sou · GTB3113 · 2006-01-01 00:00:00 — räckligt för att miljökvalitets- verket och SGU samt annan De myndigheter och kom- kommuner som berörs av Ansvar för beslut om miljökvalitetsnormer Regeringen får besluta om miljökvalitetsnormer men är skyldig att göra så endast när detta följer av EG-rätten. är det regeringen som beslutat om miljökvalitetsnormer medan Natur- vårdsverket har haft i uppdrag av regeringen att ta fram underlag för beslut om normer. Enligt vattenförvaltningsförordningen är vattenmyndigheterna ansvariga för att besluta om kvalitetskrav för Reglering av åtgärdsprogram i vatten, vilket får anses avse eller åtminstone inkludera miljökvali- tetsnormer. Enligt förordningen om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten har respektive i dessutom möjlighet att i vissa fall föreskriva om riktvärden för vattenkvalitet. Ansvar för att miljökvalitetsnormer inte överträds Ansvaret för att miljökvalitetsnormer inte överträds ligger på riks- dag och regering som genom olika typer av styrmedel indirekt påverkar miljökvaliteten. Dessutom har myndigheter och kommuner ett direkt ansvar för att säkerställa att miljökvalitets- normer uppfylls vid alla former av tillståndsprövning, tillsyn, med- delande av föreskrifter samt iaktta normerna vid planläggning och planering. Alla myndigheter som hanterar dessa uppgifter skall i varje enskilt ärende se till att högsta möjliga hänsynskrav ställs för att miljökvalitetsnormerna skall kunna uppnås och bibehållas. Hur höga krav som skall ställas framgår av lagstiftningen. Vid prövning och tillsyn enligt är det balkens hänsynsregler som blir avgörande. Av 5 kap. 3 § framstår det som att myndigheter och kommuner endast skall säkerställa miljökvalitetsnormer i de ärenden som redan hanteras enligt och till den kopplad lagstiftning, exempelvis vid prövning eller tillsyn. De olika myn- digheterna och kommunerna har dock även möjligheter att själva ta initiativ till sådana åtgärder som regleras genom annan lagstiftning (t.ex. att ändra kommunala trafikföreskrifter). Skyldigheter att ta initiativ till sådana åtgärder kan föreskrivas i ett åtgärds- program. Skyldigheten enligt 5 kap. 3 § är inte beroende av om det finns ett åtgärdsprogram eller inte. Ansvar för att åtgärdsprogram upprättas och fastställs Regeringen skall när det behövs eller när det följer av EG-rätten upprätta och fastställa åtgärdsprogram men kan delegera denna uppgift till myndighet eller kommun. I vattenförvaltningsförord- ningen har detta ansvar delegerats generellt till vattenmyn- digheterna som skall upprätta åtgärdsprogram oberoende av om vattenkvalitetsnormerna överträds eller ej. Reglering av åtgärdsprogram i svarande ansvar för att åtgärdsprogram för genomförande av luft- kvalitetsnormer upprättas och fastställs. Kommunerna och Natur- vårdsverket har ansvar för att processen med att ta fram åtgärds- program initieras. Regeringen har också i några fall beslutat att länsstyrelser och kommuner skall upprätta och besluta om åtgärds- program. Ansvar för att åtgärdsprogrammet är tillräckligt ansvarar för att åtgärdsprogrammet är tillräck- ligt för att vattenkvalitetsnormerna skall uppnås. och liksom även andra myndigheter och kommuner har möj- lighet, men inte skyldighet, att begära att regeringen prövar programmet om det under samrådet framkommer att detta inte är tillräckligt. Den myndighet som fastställer ett åtgärdsprogram för genomförande av luftkvalitetsnormer, ansvarar för att programmet är tillräckligt. I dessa fall får inte en annan myndighet begära att regeringen prövar programmet. Ansvar för att åtgärdsprogrammet genomförs Det är inte direkt angivet i lagtexten vilket organ som ansvarar för att kontrollera och genomdriva åtgärder enligt åtgärdsprogram. Enligt 5 kap. 8 § är myndigheter och kommuner inom sina ansvarsområden skyldiga att vidta de åtgärder som behövs en- ligt ett åtgärdsprogram. Vem som skall kontrollera att dessa åtgärder vidtas och hur sådana åtgärder skall genomdrivas är dock oklart. De åtgärdsprogram som regeringen fastställde avseende och är adresserade till respektive länsstyrelse men omfattar även en rad andra aktörer. Det är inte tydligt vem som är huvudansvarig och vad var och en av de olika aktörerna skall göra för att fullgöra sina skyldigheter. I vilken mån åtgärdsprogram inverkar på tillämpningen av PBL redovisas i avsnitt 2.7.6. Reglering av åtgärdsprogram i 2.5Miljökvalitetsnormer som skydd för enskildas hälsa De miljökvalitetsnormer som finns i har i huvudsak tillkommit för att skydda människors hälsa. Som framgår av kapitel 3 medför detta i den mån svenska normer baseras på EG-direktiv att den enskilde genom nationell lagstiftning skall tillförsäkras den föreskrivna miljökvaliteten. Vad kan då den enskilde som berörs av den miljökvalitet som normerna reglerar, göra om dessa inte upp- nås? Finns det instrument för enskilda att tillgripa så att åtgärds- program genomförs? Enskilda kan vända sig till en tillsynsmyndighet med klagomål och begära att åtgärder vidtas. är enligt 5 kap. 3 § skyldig att i vissa situationer agera med hjälp av de instrument de förfogar över. Det är dock inte säkert att dessa är tillräckliga för att miljökvaliteten skall förbättras i sådan mån att miljökvalitetsnormerna uppnås och bibehålls. Beslut av tillsyns- myndigheten kan överklagas till domstol. I de fall överskridandet beror på annat än sådant som tillsynsmyndigheten kan åtgärda kommer överklagandet inte att medföra någon förändring för den enskilde. I den mån miljökvaliteten påverkas av verksamheter med rätts- kraftiga tillstånd är tillsynsmyndigheternas möjlighet att agera enligt 26 kap. begränsade. Omprövning av sådana till- stånd enligt 24 kap. kan endast göras på initiativ av vissa myndigheter och under vissa förutsättningar. Ett beslut att inte begära omprövning av en verksamhets tillstånd eller villkor kan enligt praxis inte överklagas av en enskild. 2.6Åtgärdsprogram – rättsverkan, funktion och innehåll Av förarbetena till framgår att ett åtgärdsprogram är bindande för myndigheter och kommuner men däremot inte för enskilda personer.15 Programmet kan således inte innehålla materiella krav riktade mot enskilda och kan inte heller med bindande verkan styra beslut om prövning, tillsyn m.m. 15 Se prop. 1997/98:45, del 1 s. 260 och 271 samt bilaga 1, s. 463 f. Reglering av åtgärdsprogram i kan åtgärdsprogram få en praktisk betydelse som beslutsunderlag i många ärenden. Att programmet är bindande för kommuner och myndigheter skulle betyda att det kan innehålla materiella krav riktade mot dessa. Om det i ett åtgärdsprogram anges att en viss myndighet, t.ex. skall meddela en viss typ av föreskrifter, så skulle verket således vara bunden av detta krav. En kommun som åläggs att införa särskilda krav på fordon som färdas i en miljözon, skulle på samma sätt vara bunden till detta. Vari den bindande skyldigheten ligger är dock oklart eftersom dessa åtgärder inte mer än undantagsvis kan genomdrivas. Åtgärdsprogrammet är främst ett dokument som samordnar hur myndigheter och kommuner skall genomdriva redan befintliga miljökrav och använda redan befintliga instrument. Programmet är också ett sätt att sprida information om att åtgärder måste vidtas. 2.6.2Kravet på att ta initiativ till att upprätta ett åtgärdsprogram Ett förslag till åtgärdsprogram skall enligt 5 kap. 4 § upprättas av regeringen eller den eller de myndigheter eller kommuner som regeringen bestämmer om det behövs för att en miljökvalitetsnorm skall uppfyllas. För genomförande av miljökvalitetsnormer som föreskrivits till följd av EG-rätten krävs åtgärdsprogram i den omfattning som anges i direktiven. I förarbetena till ges liten ledning till hur behovet skall värderas och vilka kriterier som då skall vara uppställda. Ett skäl för att upprätta ett åtgärdsprogram anges dock vara behovet att samordna nödvändiga åtgärder för flera slags föroreningskällor så att största möjliga effekt nås.16 Generellt kan presumeras att behov föreligger när det inte kan ses som sannolikt att den önsk- värda miljökvaliteten kommer att uppnås med mindre än att åtgärder sätts in. Enligt förordningen om miljökvalitetsnormer för utomhusluft kommer åtgärdsprogram inte till stånd utan en bedömning av behovet. Enligt förordningen har kommunerna ansvar för att kontrollera luftkvaliteten och underrätta och länsstyrelser om det kan antas att en norm kan komma att över- 16 Se prop. 1997/98:45, del 2 s. 49. Reglering av åtgärdsprogram i trädas i en kommun. Har inte tiden för när skall vara genomförd inträtt skall toleransmarginaler ge ledning om risk för överträdande. skall utifrån denna underrättelse bedöma om det finns behov av ett åtgärdsprogram och rapportera till regeringen om sådana behov föreligger. Vilka faktorer som bedöms vara relevanta vid bedömning av behov av åtgärdsprogram beskrivs i planerade allmänna råd och handbok. Regeringen fattar därefter beslut om att förslag till åtgärdsprogram skall upprättas och av vem. I flera av miljökvalitetsförordningarna har regeringen på förhand bestämt när åtgärdsprogram skall upprättas, vilket därigenom blir en obligatorisk uppgift som skall vidtas utan att den enskilda myn- digheten bedömer behovet. Således är vattenmyndigheterna genom vattenförvaltningsförordningen ansvariga för att ta fram och besluta om åtgärdsprogram. Dessa skall därefter omprövas minst . Genom förordningen om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten ges länsstyrelser ansvar för att upprätta och besluta om åtgärdsprogram. Det anges dock inte närmare när ett sådant program skall vara upprättat. Enligt förordningen om omgivningsbuller är det kommuner, väg- verket, , luftfartsverket som före vissa angivna datum skall upprätta åtgärdsprogram. 2.6.3Hur upprättas åtgärdsprogram? Enligt 5 kap. 4 § skall samråd erbjudas myndigheter, kommuner, organisationer, verksamhetsutövare, allmänheten och övriga som berörs av åtgärdsprogrammet. Dessa skall underrättas om denna möjlighet genom kungörelse i ortstidning eller på annat sätt. Möjlighet att lämna synpunkter på förslaget skall finnas . Avseende förslag till åtgärdsprogram för vatten skall vara . Det finns inga närmare regler om hur själva samrådet skall orga- niseras utan detta är upp till den myndighet eller kommun som upprättar förslaget att bestämma. Det betyder bland annat att det inte är säkert att alla de berörda aktörerna träffas . I de fall det rör sig om ett stort antal människor, t.ex. avseende åtgärds- program för vatten, kan det bli fråga om att kombinera olika Reglering av åtgärdsprogram i former för samrådet, t.ex. möten, information på Internet och utställning. En redogörelse för de synpunkter som lämnats under samrådet skall fogas till handlingarna i ärendet. I vattendirektivet poängteras särskilt vikten av att uppmuntra och möjliggöra deltagande i vattenförvaltningen. Detta gäller inte enbart vid upprättande av åtgärdsprogram utan även inför andra typer av beslut såsom vattenkvalitetsnormer och förvaltnings- planer. Detta ställer således särskilda krav på vattenmyndigheternas arbetssätt och innebär mer än att bara ge möjlighet till deltagande. Vattenmyndigheterna måste aktivt möjliggöra deltagande. Direktivet om miljöbedömningar av planer och program har över- förts till svensk rätt genom bestämmelser i 6 kap. . Det krävs en miljöbedömning av och en miljökonsekvensbeskrivning för sådana planer och program som kan antas ha betydande miljö- påverkan (6 kap. 11 § ). I förordningen om miljökonse- kvensbeskrivningar anges vilka planer och program som kan antas ha betydande miljöpåverkan. Det framgår av 4 § i förordningen, att åtgärdsprogram enligt 5 kap. 5 § , som anger förutsättningarna för kommande tillstånd för verksamheter eller åtgärder som anges i bilaga 1 eller 3 till förordningen, skall antas medföra en betydande miljöpåverkan. Detsamma gäller ändringar av sådana program. Inom ramen för en miljöbedömning enligt 6 kap. 11 § miljö- balken skall myndigheten eller kommunen upprätta en miljökonse- kvensbeskrivning. I denna skall identifieras, beskrivas och bedömas den betydande miljöpåverkan som planens eller programmets genomförande kan antas medföra, liksom rimliga alternativ med hänsyn till planens eller programmets syfte och geografiska räck- vidd. Innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen regleras i 6 kap. 12–13 §§ . Miljökonsekvensbeskrivningen samt förslaget till plan eller program skall göras tillgängligt för allmänheten som skall ges skäligt tid att yttra sig över förslaget. Vidare finns en bestämmelse i 6 kap. 15 § om vad som skall gälla om planen eller programmet kan antas medföra betydande miljöpåverkan i annat land. Reglering av åtgärdsprogram i I 6 kap. 16 § krävs att såväl miljökonsekvensbeskriv- ningen som vad som framkommit vid samrådet skall beaktas vid antagande av planen eller programmet. Den myndighet eller kom- mun som beslutat om planen eller programmet skall upprätta en särskild sammanställning av vilken det bland annat skall framgå hur miljöaspekter har integrerats i programmet, hur miljökonsekvens- beskrivningen och synpunkterna vid samrådet beaktats, samt en förklaring varför inte alternativa utformningar av programmet valts. Den beslutande myndigheten eller kommunen skall också följa upp och kontrollera programmets faktiska miljöpåverkan. 2.6.4Vad kan och skall ett åtgärdsprogram innehålla? I ett åtgärdsprogram skall enligt 5 kap. 6 § anges den miljökvalitetsnorm som skall uppfyllas, de åtgärder som behövs för att normerna skall kunna uppnås inom föreskriven tid, vilka myn- digheter och kommuner som skall se till att dessa åtgärder vidtas samt tidsgränser inom vilket detta skall ske. I förordningarna om miljökvalitetsnormer finns i vissa fall ytterligare krav. I proposi- tionen till anges dessutom att åtgärdsprogrammet bör ange inom vilket område miljökvalitetsnormen överträtts och för vilket område åtgärdsprogrammet gäller, de källor som bidrar till att en norm överskrids och den totala belastningsminskning som krävs för att skall uppnås.17 I ett åtgärdsprogram skall anges vilka åtgärder dvs. administra- tiva och ekonomiska styrmedel, som bör användas. I programmet kan exempelvis anges att generella föreskrifter skall meddelas och att framställningar om omprövning av villkor för tillståndsgiven verksamhet skall göras. Det är däremot som ovan beskrivits inte möjligt att föreskriva att tillstånd i sin helhet skall återkallas. Dess- utom kan åtgärdsprogrammet även ange att icke-rättsliga styrmedel såsom information skall användas. Det anges inte i lagtexten att det i åtgärdsprogrammet skall anges vilket resultat åtgärderna skall medföra (t.ex. i form av viss utsläppsminskning). I förarbetena anges att åtgärdsprogram bör ange fördelningen av åtgärder mellan befintlig verksamhet med till- stånd och befintlig verksamhet utan tillstånd samt mellan myndig- heter.18 Fördelningen bör göras på ett kostnadseffektivt sätt och 1997/98:45, del 2 s. 50 ff. 1997/98:45, del 2 s. 51. Reglering av åtgärdsprogram i kostnaderna för att genomföra åtgärderna bör också anges i själva programmet. Detta tillvägagångssätt framgår dock inte av lagtexten även om en rättvis fördelning av krav följer av den grundlagsskyd- dade likhetsprincipen. Ett åtgärdsprogram får enligt 5 kap. 6 § omfatta alla verksamheter och alla åtgärder som kan påverka den i miljökvalitets- reglerade miljökvaliteten. Om en miljökvalitetsnorm för ett område är överträdd därför att miljön påverkas av verksamhet utanför området kan ett åtgärdsprogram upprättas för hela det område inom svensk jurisdiktion där störningar förekommer.19 Sär- skilda regler för upprättande av åtgärdsprogram som omfattar avrinningsområden i andra stater finns i vattenförvaltningsförord- ningen. 2.6.5Vem fastställer åtgärdsprogram? Det är regeringen eller den eller de myndigheter eller kommuner som regeringen bestämmer som fastställer ett åtgärdsprogram. I förordningarna har regeringen i flera fall delegerat ansvaret för att besluta om åtgärdsprogram. När det gäller åtgärdsprogram avseende luftkvalitet är det enligt huvudregeln regeringen som beslutar om åtgärdsprogrammen men regeringen kan delegera ansvaret till myndighet eller kommun. Regeringen får föreskriva att vissa åtgärdsprogram skall prövas av regeringen. Enligt förarbetena är syftet att bedöma huruvida program är lämpligt utformade och att skapa en enhetlig rätts- praxis; exempelvis i fall då ett upprättat åtgärdsprogram inte kan antas leda till en sådan nödvändig miljöförbättring att uppfylls. Överprövning kan också vara aktuellt när åtgärdsprogram rör en viss verksamhet (såsom Försvarsmakten).20 I vattenförvalt- ningsförordningen finns möjligheter för myndigheter och kommuner att under vissa förhållanden begära att regeringen skall ges möjlighet att pröva åtgärdsprogrammet. Detsamma gäller enligt förordningen om omgivningsbuller. 1997/98:45, del 1 s. 268. 1997/98:45, del 1 s. 271, del 2 s. 52 Reglering av åtgärdsprogram i Beslut om åtgärdsprogram kan inte överklagas eftersom de inte anses utgöra myndighetsutövning. Däremot kan enskilda komma att kunna överklaga de beslut som blir en följd av ett åtgärdsprogram, t.ex. ett föreläggande om att vidta försiktighets- mått. 2.7Reglerna om miljökvalitetsnormer och PBL De kommunala planerna kan ha stor inverkan på miljön och användningen av mark- och vattenområden varför det har setts som angeläget att bestämmelser om miljökvalitetsnormer får genomslag även i den kommunala planläggningen. De bestäm- melser som finns för att åstadkomma detta vid tillämpningen av PBL är bestämmelserna i 5 kap. 3 och 8 §§ samt bestämmelserna i 2 kap. 1 och 2 §§, 4 kap. 1, 5 och 9 §§, 5 kap. 22 § samt 12 kap. 1 § PBL. Många har pekat på att miljökvalitetsnormer som inte kan jämkas mot andra intressen utan är absoluta, är systemfrämmande i en reglering som PBL, som i grunden syftar till att främja användning av mark- och vatten och är utformad för att väga olika intressen mot varandra. har i sitt slutbetänkande (avsnitt 2.4.2.) redogjort för innehållet i ovan nämnda bestämmelser. Kommittén har där delat in bestämmelserna i tre block om; hur normer skall hanteras i planläggningen, krav på redovisning av normer i planer samt krav på att kontrollera den kommunala plane- ringen på vissa sätt. Till den beskrivningen kan här tilläggas följande. 2.7.2Hur skall miljökvalitetsnormer tillämpas enligt PBL? Bestämmelsen i 2 kap. 2 § PBL om att planläggning inte får med- verka till att en miljökvalitetsnorm överskrids gäller som framgår av bestämmelsen just för planläggning. Till planläggning hör beslut om detaljplan, översiktsplan och regionplan men även områdesbe- stämmelser. I sista stycket samma paragraf anges att förbudet att medverka till att en miljökvalitetsnorm överskrids även skall beaktas i andra ärenden enligt PBL. Detta gäller främst ärenden om Reglering av åtgärdsprogram i bygglov och förhandsbesked som alltså också skall prövas på plan- mässiga grunder. Det framgår av 8 kap. 11 och 12 §§ i vilken utsträckning principen om planmässig prövning (dvs. tillämpningen av 2 kap. PBL) har relevans i bygglovsärenden. I prövningsgrunderna för bygglov i detaljplanelagda områden, finns dock inte någon hänvis- ning till 2 kap. PBL. Skälet är att den planmässiga bedömningen redan har ägt rum i detaljplaneskedet. Den byggrätt som detalj- planen medför är dock inte absolut. Dels finns det vissa krav i 3 kap. PBL som måste iakttas. Dels – och det är viktigt i detta sammanhang – kan andra författningars krav innebära att byggrät- ten inte får realiseras i praktiken. Prövningsgrunderna för bygglov utanför detaljplan i 8 kap. 12 § PBL hänvisar däremot till kraven i 2 kap. PBL, dvs. krav på plan- mässig prövning. Det står således klart att bygglov och förhandsbe- sked utanför detaljplan omfattas av kravet att de inte får medverka till att en miljökvalitetsnorm överskrids. 2.7.3Bygglov inom detaljplan som riskerar att medverka till att en norm överträds I en situation där bygglov enligt en gammal detaljplan kan med- verka till att en miljökvalitetsnorm överträds har lagstiftaren förut- satt att kommunen skall bordlägga frågan om bygglov för att ändra detaljplanen så att den inte längre medger medverkan till över- skridande av en miljökvalitetsnorm.21 Det är emellertid inte möjligt att via planföreläggande tvinga kommunen att ändra i detalj- planen. 2.7.4Länsstyrelsens prövning av planer m.m. har som nämnts en skyldighet att pröva detaljplaner om det befaras att en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte har iakttagits. Regeringen eller får för visst område förordna om att prövningsgrunderna i 12 kap. 1–3 §§ skall tillämpas på beslut att lämna lov eller förhandsbesked. Läns- styrelsen skall från den dag då detaljplanebeslutet kom in till besluta huruvida sådan prövning skall ske 1997/98:90 s. 163. Reglering av åtgärdsprogram i Ett beslut om att inte pröva detaljplanen kan inte över- klagas. Däremot får beslut om att helt eller delvis upphäva ett beslut om detaljplan, områdesbestämmelser, lov eller förhandsbesked överklagas hos regeringen. Andra beslut av länssty- relsen enligt 12 kap. än det senast nämnda får inte överklagas. 2.7.5Förhållandet mellan åtgärdsprogram och kommunala översiktsplaner I PBL finns en bestämmelse om att kommunerna i sina översikts- planer skall redovisa hur de avser att iaktta gällande miljökvalitets- normer 4 kap. 1 § andra stycket 3. I förarbetena till bestämmelsen sägs att översiktsplanen också skall vara ett viktigt instrument för att synliggöra vilka mark och vattenområden som omfattas av . Kommunen skall alltså redovisa sin ambition att tillgodose normerna. På vilket sätt normerna skall uppfyllas och bibehållas skall enligt förarbetena framgå tydligare av åtgärdsprogram, där sådana upprättats.22 Det finns dock ingen regel som uttryckligen säger att kommunerna skall ändra sin översiktsplan så snart som ett åtgärdsprogram har fastställts. Bestämmelsen att beslutet om planer inte får medverka till att normerna överträds (2 kap. 2 § PBL) blir svår att tillämpa i det här fallet eftersom översikts- planerna inte är direkt bindande och därmed inte kan anses direkt medverka till någon handling som påverkar normerna. 2.7.6Förhållandet mellan åtgärdsprogram och detaljplaner Planläggning enligt PBL får inte medverka till att en miljökvalitets- norm överträds. Beslut om antagande, ändring eller upphävande av detaljplan omfattas av detta krav. Det framgår dock inte uttryck- ligen av PBL att beslut om planläggning skall vara förenliga med åtgärdsprogram enligt eller att kommuner i sin tillämpning av PBL är bundna av sådana program. Det finns inte heller någon möjlighet för regeringen att meddela planföreläggande för en kommun på grund av att miljökvalitetsnormer riskerar att överskridas eller för att åtgärdsprogram inte följs. 1997/98:90 s. 307. Reglering av åtgärdsprogram i säger bestämmelsen i 5 kap. 8 § att åtgärdsprogram binder de myndigheter och kommuner som träffas av programmet. Av förarbetena till regeln framgår emellertid att regeln inte är avsedd att innebära någon ändring i förhållande till vad som gällde innan den infördes samt att den inte kan innebära att en kommun måste besluta om en detaljplan. Dock kan åtgärds- programmet innebära att kommunen ser över möjligheten att ta initiativ till ett detaljplanearbete. I förhållande till innebär bestämmelsen att ett åtgärdsprogram inte direkt kan tvinga fram antagande, ändring eller upphävande av en plan enligt . Ett åtgärdsprogram kan däremot föranleda en kommun att ta initiativ till en planändring.23 2.7.7Förhållandet mellan åtgärdsprogram och områdesbestämmelser I 2 kap. 2 § PBL sägs att planläggning inte får medverka till att en miljökvalitetsnorm överskrids. Beslut om områdesbestämmelser omfattas av uttrycket planläggning. Därmed är resonemangen ovan i relevanta delar som avser förhållandet mellan detaljplaner och miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram applicerbara på beslut om områdesbestämmelser. Ansökan om bygglov inom område med områdesbestämmelser omfattas dock av 2 kap. 2 § andra stycket PBL.