sou · GTB3114d10 · 2006-01-01 00:00:00 — Författningsförslag till följdändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd skall ha följande lydelse. Vid tillämpning av denna lag Vid tillämpning av denna lag skall frågan om någon är bosatt i skall frågan om någon är bosatt i avgöras enligt A 5 kap. melserna om bosättning i i 2 kap. socialförsäkringslagen (1999:799). Denna lag träder i kraft . Författningsförslag till följdändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor Härigenom föreskrivs att 7 kap. 5 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor skall ha följande lydelse. I lagen (1977:265) om statligt I C 24 och F 14 kap. social- (1977:266) om statlig ersättning (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. finns vid ideell skada m.m. finns be- bestämmelser om ersättning vid personskada till den som har personskada för den som har medverkat i räddningstjänst en- medverkat i räddningstjänst en- ligt denna lag eller i övning i ligt denna lag eller i övning i Denna lag träder i kraft . Författningsförslag till följdändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2003:886) om utjäm- ningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse. För varje kommun beräknas För varje kommun beräknas en standardkostnad för verk- en standardkostnad för verk- samheter enligt 9 § 2 10 lagen samheter enligt 9 § 2 10 lagen (1993:387) om stöd och service (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt till vissa funktionshindrade samt för den ersättning varje kom- för den ersättning varje kom- mun betalar till Försäkrings- enligt 20 § lagen (1993:389) om kassan enligt D 3 kap. 21 § Med standardkostnad avses en för varje kommun beräknad teo- retisk kostnad för de verksamheter och den ersättning som anges i första stycket. Denna lag träder i kraft . Författningsförslag till följdändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse. För varje kommun beräknas För varje kommun beräknas en standardkostnad för verk- en standardkostnad för verk- samheter enligt 9 § 2 10 lagen samheter enligt 9 § 2 10 lagen (1993:387) om stöd och service (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt till vissa funktionshindrade samt för den ersättning varje kom- för den ersättning varje kom- mun betalar till Försäkrings- enligt 20 § lagen (1993:389) om kassan enligt D 3 kap. 21 § Med standardkostnad avses en för varje kommun beräknad teo- retisk kostnad för de verksamheter och den ersättning som anges i första stycket. Denna lag träder i kraft . Författningsförslag till följdändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag skall ha följande lydelse. Bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag lämnas med följande avvikelse. Vid beräkning av den bidrags- grundande inkomsten enligt 4 § skall studiebidrag enligt studie- stödslagen (1999:1395) ingå . Bostadsbidrag enligt socialför- säkringsbalken lämnas med följande avvikelse. Vid beräkning av den bidrags- grundande inkomsten enligt G 5 kap. 13 § socialförsäkrings- balken skall studiebidrag enligt studiestödslagen (1999:1395) ingå . Denna lag träder i kraft . Författningsförslag till följdändringar i andra lagar lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 3 § smittskyddslagen (2004:168) skall ha följande lydelse. Kostnadsfrihet enligt 1 och 2 §§ gäller 1. den som enligt 2 kap. 1. den som enligt A 5 kap. 1 6 §§ socialförsäkringslagen (1999:799) är bosatt i , 2.den som utan att vara bosatt här har rätt till förmåner enligt vad som följer av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tilllämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt 3.utländska sjömän när det gäller undersökning, vård, behand- ling och läkemedel vid gonorré, klamydia och syfilis enligt en internationell överenskommelse rörande vissa lättnader för sjömän vid behandling för könssjukdom av . Denna lag träder i kraft . Författningsförslag till följdändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En arbets- eller uppdragstagare som omfattas av ett särskilt avtal enligt 5 § får i respektive statlig myndighets namn 1. i enklare fall bevilja eller 1. i enklare fall bevilja eller besluta om ändrad storlek av besluta om ändrad storlek av bostadstillägg enligt G 8 11 (2001:761) om bostadstillägg till 2.i enklare fall bevilja eller besluta om ändrad storlek av hustru- tillägg enligt lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, 3.i enklare fall bevilja flyttningsbidrag i form av bidrag till sökanderesor enligt förordningen (1994:7) om flyttningsbidrag 4. i enklare fall bevilja eller besluta om ändrad storlek av äldreförsörjningsstöd enligt lagen (2001:853) om äldreför- sörjningsstöd. 4. i enklare fall bevilja eller besluta om ändrad storlek av äldreförsörjningsstöd enligt E 22 kap. socialförsäkringsbalken. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2004:860. Författningsförslag till följdändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift Härigenom föreskrivs att 1 6 §§ lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift skall ha följande lydelse. Denna lag innehåller bestäm- Denna lag innehåller bestäm- melser om en särskild sjukför- melser om en särskild sjukför- siering av kostnaderna för sjuk- sjukpenning enligt 3 kap. lagen penning enligt C 8 kap. socialför- (1962:381) om allmän försäk- I denna lag avses med lagen (1991:1047) om sjuklön är C 3 och 4 kap. socialförsäkrings- skyldig att utge sjuklön till balken är skyldig att utge sjuk- lön till arbetstagare, arbetsgivaren har rätt till sjuk- sjuklön enligt lagen om sjuklön, lön enligt C 3 och 4 kap. avgiftsår: det kalenderår under vilket avgift skall betalas. den begränsning som anges i 8 §, betala en särskild sjuk- 8 §, betala en särskild sjuk- försäkringsavgift när hel sjuk- försäkringsavgift när hel sjuk- penning enligt 3 kap. 7 § lagen penning enligt C 8 kap. 2 4 §§ (1962:381) om allmän försäkring har utgetts till arbetstagare hos getts till arbetstagare hos arbets- Författningsförslag till följdändringar i andra lagar av den särskilda sjukförsäkrings- av den särskilda sjukförsäkrings- avgiften är summan av hel avgiften är summan av hel sjuk- sjukpenning enligt 3 kap. 7 § penning enligt C 8 kap. 2 4 §§ försäkring som har utgetts till arbetsgivaren under en kalen- en kalendermånad, om dermånad, om inte annat sägs i inte annat sägs i 5 och 6 §§. 5 och 6 §§. Har sådan sjukpenning som legat till grund för beräkning enligt första stycket utgetts med för högt belopp skall underlaget sänkas så att det motsvarar vad som borde ha utgetts. enligt 4 § skall endast ingå så enligt 4 § skall endast ingå så stor del av varje arbetstagares stor del av varje arbetstagares sjukpenning som svarar mot den sjukpenning som svarar mot den inkomst av anställning enligt 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om arbetstagaren enligt C 6 kap. 7 § allmän försäkring som arbets- tagaren har hos arbetsgivaren. för en arbetstagare enligt 13 § första stycket 2 eller andra stycket C 3 kap. 19 § 2 eller 20 § (1991:1047) om sjuklön, ning, för den tid beslutet om den tid beslutet om hög- högriskskydd gäller, inte med- riskskydd gäller, inte medräknas i underlaget beräknat enligt 4 §. enligt 4 §. Denna lag träder i kraft . SFB medför behov av följdändringar i ett stort antal lagar. Vi har därför gjort en omfattande sökning i SFS efter dels hänvisningar i gällande författningar till nu gällande socialförsäkringslagar, dels olika termer. I de flesta fall är det fråga om helt okomplicerade anpassningar som inte behöver kommenteras närmare. inne- bär våra förslag till följdändringar emellertid tolkningar av gällande rätt som det finns anledning att kommentera. 8.2Lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelser I 15 § femte stycket lagen (1967:531) om tryggande av pensions- utfästelser, lagförslag 11, anges att gottgörelse för avgift för allmän tilläggspension får avse den del av avgiften som kan anses hänföra sig till lön eller annan ersättning åt person vilken omfattas av stiftelsens ändamål. Enligt E 3 kap. 3 § SFB utgör tilläggspension och inkomstpension tillsammans inkomstgrundad ålderspension. Vi kan inte finna något skäl till varför gottgörelse skall få göras endast för avgift som hänför sig till tilläggspension men inte för in- komstpension. Vi föreslår därför att gottgörelse skall få ske för avgift till försäkring för inkomstgrundad ålderspension. 8.3Skadeståndslagen (1972:207) I 5 kap. 3 § skadeståndslagen (1972:207), lagförslag 18, finns huvud- principen i svensk rätt i fråga om samordning mellan å ena sidan skadestånd och å andra sidan socialförsäkringsförmåner och an- ställningsförmåner när de avser ersättning för samma förlust. är endast beträffande förmåner som lämnas med anledning av inkomstförlust eller förlust av underhåll som samordning kan komma i fråga enligt denna paragraf. Samordningen innebär att skadeståndet i princip minskas med socialförsäkringsförmånen/an- ställningsförmånen. Principen kommer till uttryck även i 20 kap. 7 § AFL och 6 kap. 7 § LAF (jfr även prop. 1994/95:229 s. 18). Det bör i detta sammanhang påpekas att det av gällande författ- ningstext i 5 kap. 3 § SkL inte klart framgår om förmåner enligt EPL omfattas av samordningsbestämmelsen. Bestämmelserna om efterlevandepension fanns tidigare intagna i AFL eller i övergångs- bestämmelser till den lagen. Efterlevandepensionsförmånerna om- fattades då av samordningsbestämmelsen i 5 kap. 3 § SkL. Bestäm- melsen ändrades dock inte i samband med att bestämmelserna om efterlevandepension fördes över till EPL. Någon rimlig anledning till att bestämmelserna om efterlevandepension och efterlevande- stöd till barn enligt EPL inte skall omfattas av regleringen i 5 kap. 3 § SkL står dock inte att finna. Underlåtenheten att ändra be- stämmelsen framstår därför som ett förbiseende. Vårt förslag till hur SFB skall konstrueras innebär att 5 kap. 3 § SkL behöver ändras. De ändringar vi föreslår innebär att bestäm- melsen anpassas till vilka socialförsäkringsförmåner som enligt vårt förslag omfattas av SFB och den terminologi som vi använder i SFB. Några materiella förändringar är, förutom såvitt avser efter- levandepension och efterlevandestöd, inte avsedda. 8.4Sekretesslagen (1980:100) Ändringarna i sekretesslagen (1980:100), lagförslag 31, innebär i huvudsak endast följdändringar till SFB. När det gäller termino- login vill vi påpeka att hänvisningar i sekretesslagen till reglering i annan lagstiftning normalt utformas så allmänt att de författningar som finns skall kunna ändras eller ersättas utan att detta be- höver sätta några spår i sekretesslagen (jfr prop. 1979/80: 2 Del A s. 71–72). Mot denna bakgrund har i 7 kap. 7 § sekretesslagen ut- trycket lagstiftningen om allmän försäkring, allmän pension, arbets- skadeförsäkring eller handikappersättning och vårdbidrag eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild ersatts med lag- stiftningen om socialförsäkring eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild. Vi gör alltså ingen direkt hänvisning till SFB. 8.5Lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Av C 7 kap. 2 § SFB följer att sjukpenninggrundande inkomst som huvudregel skall fastställas endast i samband med att den försäk- rade begär att få en förmån som beräknas på grundval av hans eller hennes sjukpenninggrundande inkomst. I 3 § samma kapitel anges dock att på begäran av en försäkrad skall fast- ställa hans eller hennes sjukpenninggrundande inkomst även när något ersättningsärende inte är aktuellt. Den situation som regleras i 4 § lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom riks- dagen, dess myndigheter och organ, lagförslag 47, utgör ett exempel på när det finns anledning för att fastställa en sjukpenninggrundande inkomst trots att inte något ersättnings- ärende enligt SFB är aktuellt. 8.6Lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Ändringarna i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt förutom- lands bosatta, lagförslag 52, innebär i huvudsak endast följdänd- ringar till SFB. Liksom där har bestämmelser avseende pensioner som regleras i EPLP förts över till övergångsbestämmelserna. 8.7Lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader I samband med en ändring i lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader har en hänvisning i 4 § första stycket denna lag blivit felaktig. Hänvisning görs således till 2 kap. 10 och 10 a §§ AFL i stället för rätteligen till 20 kap. 10 och 10 a §§ AFL (jfr SFS 2004:825 och prop. 2003/04:152 s. 157). Vi har utformat lagförslag 57 med utgångspunkt i den avsedda lydelsen. 8.8Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Enligt B 4 kap. 2 § SFB består föräldrapenningsförmåner av dels föräldrapenning, dels tillfällig föräldrapenning. Den föreslagna ter- minologin föranleder att uttrycket föräldrapenningförmån enligt AFL i 13 a och 17 §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (), lagförslag 75, ersätts av uttrycket föräldrapenningsförmån. I den nuvarande lydelsen av 20 § anges bl.a. att dagpenning inte får lämnas för tid under vilken den sökande får föräldrapen- ning enligt AFL. Vi föreslår att uttrycket föräldrapenning enligt AFL ersätts av föräldrapenning enligt socialförsäkringsbalken. Skälet till detta är att det enligt B 6 kap. 2 § SFB krävs att den försäkrade avstår från förvärvsarbete för att han eller hon skall kunna få tillfällig föräldrapenning. Detta innebär att om den för- säkrade får ersättning enligt kan rätt till tillfällig föräldra- penning inte komma i fråga. Någon särskild bestämmelse härom behövs inte. 8.9Skattebetalningslagen (1997:483) Ändringarna i skattebetalningslagen (1997:483), lagförslag 76, inne- bär i huvudsak endast följdändringar till SFB. Någon särskild övergångsbestämmelse avseende 5 kap. 3 § har inte ansetts nöd- vändig då detta endast är en beskrivning av överenskommelsens karaktär. Ändringarna i 22 kap. 12 § har samband även med in- rättandet av , eftersom nuvarande lydelse inte ändrats vid det tillfället. 8.10Lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Ändringarna i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, lagförslag 78, avser till stor del endast följdändringar till SFB. I den nuvarande lydelsen av 2 § 5 nämns livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen. Livränta till den skadade regleras i balken i C 22 och 23 kap. Dessa regler är också tillämpliga på ersättning från personskadeskyddet och krigsskadeersättning i C 24 och 25 kap. Hänvisningen har därför ändrats till att avse livränta enligt C 22–25 kap. SFB. Punkten 6 i samma paragraf har utelämnats eftersom delpension inte längre lämnas när SFB skall träda i kraft. I 6 § finns vissa bestämmelser om beräkningen när en livränta till en arbetsskadad har samordnats enligt 6 kap. 1 § LAF med efter- levandepension. För sådan samordning krävs att förmånerna avser samma skada. I paragrafen fanns tidigare ytterligare samordnings- Den samordningssituation som kvarstår i paragrafen kan aldrig inträffa, eftersom livränta till den skadade och efterlevandepension inte kan lämnas på grund av samma skada. 8.11Lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om SFB är enligt vårt förslag inriktad på materiella bestämmelser om olika förmåner. Vi anser därför att bestämmelserna i 15 kap. 2 § LIP om tillsyn över PPM bättre hör hemma i PPML, lagförslag 79, än i SFB. 8.12Inkomstskattelagen (1999:1229) Ändringarna i inkomstskattelagen (1999:1229), lagförslag 86, inne- bär i huvudsak följdändringar till SFB. En fråga om en justering av nuvarande lagtext har emellertid uppkommit såvitt avser 28 kap. 9 §. Enligt den paragrafen får avdrag för arbetsgivares pensions- kostnader göras för en högre pension än i normalfallet om den överskjutande pensionen är avsedd att ersätta tilläggspension en- ligt LIP. Bestämmelsen tillkom 1978 (prop. 1977/78:64, bet. 1977/78:SkU46, SFS 1978:187) och motiverades med bortfall av pensionsförmåner vid exempelvis utlandstjänstgöring eller förtids- pensionering. Ursprungligen hänvisades till tilläggspension enligt AFL. Under de olika stegen i samband med reformeringen av ålderspensionerna ändrades hänvisningen till att avse även LIP och sedan togs hänvisningen till AFL bort. Såvitt vi har kunnat finna diskuterades inte vid något av dessa tillfällen frågan om regeln borde avse även de nya former av inkomstgrundad ålderspension som infördes genom reformen. Något skäl till att regeln inte skulle omfatta även de nya formerna har vi inte kunnat finna. Vi föreslår därför att den i fortsättningen skall gälla all inkomstgrundad ålders- pension. Det kan påpekas att de som får pension endast i form av tilläggspension, födda eller tidigare, är minst när SFB träder i kraft. Bland dem som får såväl tilläggspension som inkomstpension, födda –1953, med minskad andel tilläggspen- sion för varje årgång är de som får större delen av sin pension i form av tilläggspension i 65–70-årsåldern. Det kan därför finnas anledning att överväga frågan tidigare än vad som är möjligt i an- slutning till SFB. 8.13Lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter Ändringen i 4 § 3 lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter, lagförslag 90, innebär endast följdändring med anledning av för- slaget till SFB. I 4 § har även en ny punkt 6 lagts till som närmast motsvaras av 1 § lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m. (LEF). Tillägget är en följdändring med anled- ning av förslaget till SEL och visar att sjukförsäkringsavgiften finansierar även rådgivning enligt 7 § SEL eller motsvarande råd- givningsverksamhet som bedrivs av staten. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. 82.Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. 83.Kärnavfall – kostnader och finansiering. 84.En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. 85.Tillsyn på försäkringsområdet. 86.Ägaransvar vid trafikbrott. Premiepensionssparande på rätt kurs. 88.Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. 89.Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. 91.Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . 92.Styrningen av insatsförsvaret. 93.Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi –en samlad förvaltning med politisk styrning. 94.Kunskap för biologisk mångfald –inventera mera eller återvinn kunskapen? 95.Nyttiggörande av högskole- uppfinningar. 96.En effektiv förvaltning för insats- försvaret. 97.När en räcker. Mastdelning för miljön. 98.Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. 100.På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. 101.Utan timplan – för målinriktat lärande. 102.Utan timplan – forskning och ut- värdering. 104.Sverige och – granskning och förslag. Del 1 Huvudrapport.