garvit ge. Earáid vejolašvuohta bivdit ja guolástit deaŧálaš muitit ahte dat geasa dát riekti bivdui ja guolásteapmái gullá dáin guovlluin leat dušše sámi čearuid mielahttut ja eananeaiggádat. Deaŧálaš eaktu čoavdit dakkár váttisvuođaid mat leat lea maid ahte nai eará giliorruin go sámi čearu mielahttuin galget leat buorit vejolašvuođaid bivdit ja guolástit duoddariin. Ollu olbmot geat eai gulá sámi čearuide orrot odne davábealde gilvinráji lappmarker guovlluin. Ollusat sis leat orron doppe guhká. Stuorra oassi sis lea maid sápmealaččat.