sou · GTB390d3 · 2006-01-01 00:00:00 — När den dåvarande kommissionären svarade på en fråga om en lagändring skulle vara ett brott mot om ömse- sidig respekt, var han väldigt tydlig. Tvärtom, har rätt att stifta en ny lag och att ge möjligheter för kvinnor från andra länder att få sådan vård. Det utgör inget brott mot EG:s grundläggande regler. Att kvinnor i andra EU-länder inte kan åka till för att göra abort beror inte på EG-reglerna utan på vår egen lagstiftning. Det är den som vi överväger att ändra, underströk dagens moderator och utredaren . Frågan om skillnaderna i de nederländska och svenska abort- siffrorna kommenterades av publiken. Att abortsiffrorna i är nästan dubbelt så höga, trots att lagstiftningen är ungefär den- samma i de båda länderna, kan bero på olika sätt att redovisa abort. Innan fri abort infördes i fanns det en tradition att utföra en sorts menstruationsreglering, en metod att med plaströr suga ut livmoderns slemhinna och en eventuellt påbörjad graviditet. Metoden liknar den som utförs vid mycket tidig kirurgisk abort. Men ingreppen bokfördes aldrig som abort i statistiken. Statistik är komplicerat, framhölls hur viktigt det är att göra internationella jämförelser, exempelvis görs betydligt färre tonårsaborter i än i och . Även återkom till frågan om statistik. Ett grundproblem när man diskuterar illegala aborter är att siffrorna bygger på uppskatt- ningar. Det försvårar debatten och leder till att den ibland i stor utsträckning kommer att handla om vems/vilka siffror som ska anses trovärdiga. Men den osäkerheten får man acceptera och för- lita sig på den sakkunskap som finns. En frågeställare ville veta om EU hade fastslagit någon form av moralisk rätt, dvs. fastställt vad som är moraliskt riktigt, när länder som och getts moraliska undantag. Och finns den rätten i så fall dokumenterad? Beskeden från flera av föredrags- hållarna var att något sådant ställningstagande eller dokument inte finns. Diskussionerna fördes i samband med medlemsförhand- lingarna och och så kallade moraliska undantag är inget avtal utan löften om att ländernas lagar inte ska påverkas. , docent i idéhistoria, och I utfördes mellan 10 000 och 24 000 illegala aborter enligt statliga utredningar. Av historien kan vi lära oss att kvinnor gör abort oavsett om det är tillåtet eller inte. Alla slags kvinnor gör abort, inte enbart unga, ensamstående eller utsläpade. Kvinnor reser för att få abort, i ett modernt samhälle troligen mer . är abortfrågan politisk och internationell på ett sätt som den knappast har varit tidigare. Det är en vanlig uppfattning att kännetecknas av ökad liberalisering i abortfrågan, från förbud till frihet, från straff- tänkande till rättighetstänkande. Den bilden är riktig på många sätt, men den kan också utmanas och problematiseras. Synen på abort och straffen som utmätts har skiftat under historiens gång. Idén om att livet börjar vid befruktningen är gammal och går tillbaka ända till antiken, men har haft sällskap av andra uppfattningar. I svensk lagstiftning infördes den . stadgades dödstraff för fosterfördrivning (bälgmord). Men rättsfallen var få och det är osäkert om en kvinna någonsin avrättats. bestraffades en kvinna endast efter kvick- ningen (de första fosterrörelserna). Med andra ord fanns, i liksom i många andra länder, en acceptans för tidiga aborter. Det är dock inte säkert att kvinnorna själva uppfattade det som abort att exempelvis inta sävenbomsolja, det sågs som ett sätt att reglera menstruationen. Utifrån liberalare lag kunde kvinna och abortör/med- hjälpare få fängelse, och rättsfallen blev fler. En möjlig förklaring är att antalet illegala aborter faktiskt ökade och att aborter blev synligare i samhället, exempelvis genom annonser i pressen för sprutor och sonder. En annan förklaring är en ökad problema- tisering av aborter från samhällets sida. Det fanns hos många en förståelse för att kvinnor i nöd gjorde vad de kunde för att slippa fler barn. fick kvinnor som dömdes för abort endast villkorlig dom. Men aborterna skulle ändå motarbetas. Man talade om abortmentalitet, orsakad av tidens materialism och egoism, att kvinnor inte förstod eller smet undan sin modersplikt. Abortörerna bestraffades med fängelse och det bedrevs propaganda mot dem. förbjöds upplysning om preventiv- medel . togs abortfrågan upp på allvar i den politiska debatten. Krav på lagändring restes från kommunister i riks- dagen, feministiska läkare och det socialdemokratiska kvinnoför- bundet, och från bland andra det nybildade . föreslog den socialdemokratiske justitieministern att abort skulle få utföras av humanitära, eugeniska eller sociala skäl. Medicinskt berättigad abort var redan praxis. Förslaget, som gick på linje, av- styrktes dock i lagrådet 1935. Det kontroversiella i förslaget var att abort skulle tillåtas på social indikation. Att förslaget inte gick igenom väckte starka protester. fylldes tidningarna av artiklar om aborthärvor, om avslöjade abortörer, om döda och skadade kvinnor. Mellan 10 000 och 24 000 illegala aborter utfördes enligt statliga utredningar. Men uppgifterna är osäkra. avled i genomsnitt en kvinna efter illegal abort. Berlinresor var en utväg De illegala aborternas historia är av naturliga skäl dunkel. Det vi vet, vet vi framför allt genom rättegångshandlingar, statistik och sjukhusjournaler. Men de allra flesta illegala aborter har inte lämnat några spår i källmaterialen. Många gick bra trots tidens retorik om snikna och snuskiga kvacksalvarabortörer och farliga aborter. En del kvinnor reste utomlands, Berlinresor var ett begrepp . I avslöjades storabortören som upp- trädde som läkare med klinik och allt. Han åtalades för hundratals illegala ingrepp, med över 150 kvinnor. var troligen en av skickligaste abortörer . Men han var inte läkare. Han hade arbetarbakgrund och sexårig folkskola bakom sig. Olofssonaffären visar att abortörer som inte var läkare kunde vara skickliga och att det inte bara var utsläpade, fattiga flerbarns- mammor eller övergivna, unga kvinnor som gjorde illegal abort. Till honom kom medelklassens kvinnor. Majo- riteten av de åtalade var gifta eller förlovade och . Det var kvinnor som inte ville ha barn eller som önskade skjuta upp sitt barnafödande på grund av yrkesarbete. Om detta talades det knappast alls, antagligen för att det stred mot tidens ideal. Kvinnlighet var starkt kopplat till moderskap. 1930-talets människosyn slår igenom i abortlag Befolkningsfrågan var central . Hotbilden var den låga nativiteten och de undermåligas reproduktion, det vill säga att medborgare med förmodat goda arvsanlag skaffade få barn medan de med förmodat dåliga anlag fick många. , som tillsattes 1935, fick även abort- frågan på sitt bord. Dess förslag var i princip det som antogs av 1938, första abortlag som accepterade vissa aborter. kunde en kvinna ansöka om abort på medicinsk, humanitär, eller eugenisk indikation. Eftersom abort redan utfördes på medicinsk indikation och de humanitära aborter- na var få, innebar lagen i praktiken att eugeniska aborter började göras. Ofta på villkor att kvinnan steriliserade sig. Abort accepte- rades inte av sociala skäl, om kvinnan var bostadslös, arbetslös, fattig eller ensamstående (vanära). Tanken var att det sociala reformarbete som planerades skulle avhjälpa behoven. Efter lagens tillkomst utfördes mellan 440 och 700 aborter . Legaliseringen av abort fick därmed liten effekt på de illegala. Kvinnor fortsatte att göra illegala aborter, och ökade de troligen ännu mer. Om det vittnade tidens läkare, liksom att fler åtalades för abort. Krav på fri abort en chock infördes en socialmedicinsk indikation som tog hänsyn till vad ett barn skulle innebära för kvinnans framtida kroppsliga och själsliga krafter. Ett abortförebyggande arbete startade. Speciella abortkuratorer skulle informera om samhällets stöd för att förmå kvinnor att föda i stället för att göra illegal abort. De skulle också hjälpa kvinnorna med vad som uppfattades som tillräckliga skäl för blev Medicinalstyrelsen mer restriktiv med tillstånd till abort. var de legala aborterna drygt 6 000 , åren runt 1960 cirka 3 000. Hur många de illegala aborterna var finns inga säkra uppgifter om. Med ökad välfärd, bättre hälsa, ökat stöd för mödrar och barn liksom tillgängliga preventivmedel antogs behovet av abort minska. När krav restes 1963 på att släppa aborten fri var det en chock för många. Som skäl anfördes kvinnans frihet, hennes rätt att bestäm- ma över sitt liv och barnets rätt att vara önskat. Frihetsargumentet var nytt. uppfattades abortfrågan främst som en social eller medicinsk fråga. Det kontroversiella kravet kom från liberala och socialdemokratiska ungdoms- och studentorganisationer och de flesta partier och organisationer tog till en början avstånd. Först i efterhand blev det en kvinnofråga. Så inträffade den så kallade Polenaffären. Det hade kommit till polisens kännedom att svenska kvinnor åkte till där abort var legalt och gjorde abort. Åtal förbereddes, polisen gjorde hus- rannsakan hemma hos den ungliberala redaktören , som förmedlat uppgifter om resor och adresser till polska gyne- kologer. Affären fick stort utrymme i media, opinionen svängde och regeringen gav de inblandade åtalseftergift. Hur många kvinnor som reste till är okänt. Hans Nestius själv uppskattade att cirka 1 000 kvinnor hade hört av sig till honom med förfrågningar. Unga kulturradikaler gick i spetsen för fri abort. Traditionella kvinnoorganisationer liksom även dåtidens var ambivalenta. För den nya kvinnorörelsen Grupp 8, bildat , var fri abort ett centralt krav. efter Polenaffären tillsattes den statliga utred- ning som 1971 lade fram sitt betänkande och som, efter ytterligare debatt, resulterar i att fri abort införs i efter beslut i 1974. , Professor i praktisk filosofi vid uni- versitet, sakkunnig i Utifrån moraliska aspekter är det svårt att dra några bestämda slutsatser om rätt och fel i synen på abort i individuella fall. Men det är viktigt att hålla isär olika aktörer och frågor. För den gravida kvinnan är frågan om hon ska göra abort eller inte. För politikerna hur en viss samhällsreglering ska utformas. Det leder till olika typer av handlingar med olika konsekvenser. Det finns flera olika handlings- alternativ och frågor om den svenska abortlagstiftningen ska ändras. Kan det någonsin, och i så fall under vilka omständigheter, vara rätt att göra abort? Eller vilka regleringar, om några, bör samhället ha med avseende på abort? Det finns inga slutgiltiga svar på frågorna. Vilken övergripande moralisk hållning man än utgår från är det svårt att dra några specifika slutsatser i det enskilda fallet. Hand- lingsalternativen ser olika ut för olika aktörer: Den gravida kvin- nan, sjukvårdspersonal och andra (kvacksalvare), politiker och i slutändan, i demokratiska länder, väljarna. Det är viktigt att hålla isär de olika aktörerna och frågorna. Hur man än besvarar den ena frågan så är svaret inte givet på den andra. Även om man anser att aborter är problematiska eller till och med fel, så följer inte automatiskt att de ska vara förbjudna i lag. Ett argument kan exempelvis vara att ett förbud gör en ond sak värre. Eller omvänt, att även om man anser att aborter är för- hållandevis oproblematiska så följer inte automatiskt att de ska vara tillåtna. Det kan finnas andra skäl att förhålla sig restriktivt ur samhällets synvinkel, exempelvis ekonomiska. För att komma fram till ett handlingsalternativ kan resone- föras utifrån olika premisser. Endera att samhällets regle- ringar och politik ska försöka förverkliga de moraliska ideal som man tycker är viktiga. Då blir resonemangen pragmatiska, som att aborter utförs även om det är förbjudet. Eller att det viktiga med politiken är att den uttalar moralen, snarare än att den förverkligar moralen. Det är ett mer symboliskt/fundamentalistiskt sätt att för- hålla sig till grundfrågorna. Båda förhållningssätten förekommer. Ståndpunkter för och emot Frågan om det är rätt eller fel att göra abort kan besvaras utifrån olika abortetiska positioner. Den konservativa är att abort alltid är fel, utom kanske om kvinnans liv står på spel. Den liberala att abort alltid är rätt om kvinnan önskar det och inga andra starkt vägande skäl talar emot, som medicinsk säkerhet. Däremellan finns mode- rata positioner med en generösare hållning än den konservativa utan att gå så långt som den liberala. En variant är att framhålla flera undantag än enbart risken för kvinnans liv som skäl att tillåta abort, som kvinnans allmänna hälsa, våldtäkt eller ofrivilliga gravi- ditet. En annan variant är att sätta en tidsgräns för abortens genom- förande. Därutöver finns ytterligare positioner. Den radikala går längre än den liberala och står för att det ibland är fel att inte göra abort. Den extrema (teoretisk numera) positionen att det i vissa fall kan vara rätt att göra abort mot kvinnans vilja. Argumentationen blir olika utifrån olika förutsättningar. Utgångs- punkten för argumenten om fostret står i centrum är att det finns en egenskap, som är sådan att om en varelse har den så är det fel att döda denna varelse. Finns det absoluta gränser för när fostret får denna egenskap eller finns det grader av egenskapen? Det är ett problem för alla kriterier utom för det rent biologiska (homo sapiens), som däremot är mest tveksamt ur moralisk synvinkel. Men hur drar man gränsen för när fostret kan anses ha en själ, ett medvetande/känner smärta, har förnuft/själsliga förmågor eller självmedvetande? Om egenskapen ökar gradvis borde det rimligen också reflekte- ras av dess moraliska betydelse. Det blir i så fall mer moraliskt allvarligt att döda någon med exempelvis en högre grad av med- vetande än att döda någon med en lägre grad. Men då blir nästa fråga varför diskussionen bara ska gälla fostret, egenskaperna kan ju innehas också av andra individer. Det kan då finnas andra konsekvenser än bara dödandet som är viktiga att reflektera över ur moralisk synvinkel och som blir rele- vant i en abortsituation. Det blir således ännu svårare att argu- mentera när fostret är en av flera: Fostret har viss moralisk betydel- se liksom andra med moralisk betydelse; barnet som fostret kan utvecklas till, kvinnan, mannen, andra möjliga barn, sjukvårdsper- sonalen, samhället och hela världen. Alla parter med olika intressen måste vägas mot varandra. Ingens intresse förmår uppväga någon annans utan det krävs kombinationer av argument. Om vi tar det enkla, att en kvinna inte har planerat att bli gravid. Är det ett tillräckligt argument för att det ska vara rätt att göra abort? Inte nödvändigtvis, kvinnan kanske skulle ändra sin inställning under graviditetens gång. Så finns också de som hävdar att det enbart är kvinnans intresse som spelar roll och att de andras argument därför har försvinnande liten betydelse. Mitt budskap är att oavsett argumentationsmodell är det svårt att dra bestämda slutsatser. Det går bara att komma fram till en entydig uppfattning utifrån förenklade resonemang. Abortetik och internationell politik I förbehåller vi oss rätten att stifta våra egna lagar, som tillåter handlingar som kan vara förbjudna i andra länder. Det är lagar som tillämpas även på tillfälliga besökare i landet. Andra länder gör likadant. Men det gäller endast lagar som tillåter en handling (negativ rätt). Men den svenska abortlagen är inte en sådan lag, den är också knuten till vårt välfärdssystem. Lagen inte bara tillåter abort, den ger kvinnan rätt att få sin abort utförd på ett allmänt sjukhus (positiv rätt). Det kan jämföras med , som också tillåter abort (negativ rätt). Men även om tillhandahåller hjälp med aborter är den rätten inte inskriven i lag. Kvinnor som kommer från ett EU-land kan alltså göra abort i , det är tillåtet, men aborten görs privat. Hur ska vi prioritera? Ska en svensk lagändring innebära negativ rätt till abort för utländska kvinnor, som i , eller ska kvinnorna också få tillgång till den offentliga hälso- och sjukvården? Det går att analysera frågan utifrån olika argument: Svar 1: nej bara de som är bosatta i riket ska ha rätt att nyttja offentlig vård i . Det är vad som sägs i den nuvarande svenska abortlagen. Svar 2: ja om de själva betalar. Kvinnorna får inte rätt till den offentliga hälso- och sjukvården, men kan utnyttja att abort är Det förutsätter privata mottagningar eller att landstingen tar betalt. Då blir argumentet att skydda svensk välfärd. Svar 3: ja efter särskild prövning. Är argumentet att undvika abort- turism, måste en kvinna kunna visa att hon bor i ett land som inte tillåter abort. Kommer kvinnan från ett land som tillåter abort, men väljer för att abort är billigare här, då kanske man inte skulle tillåta abort av det skälet. Även här är syftet att skydda svensk välfärd. Svar 4: ja på samma villkor som svenska kvinnor enligt en soli- daritetsprincip, ungefär som att utländska turister som saknar för- säkringsskydd har rätt till akutsjukvård. En ytterligare faktor är hur andra länder ser på abort ur moralisk och politisk synvinkel. Kan ett ändrat svenskt beslut leda till inter- nationella komplikationer som är viktiga att ta hänsyn till? Det är viktigt att göra en vettig riskanalys. Jag har personligen ingen som helst aning om i vilken mån detta skulle utgöra en komplikation eller inte. Men i analysen skulle man kunna använda förhållandet mellan och som modell, som det inte är riktigt jämförbart med eftersom lagstiftningarna inte är riktigt densamma. Frågan om fostrets möjligheter till extrauterint liv som argument för att bestämma en övre gräns för abort debatterades. Det finns ingen moralfilosofisk argumentation att bygga ett ställningstagande på, anser . När man diskuterade den svenska gränsdragningen influerades beslutet i hög grad av diskussioner med i första hand läkarkåren. Gränsen bestämdes utifrån hälso- och sjukvårdspersonalens situation att ena dagen försöka rädda livet på ett , för att ta livet av ett annat lika gammalt. Alla höll inte med om att det var en praktiskt motiverad gräns. I svensk lagstiftning finns en grundläggande princip, som uttrycker en grundläggande moralisk norm, att det är fel att döda. Abort- lagens övre gräns vilar då på en princip som är stadfäst i den svenska lagstiftningen, nämligen att det rör sig om enskilda indi- vider med självständig existens. Det som benämns extrauterin livs- duglighet, att fostret har förmåga att självständigt existera, är en När man sänkte abortgränsen, från början av graviditets- vecka 28 till vecka 22, och i praktiken till vecka 18, är det ett uttryck för en grundläggande etisk ståndpunkt. I sin kommentar framhöll att han aldrig sett den ståndpunkten försvarad i den abortetiska litteraturen. Tvärtom är den väldigt problematisk, är inte ensamt om att sätta en övre gräns. Om förmågan att utan assistans kunna leva utanför någon annans kropp, ska vara kriteriet för när man får/inte får döda hur ska man då förhålla sig till andra individer som för sin över- levnad är beroende av andra? Det är stora problem med en sådan grundläggande moralisk princip. Däremot höll med om den första analysen, att lagstiftningen bygger på principen att det är fel att döda. Utgångs- punkten för hela abortdiskussionen är att vi ser väldigt allvarligt på dödandet, och abort är en situation som ger utrymme för att döda. Och inom vilka gränser? I kan en kvinna exempelvis få abort när fostret har passerat gränsen för livsduglighet om man konstaterar någon mildare form av fosterskada. Antal aborter, abortmetoder och praxis i , Professor emeritus, kvinnokliniken vid , sakkunnig i rättsliga råd Det är ovanligt att utländska kvinnor söker abort i . Den svenska abortlagen är mycket restriktiv när det gäller utländska kvin- nors möjligheter att få abort. Av 75 utländska kvinnor som sökte abort fick 67 sin ansökan beviljad (2003). Alla sex kvinnor som kommit till enbart för att söka abort fick avslag. Om abortlagen ändras är det viktigt att inte bara välbeställda kvinnor kan söka sig hit. Kost- naderna får inte bli ett nytt hinder. Under hela mitt professionella liv har jag bedrivit forskning för att utveckla bättre abortmetoder som är skonsammare för kvinnan. Man kan tycka att det skulle vara ett okontroversiellt forsknings- område, men så är det inte. Det förefaller finnas en uppfattning att aborter ska vara så besvärliga, så påfrestande, så smärtsamma som möjligt för kvinnan. Det är tänkvärt att överväga . En av de stora fördelarna med en liberal abortlag, som inte kräver väntetider och utredningar, är att aborterna kan utföras . Tidiga aborter minskar risken för komplikationer, abortmetoderna är betydligt enklare än senare under graviditeten och behandlingen kan ske i öppen vård. Mellan 30 000 och 35 000 aborter Sedan den svenska abortlagen infördes har antalet aborter varierat mellan 30 000 och 35 000 . Undantag är med drygt 37 000 aborter. Det innebär att en graviditet av fyra slutar som abort. De allra flesta aborter, 93 pro- cent, görs före utgången av graviditetsvecka 12. Få aborter görs efter vecka 18, av samtliga aborter (2003). Om graviditeten överskrider måste kvinnan söka tillstånd hos rättsliga råd. För att få aborten beviljad krävs synnerliga skäl. Dessa var för fosterskada (), sjukdom hos kvinnan () och psykosociala skäl, som miss- bruk, kriminalitet, asocialitet eller mycket unga flickor (38 pro- Övre gränsen för abort är fostrets livsduglighet, som anges till utgången av graviditetsvecka 22. Det är ovanligt att utländska kvinnor söker abort i . Abort- lagen gäller endast svenska medborgare eller utländska kvinnor som stadigvarande bor i . Till denna grupp hör också flyktingar och invandrare som väntar på besked om uppehållstillstånd. Övriga utländska kvinnor, oberoende av graviditetens längd, måste söka tillstånd till abort hos rättsliga råd och det måste finnas särskilda skäl för att abort ska beviljas. ansökte 76 utländska kvinnor om abort, de allra flesta under tidig graviditet. Av dessa fick 67 bifall, 8 avslag och i ett fall fick kvinnan missfall innan ärendet behandlades. Flest ansökningar kom från kvinnor från (15) och (9). Vid ansökningstillfället var graviditeten i medeltal och . Av de 67 kvinnor som fick bifall hade 11 passerat graviditets- vecka 12. De vanligaste skälen till att abort beviljades var att kvinnorna hade en svensk man och att graviditeten tillkommit i . Även kvinnor som blivit gravida utomlands, men med svensk man, fick aborten beviljad. Studier i var också ett godkänt skäl, samt- liga sju kvinnor som studerade här och som blivit gravida här med utländsk man fick aborten beviljad. I fyra ärenden, där kvinnorna inte blivit gravida i och med utländska män, bedömde rättsliga råd att det fanns andra särskilda skäl och beviljade abort. De flesta kvinnor som fick avslag, 6 av 8, hade sökt sig till för att få abort då man hade vänner eller släkt här. Det framgick av ansökan att kvinnan hade blivit gravid utomlands och att mannen inte var svensk. Avslag fick också ett gift par från på besök i . Kvinnan blev sannolikt gravid under vistelse här men skälet till abortansökan att man inte orkade med fler barn ansågs inte tillfyllest. Avslag fick också en kvinna från med svensk pojkvän där det var osäkert on kvinnan blivit gravid i eller i hemlandet. Skonsammare tekniker ju tidigare aborten sker Vid tidiga aborter sker behandlingen i öppen vård. Medicinsk abort utförs . Den efterliknar det spontana missfallet. Kvinnan tar först ett piller med antiprogesteron som förbereder livmodern för värkarbete (progesteron är kroppens graviditets- bevarande hormon). tar hon ett prostaglandin- preparat, som stimulerar värkarbetet. Det sker vanligen på sjukhus för bättre övervakning och smärtlindring, även om tillåter att det sker i hemmet. Ett krav är att efterkontroll görs för att bedöma behandlingsresultatet. Kirurgisk abort, vakuumaspiration, utförs . Den görs antingen i narkos eller med lokalbedövning. och moderkaka sugs ut sedan livmoderhalskanalen vidgats med metall- stift. Själva ingreppet tar . Patienten går hem efter avslutat ingrepp.