sou · GTB337 · 2006-01-01 00:00:00 — Teoritestet för auktorisation var för teoretiskt och irrelevant. Tolkförmedlingarna registrerar bara tolkar med dåliga tolk- borde kolla kunskaper istället för hur många timmar man har suttit på kurserna. Svårt för personer som talar afghanska språk att få tolkar (ofta får de iranska). Lärarna har inte pedagogisk förmåga. Man borde få mer kursmaterial. Ont om information om kurser. Man blir utnyttjad av arbetsgivaren, att man blir anställd, af borde hjälpa oss att läsa på t.ex. högskola via aktivitetsstöd, krav borde ställas på tolkförmedlingarna att anställa folk. De registrerar 100 namn nu och kan utnyttja alla , då behöver de inte anställa någon. Tolkutbildning som cirklar är ingen riktig utbildning, bara fika- paus. Ämnen som saknas: svensk samhällskunskap. De som tolkar i talspråk får lägre arvoden. Den som inte gått gymnasieutbildning i hemlandet eller i tolk- språkets land kan ha svårighet att tolka. Möjlighet att resa till tolkspråksländerna, borde finnas regel- bunden fortbildning. Kursmaterialet borde uppdateras. Tolkpsykologi borde finnas. Fler vidareutbildningar för att stimulera tolkar att stanna kvar i arbetslivet, Behövs test i svenska. Test efter avslutad kurs. Tolkarna måste få bidrag för kursavgiften. Arvodet borde höjas och tolkarnas säkerhet borde höjas i avtal med tolkförmedling. Auktoriseringsprov borde göras på . Vissa som rät- tar auktoriseringsprov på KK är jäviga. Fler språkhandledningstimmar, dyra lexikon. Behövs kurser i psykologisk terminologi och militär terminologi. Underkänner kvaliteten på grundkursen på ABF. Sammanställning av enkätsvaren från de auktoriserade tolkarna I vårt uppdrag har det bl.a. ingått att belysa utbildningen av kontakttolkar och lämna förslag på eventuella förändringar. Av den anledningen genomförde utredningen två enkätundersökningar till tolkar . I bilaga 5 redovisar vi enkätsvaren från stickprovsundersökningen till de icke auktoriserade kontakt- tolkarna. I denna bilaga redovisar vi enkätsvaren från de auktorise- rade tolkarna. Enkäter är ett tidsbesparande sätt att få svar på många frågeställ- ningar och från många personer. Vissa problem finns dock. Exempel- vis är det osäkert hur frågorna har uppfattats. Vid intervjuer har man möjlighet att ställa följdfrågor, denna möjlighet saknas ofta vid enkätundersökningar. Ett frågeformulär skickades ut till samtliga aukto- riserade tolkar i Kammarkollegiets förteckning. Formuläret om- fattade 25 frågor. Syftet med enkäten var att få en uppfattning om de auktoriserade tolkarnas utbildningsbakgrund, tolkutbildning och i vilken omfattning de arbetade som tolk. Resultaten har beaktats i utredningen om kontakttolkar. Enligt Kammarkollegiets förteckning fanns 785 personer med sammanlagt 838 auktorisationer. 7 av dem saknade adress. Enkäten skickades ut till 778 personer . Det var möjligt att besvara enkäten anonymt, uppgift om namn var frivilligt. Svars- datum sattes . 8 av enkäterna kom i retur på grund av adressändring. Två personer hade avlidit. En person befann sig utomlands och lät meddela att han/hon inte kunde svara. Sammanlagt erhöll 767 personer enkäten. 420 personer inkom med svar i första omgången. En påminnelse skickades ut till samtliga auktoriserade tolkar i Kammarkollegiets förteckning. Ytterligare 66 svar inkom med svar . Sammanlagt har 486 svar inkommit inom tidsfristen. Efter den första sammanställningen av enkäten har ytterligare 16 personer inkommit med svar. Totalt har 502 personer svarat, eller . I redovisningen av vissa av frågorna har dessa personer lagts till. Dessa frågor markeras med **. 9 av de svarande är konferenstolkar. Dessa har uppgett att de nästan inte alls arbetar som kontakttolk. Alla respondenter har inte svarat på samtliga frågor. Det har även varit möjligt att besvara flera svarsalternativ. Det gör att summan av svaren på de enskilda frågorna inte alltid är lika med antalet besvarade enkäter. Många har lämnat utförliga synpunkter på tolkutbildningen. Detta har gett oss bättre kunskaper om respondenternas uppfatt- ning om behovet av utbildning. Fråga 1: Kön ** 185 män, 311 kvinnor, 6 personer har ej uppgivit kön. Fråga 2: Ålder Medelåldern för kvinnorna är , för männen . 94 personer är eller över. 7 pers har inte svarat på frågan. Majoriteten av de svarande är 40–, . I kapitel 6 diskuterar vi de auktoriserade tolkarnas ålder. I enkäten ställde vi frågan om bostadsort. I redovisningen har vi placerat in de svarande i län. Modersmål om annat än svenska ** 32 personer har angett mer än ett modersmål. 54 personer har angett svenska som modersmål. Av de som angett svenska som modersmål har 3 personer aukto- risation i BKS, 9 i engelska, 3 i grekiska, 2 i italienska, 5 i ryska, 26 i spanska samt 1 i respektive finska, franska, persiska, polska, turkiska och tyska. Fråga 5 a) Tolkspråk med auktorisation Vi har sammanställt svaren på frågan om auktorisationsspråk med svaren på frågan om modersmål. 26 personer har auktorisation i fler än ett språk. De auktoriserade tolkar som har ett modersmål där det saknas möjlighet att få auktorisation har istället auktorisation på ett annat språk: 4 personer har armeniska som modersmål och auktorisation på persiska resp. turkiska. 3 personer med assyriska som modersmål har auktorisation i arabiska. 1 person med azerbajdzjanska som modersmål har auktorisation i persiska. 1 person med punjabi som modersmål har auktorisation i ryska. 1 person med tigré som modersmål har auktorisation i arabiska. 1 person med zaza som modersmål har auktorisation i turkiska Några av tolkarna med modersmål där det finns möjlighet till auktorisation har ändå en auktorisation i ett annat språk, eller fler än ett språk. Exempelvis finns det några tolkar med auktorisation i arabiska, men med sorani som modersmål. En tolk har uppgett polska som modersmål men auktorisation i ryska. Fråga 5 b) Tolkspråk utan auktorisation Ett stort antal personer tolkar på fler språk än det språk de är auktoriserade i. I tabellen nedan redovisar vi endast svar från dem som tolkar i språk där det inte är möjligt att få auktorisation. Vi anger modersmål, auktorisationsspråk och det tolkspråk som saknar möjlighet till auktorisation. SOU 2005:37 Bilaga 6 Tolkspråk utan möjlighet till Medianår: 1992. Fråga 7 och 8. Speciell kompetens som rättstolk och sjukvårdstolk Ingen av de svarande är rättstolk i albanska, bulgariska, danska, est- niska, japanska, lettiska, litauiska, makedoniska, meänkieli, neder- ländska, kurmandji, nordsamiska, portugisiska, rumänska, soma- liska eller ungerska. Ingen av de svarande är sjukvårdstolk i albanska, bulgariska, danska, engelska, estniska, italienska, japanska, kantonesiska, letti- ska, litauiska, makedoniska, meänkieli, nederländska, kurmandji, nordsamiska, portugisiska, somaliska, tigrinska, tjeckiska eller ungerska. SOU 2005:37 Bilaga 6 **Fråga 9. Arbetat antal år som tolk 0–5 år 6–10 år Uppdrag som tolk på: Här fanns 3 svarsalternativ: heltid, halvtid eller deltid. fanns möjlighet att ange hur många timmar i genomsnitt man arbetade. De svarande har skrivit alltifrån en–till nästan heltid. Vi har kodat om svaren och indelat dem i antal timmar . De som uppgett att de arbetat mer än har förts till kategorin Halvtid. En del har ej angett hur många timmar de arbetat, dessa har förts till kategorin Deltid, ej angett antal tim- mar. De auktoriserade tolkarnas arbetstid som tolk. Deltid, Ej angett Vi har gjort en könsindelning för de heltidsarbetande. En större andel av männen arbetar heltid jämfört med kvinnorna, mot 29. Av männen arbetar (%) Av kvinnorna arbetar (%) Ej angett antal timmar Vi har även sett hur de heltidsarbetande fördelar sig i de olika stor- stadslänen. Antal heltids, halvtids- och deltidsarbetande auktoriserade tolkar i storstadslänen. Antal heltidsarbetande män och kvinnor indelade i åldersgrupper Ett stort antal av de auktoriserade tolkarna arbetar endast deltid som tolk. Vi har inte följt upp frågan med någon fråga om vad för annan sysselsättning de har. Det innebär att det är oklart varför så många har tolkningen som bisyssla. Vi diskuterar detta i kapitel 6. En del har kommenterat frågan och lämnat uppgifter om att de har annan anställning, föräldraledigt eller förtidspension. I redovisningen av fråga 2, Ålder, kan man se att av respondenterna är i åldern 40–. Det kan vara en delförklaring till den höga andelen deltidsarbetande. I avsnitt 6.5.1. redovisar vi samtliga auktoriserade tolkars ålder och visar även en indelning i vissa språk. Den tabellen bygger på uppgifter från Kammarkollegiet. Fråga **11. Vad har du för utbildningsbakgrund? b) Annat land (eller motsvarande) (eller motsvarande) Annan utbildning: Vilken? Annan utbildning: Vilken? * Varav 2 med såväl svenskt som utländskt gymnasium, dessa har endast räknats in i svenskt gymnasium. SOU 2005:37 Bilaga 6 Kvinnor: auktoriserade, 307 svarande I universitetsutbildning ingår allt från enstaka kurser till akademisk examen. En och samma person har kunnat ange flera alternativ. I tabellen har vi angett högsta utbildning. Om en person haft universitets- utbildning i utlandet och gymnasieutbildning i har vi endast räknat den högsta utbildningen, dvs. Vi har redovisat dem som haft universitetsstudier i såväl utlandet som i , de ingår inte med i kategorin endast svenskt uni- versitet resp. endast utländskt universitet. Annan utbildning: 175 personer. Denna utbildning har vi inte redovisat i tabellerna ovan. Vad för typ av tolkuppdrag har du? Svarsalternativ: Sjukvård, kommun, ex. socialtjänst, Migrations- verket, Domstol, Advokatkontor, Polis, Annat. Svaren ser ut enligt nedan: Sjukvård: 152 personer. Kommun t.ex. socialtjänst: 142 personer : 95 personer Domstol: 163 personer Advokatkontor: 175 personer Polis: 184 personer Annat: 254 personer. Exempel: Konferenstolkning, näringslivet, psykiatri, statliga verk, , , skolor, , arbetsmarknad, statsbesök, ambassader. 243 personer har angett alla svarsalternativen. Vilka tolkkurser har du gått? Frågan är indelad i 3 avdelningar, en för högskolan, en för folkhög- skola och en för studieförbunden. Respondenterna har kunnat ge svar på flera alternativ. I tabellen nedan har vi indelat svaren efter kön och ålder, efter tolkutbildning vid TÖI på universitetsnivån, eller kurser inom grundutbildningen på studieförbund och folk- högskola i en kategori. De som läst både vid universitet och inom folkbildningen har en egen kategori. 36 personer har inte angett att de gått någon tolkutbildning (varken högskola, folkhögskola eller studieförbund). En del av dessa har lämnat kommentarer att de inte gått utbildningen, att de varit självlärda etc. Män, 180 svarande Kvinnor, 307 svarande 80 personer har gått hela grundutbildningen. Av dessa har 67 gått grundutbildning på folkhögskola och 6 på studieförbund, 4 personer har gått en hel grundutbildning på såväl folkhögskola och studieförbund och 3 personer har gått några av kurserna på folk- högskola och några på studieförbund. Annan utbildning: 138 personer. Exempel på annan utbildning är: tolklärare, tolklinje, kurser i tolkhandledning, ekonomi för tolkar, kommersiell tolkning. d) Fördjupningskurser och andra kurser Viskningstolkning/simultantolkning: 51 personer. Telefontolkning: 17 personer. Övriga kurser: 189 personer. Exempel på övriga kurser: Tolkhandledning, fördjupningskurser i juridik, sjukvård, psykiatri, tandvård, konferenstolkning, språk- handledare, kurser för tolklärare. En del av kurserna har anordnats av tolkförmedlingar. En del av tolkarna har gått kurser utomlands (bl.a. på universitet). Om du inte gått alla kurser i grundutbildningen – vilka har de viktigaste hindren varit? 4 svarsalternativ fanns. Respondenterna har kunnat ange mer än ett. 89 män och 131 kvinnor har angett minst ett svarsalternativ. Ekonomiska hinder: 27 personer, 16 män och 11 kvinnor. Geografiska hinder: 45 personer, 20 män och 25 kvinnor. Har inte haft tillräckligt med tid: 86 personer, 37 män och 49 kvinnor. Har inte behövt alla kurser: 139 personer, 47 män och 92 kvinnor. Hur fick/får du information om tillgänglig tolkutbildning, dvs. 3 svarsalternativ fanns. Respondenterna har kunnat ange mer än ett. Här har även funnits möjlighet att lämna kommentarer. Genom tolkförmedlingen: 302 personer. Genom TÖI:s hemsida ( eller TÖI): 80 personer På annat sätt: 175 personer. Exempelvis annons i dagspressen, genom STOF, personliga kontakter. Vem/vad fick dig att gå utbildningen? Respondenterna har kunnat ange mer än ett. Tolkförmedlingen skickade mig: 102 personer. Arbetsförmedlingen skickade mig: 3 personer Eget intresse: 402 personer. Tips från vänner, kamrater: 48. Har du fått någon studievägledning? 2 svarsalternativ, ja resp. nej. De som svarat ja har även kunnat ange vem som gett studievägledningen. 90 personer har svarat ja. 1 av dem har fått studievägledning av arbetsförmedlingen, 52 av tolkförmedlingen och 33 av folkhög- skolan. 10 personer har angett annan. 375 personer har angett att de inte fått någon studievägledning. Tycker du att det ska finnas förkunskapsprov, t.ex. gymnasie- kompetens eller liknande, för att få gå på kontakttolkutbild- ningen på folkhögskola eller studieförbund? 387 personer har svarat ja, 40 har svarat nej och 50 personer har svarat vet ej. Ska man genomgå kunskapsprov för att få betyg när man går kontakttolkutbildningen på folkhögskola eller studie- förbund? 415 har svarat ja, 24 nej och 38 personer vet ej. Finns det något innehåll i tolkutbildningen som du saknar? 2 svarsalternativ, ja respektive nej. Vid ja har respondenterna kunnat ange vad de saknar. 177 personer har svarat ja. De saknar bl.a. rollspel, tolketik och krishantering. Andra exempel är kurser i affärstolkning, militära termer, ekonomi, industri, EU-rätt, läkemedel, kontinuitet, rätts- tolkning, språkhandledning i rättstolkning av rättstolkar, förståelse för mänsklig kommunikation i olika institutionella sammanhang, mer språkhandledning, anteckningsteknik, mer terminologi o , religion i tolkländerna, fler fördjupningskurser, allmän språklära, praktik, röstvård, ordböcker, simultantolkning, psykiatri, tolkning för barn, internetutbildning, utbildning som riktar sig till auktoriserade tolkar, telefontolkning, diplomati, departement, tolkningsmetod, svenskt uttal, arbetsmarknadsutbildning, speciali- serad tolkutbildning, nya ordlistor, sekretesstolkning och personlig handledning samt uppdatering. 187 personer har svarat nej. Har du praktiserat som tolk innan du började kontakt- tolkutbildningen? 2 svarsalternativ, ja och nej. Om man svarat ja har man också kunnat ange hur länge man praktiserat som tolk. 239 personer har svarat ja. De har angett att de praktiserat: 0–1 år 1–5 år 6–10 år 11–15 år 16–20 år 21–25 år 26–30 år 31–35 år 196 personer har svarat nej. Av svaren att döma tycks frågan ha missförståtts av vissa respondenter. Det är inte troligt att man praktiserat så länge som innan utbildningen. Man har sannolik tolkat prakti- serat som arbetat. Har du under din tolkutbildning fått språk- handledning? 2 svarsalternativ, ja resp. nej. Vid bägge alternativen har man kunnat förtydliga svaren. Ja: 252 personer. Om ja, hur länge? Svaren har varierat , , veckor, år till att språkhandledningen har genomförts under kursens gång. Nej: 168 personer. För dem som gått högskoleutbildningen ingår alltid språkhand- ledning, men för kurserna inom studieförbund och folkhögskola har inte språkhandledning förekommit. Även den här frågan kan ha missförståtts av några. Någon har angett frågetecken vilket kan vara en indikation på att man inte förstått vad språkhandledning är. Har du under din tolkutbildning fått yrkeshand- ledning, dvs. handledning av annan tolk? 2 svarsalternativ: ja och nej. Vid ja har man kunnat ange hur . 104 personer har svarat ja. Nej: 327 personer. Tycker du att den utbildning du fått är tillräcklig för att arbeta som tolk? 2 svarsalternativ: otillräcklig respektive tillräcklig. 85 personer menar att utbildningen har varit otillräcklig, 339 personer att den varit tillräcklig. Övriga synpunkter på tolkutbildningen. T.ex. hur ser du på hur det går mellan de olika kurstillfällena? Någon redovisning av svaren på den öppna frågan har vi inte kunnat göra på grund av ett alltför splittrat spektrum av syn- punkter. Här finns alltifrån korta meningar till ett tolvsidigt brev. Många har tagit tillfället i akt att kommentera såväl utbildningen som yrket som sådant. Svaren har rört sig kring arbetsmarknads- villkoren, till synpunkter på auktorisationsproven, brist på vidare- utbildningar, status på tolkyrket, uppdrag, tolkförmedlingar m.m. om statsbidrag till kontakttolkutbildning Asylsökande till –2004 Källa: () 1984–. Summa asylsökande 1984–2004 = 482 041. Tabell 2 Beviljade förstagångstillstånd och 2004 Flyktingar m.fl. (ej kvot) *I denna summa ingår 4 763 och 3 085 anhöriga till personer fått uppehållstillstånd på flykting-, skyddsbehövande i övrigt eller humanitära grunder. **därav arbetsmarknad 3 2003 och 6 2004, studerande 2 929 respektive 3 773. Källa: , tabell5, 2004, . Bilaga 9 SOU 2005:37 Modersmål Antal Modersmål Antal PERSISKA (FARSI) /FULA/FULFULDE KUYU/KIKUYU/GIKUYU Bilaga 9 SOU 2005:37 Auktorisationer enligt Kammarkollegiets förteckning 2004 Auktorisationer fördelade på språk och län Bosn/kroat/serb SOU 2005:37 Bilaga 9 Kontakttolkutbildningen /90, 1991/92, 2002 och 2004 Årsredovisning budgetår 2004. Anmärkning: Uppgifter för mellanliggande budgetår är utelämnade. åskådliggör den översiktliga utvecklingen Anslag och utbildningskostnader för kontakttolkutbildningen under Anslag inkl. reserv och extranslag Källa: TÖI:s verksamhetsberättelse . 1Ingår reser 455 283. 2Ingår reserv 861 124 + extra anslag till serbokroatisk tolkutbildning 750 000 och återbetalning 5 179. 3Ingår reserv 1 334 756. 4Ingår reserv 465 716. 5Ingår tillägg 68 000. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och .