sou · GTB357d7 · 2006-01-01 00:00:00 — Parken bidrog till utrotningshotade djurarters överlevnad genom avel och uppfödning, återinplantering, forskning och utbildning samt information som skapade förståelse för hjälp- insatser. I djurparkens stadgar angavs att den skulle ha som mål- sättning att hålla en levande genbank. Mot bakgrund av att verk- samheten var icke-kommersiell och strikt inordnad i ett internatio- nellt samarbete som klassades som levande museal verksamhet ansökte stiftelsen om att få entréavgiften befriad från mervärdes- Bibliotek, museum och arkiv () redogjorde för att det varken i lagtexten eller i förarbetena till bestämmelserna fanns någon definition av begreppet museiverksamhet. Under sådana förhållanden menade nämnden att frågan av vad som skulle anses som museiverksamhet enligt ML i första hand fick avgöras med ledning av vad som enligt vedertaget språkbruk förstås med museum. Nämnden menade att djurparken vid en sådan bedömning inte kunde anses utgöra museum. Djurparken hade i sin ansökan hänvisat till att definitionen av museum i stadgarna för ICOM (). Nämnden menade att oavsett att bl.a. zoologiska trädgårdar enligt dessa stadgar inne- fattades i ett utvidgat museibegrepp kunde djurparksverksamheten inte anses utgöra museum enligt ML (utgjorde inte museum enligt vanligt språkbruk). Regeringsrätten fastställde Skatterättsnämn- dens förhandsbesked. RÅ 1993 ref 75 Målet är ett överklagat förhandsbesked från . Frågan i målet var om kommun genom sina visningar av och Bjälboättens palats bedrev museiverksamhet enligt ML. Av Regeringsrättens dom framgår bl.a. följande. inrymde i första våningen dels en permanent histo- risk slottsutställning som anordnats i samarbete med Öster- götlands länsmuseum och , dels en sommar- utställning som ändrades . översta våning inrymde en permanent utställning där Statens konstmuseer och Stiftelsen enligt samarbetsavtal med kommunen hade möblerat upp med tidsenliga möbler och konstföremål . Bjälboättens palats är äldsta profana byggnad, som inrymt den heliga nunnekloster. I byggnaden finns den heliga bönekammare, modeller över klosterområdet , palatset () samt textilmuseum med kyrkliga textilier samt utställ- ningar över utgrävningsfynd m.m. i samarbete med och . Regeringsrätten fann mot bakgrund av vad som framkommit att byggnaderna med tillhörande möbler, kulturföre- mål och samlingar hade sådan museal karaktär, att visningarna an- sågs utgöra museiverksamhet. Inträdesavgifterna avseende visning- arna var därför undantagna från skatteplikt. Bibliotek, museum och arkiv Verksamheten bestod enligt ansökan till av att förhyra lokaler på ett nöjesfält och där ställa ut en konstnärs samling av figurer, föremål m.m. Nämnden ansåg vid en samlad bedömning av omständigheterna att verksamheten inte kunde anses som museiverksamhet enligt ML (Skattenytt 1993, s. 623). För- handsbeskedet har inte överklagats. Sökanden ställde ut en egen större samling av svensk keramik och tavlor i nya lokaler. För verksamheten hade sökanden erhållit visst stöd från i form av avskrivningslån för byggnation och marknadsföring. Ett stipendium hade även utgått från kom- munen till marknadsföringen. ansåg att utställningsverksamheten med ledning av vad som förstås med museiverksamhet enligt allmänt språkbruk skulle anses anordnad i museiverksamhet. När det gällde frågan om entréavgiften skulle vara undantagen från skatteplikt eller om skattesatsen skulle tillämpas redogjorde beskattning skulle ske om verksamheten inte fortlöpande i mer än ringa omfattning understöddes av det allmänna (nuvarande 7 kap. 1 § tredje stycket 6 ML). ansåg att de stöd som sökanden erhållit inte kunde anses utgöra ett fortlöpande understöd i mer än ringa omfattning av verksamheten. Nämnden ansåg därför att omsätt- ningen inte var undantagen från skatteplikt utan att skatt skulle tas ut av entréavgiftens belopp (Skattenytt 1998, s. 200– 201). Förhandsbeskedet har inte överklagats. Sökanden skulle arrangera ett medeltida arrangemang med bl.a. för- säljning på en medeltida marknad och aktiviteter på en medeltida lekvall. Besökarna skulle betala en entréavgift till evenemanget. Frågan var vilken skattesats som skulle tillämpas på entréavgiften. Nämnden ansåg inte att marknaden kunde anses utgöra konsert eller annan föreställning. Inte heller kunde marknaden betraktas som anordnande av museiverksamhet i ML:s mening. Lekarna på lekvallen kunde inte heller anses utgöra idrott i ML:s mening. Bibliotek, museum och arkiv Entréavgiften fick i stället i allt väsentligt anses avse tillträdet till hela evenemanget vilket var att bedöma som en tjänst för vilken mervärdesskatt skulle tas ut av beskattningsunder- laget, dvs. Nämnden uttalade att även om denna tjänst kunde antas hålla en hög kvalité jämfört med vissa andra nöjesarrangemang kunde det inte hänföras till något av de undantag som enligt ML finns inom kulturområdet (Skattenytt 1998, s. 737). Målet har inte överklagats. Frågan i målet var om en permanent utställning med visande av fotografier, tidstypiska föremål och miljöer samt en sammanställ- ning av aktuell produktion kunde anses utgöra museiverksamhet. Nämnden konstaterade att av praxis framgår att frågan om en viss verksamhet har varit att hänföra till museiverksamhet i första hand avgjorts med ledning av vad som enligt vedertaget språkbruk för- stås med sådan verksamhet. Nämnden uttalade att det gemen- samma för sådana verksamheter synes vara att de gäller systema- tiskt hopbragta och ordnade samlingar av föremål som förevisas för allmänheten. Nämnden fann att verksamheten med hänsyn till vad som upplysts var att betrakta som museiverksamhet enligt ML. Mervärdesskatt skulle utgå av. Målet har inte över- klagats. RÅ 2001 not 154 Frågan i målet var vilken skattesats som skulle utgå för avgiften för visning av en grotta. Under visningen som tog 30–be- rättade guiden om grottan/gruvan och kalkbrytningens historia. I grottan fanns det tydliga spår som verktygen lämnat i kalken. uppgav bl.a. följande. Grottan underhålls i det specifika syftet att bevara kulturvärden och är av den anledningen i och för sig av museal karaktär. Den innehåller emellertid inga sam- lingar som utställes bortsett från vissa ej närmare angivna verktyg som anskaffats och som är av sådant slag som använts vid brytningen av kalk i grottan. Nämnden fann mot den bakgrunden att visningen av grottan mot avgift inte kunde hänföras till omsättning avseende anordnande i museiverksamhet av utställ- Bibliotek, museum och arkiv ning för allmänheten. Tillämplig skattesats var därför . Regeringsrätten gjorde samma bedömning som Skatterättsnämn- den och fastställde nämndens förhandsbesked. RÅ 2001 ref 64 Frågan i målet var om avgiften för visning av med tillhörande inventarier skulle vara undantagen från beskattning såsom museiverksamhet. fann i beslut att undantaget från skatteplikt enligt 3 kap. 11 § 4 ML inte var tillämpligt på entréavgiften. Regeringsrätten delade Skatte- rättsnämndens uppfattning att visningarna inte kunde anses äga rum i museiverksamhet, vilket är en grundförutsättning för regelns tillämplighet. Regeringsrätten anförde vidare att med tillhörande inventarier varken enligt vedertaget språkbruk eller enligt de kriterier som fastlagts i praxis har sådan museal karaktär att visning av detta för allmänheten kan anses utgöra museiverk- samhet. Eftersom verksamheten inte ansågs utgöra museiverksam- het enligt ML följer att normalskattesatsen skulle tillämpas på entréavgifterna. RÅ 2001 not 161 Frågan i målet var om avgiften för tillträde till en utställning av trädgårdskonst var undantagen från beskattning med stöd av antingen 3 kap. 11 § 6 (kulturbildningsverksamhet) eller 4 (musei- verksamhet) ML. Vad avser frågan om utställningen kunde anses utgöra museiverksamhet uttalade nämnden följande: De olika föremål och växter som skall ställas ut kan enligt nämnden mening inte, i syfte att bevara kulturvärden, anses utgöra systematiskt hopbragta och ordnade samlingar av föremål som ställts ut för visning för allmänheten. Den ifrågavarande anläggningen utgör snarare en ut- ställning av växter och andra föremål för den trädgårdsintresserade besökaren. Nämnden finner mot bakgrund av det nu anförda att visningen av utställningen inte kan hänföras till omsättning avseende anordnande i museiverksamhet av utställning till allmänheten. I överklagan uppgavs att alla de föremål som förevisades på utställ- ningen utgjorde modern trädgårdskonst och föremålen var syste- matiskt hopbragta och ordnade i samlingar samt utgjorde en Bibliotek, museum och arkiv modern form av museiverksamhet. Regeringsrätten gjorde samma bedömning som . RÅ 2001 not 153 I ansökan om förhandsbesked uppgav bolaget att det utvecklar och bedriver museiverksamhet i en vetenskapspark. I ansökan uppgav bolaget vidare bl.a. följande. Enligt PRV:s bolagsbevis är bolagets verksamhet/syfte att utveckla och bedriva museiverksamhet i en vetenskapspark med utställningar, planetarium och bildspel, scen för demonstrationer och uppträdande, café och butik främst [för] försäljning av böcker, souvenirer och experimentmaterial såsom byggsatser och tekniska leksaker. Bolaget är en vetenskapspark (science park) med samma typ av verksamhet som ett vetenskaps- centrum (science center). uttalade att de av bolaget tillhandahållna tjänsterna består av tillträde till en s.k. vetenskapspark innehållande ett stort antal nytillverkade interaktiva montrar m.m. som praktiskt demonstrerar olika naturföreteelser, fysikaliska lagar o.dyl. inom det naturvetenskapliga och tekniska området. Nämnden menade att anläggningen, såsom den beskrivits i handlingarna, inte innehåller några systematiskt hopbragta och ordnade samlingar av föremål som utställes för förevisning för all- mänheten. Nämnden fann att tillträde mot ersättning till veten- skapsparken inte kunde hänföras till omsättning avseende vare sig anordnande av utställning eller tillhandahållande av föremål för ut- ställning i museiverksamhet. Regeringsrätten anslöt sig till Skatte- rättsnämndens bedömning och fastställde förhandsbeskedet. Av domen framgår att bolaget bedrev en verksamhet som bestod av att för allmänheten förevisa ett i miniatyr med landskapen i skala 1:3. Varje landskap visades med en byggnad i 1800-tals miljö. Kammarrätten fann i sin dom att anläggningen i stort inte innehöll systematiskt hopbragta och ordnade samlingar av föremål varför den inte var att betrakta som museiverksamhet i ML:s mening. Regeringsrätten meddelade inte prövningstillstånd. Bibliotek, museum och arkiv I handledning för mervärdesskatt 2004 (s. 672–673) hänvisas till olika uttalanden i prop. 1996/97:10 och prop. 1989/90:111. RSV har vidare meddelat synpunkter avseende be- greppet biblioteksverksamhet i skrivelse (dnr. 1054-02/100). I skrivelsen uttalar RSV bl.a. följande. RSV anser mot denna bakgrund att med biblioteksverksamhet avses de traditionella biblioteken, dvs. de som har som sin huvudsakliga syssla att bedriva denna typ av verksamhet. Härmed avses bibliotek i kulturlivets eller folkbildningens tjänst. Övriga bibliotek, såsom t.ex. RSV:s eget bibliotek, bör inte omfattas av undantaget från mervärdes- skatteplikt. Enligt handledning gäller undantaget från beskatt- ning inte bearbetning av arkivets egna handlingar. RSV har i en skrivelse , dnr 117-99/120 uttalat sig om vad som avses med denna skrivning. I skrivelsen hänvisar RSV till prop. 1989/90:111 och anser att fall avses där bearbetning av arkivets egna handlingar sker på särskilt uppdrag från extern part, t.ex. sammanställning av viss typ av data. I handledning för mervärdesskatt 2004 (s. 674–678) konstateras att begreppet museiverksamhet inte är definierat i lag- texten eller i förarbetena. I avsaknad av definition menar att vägledning i första hand bör sökas i vad som avses med museum enligt vedertaget språkbruk. I handledningen utvecklas detta resonemang något och en hänvisning görs till en skrivelse i vilken RSV har behandlat definitionsfrågan. I RSV:s skrivelse 991213, dnr. 12013-99/100 uttalar RSV följande: Begreppet museiverksamhet är varken definierat i lagtexten eller i förarbetena. RSV anser att i avsaknad av en definition bör vägledning om vad som avses med museiverksamhet sökas i Statens kulturråds definition av museum enligt deras tidskrift 1999:1: Bibliotek, museum och arkiv Enligt den definition av museer som fastställts av () ska en museiinstitution uppfylla vissa kriterier: ett museum är en institution som genom förvärv och bevarande, forsk- ning och dokumentation, förmedling och undervisning ska främja förstå- elsen av det kulturella arvet och fördjupa kunskaperna om samhällets framväxt och dess situation samlingar och verksamhet ska vara garanterade ett framtida bestånd verksamheten ska ledas av yrkesutbildad personal vara allmänt tillgänglig och öppen för offentlig insyn RSV anser således att vid bedömning av huruvida en verksamhet kan anses utgöra museiverksamhet i momshänseende eller inte, bör en samlad bedömning göras av de ovanstående kriterierna. Synpunkter och exempel på svårigheter som redovisats av hand- läggare inom expert i utredningen har lämnat synpunkter på prak- tiska problem inom detta område. Synpunkterna bygger både på hans egen erfarenhet och på uppgifter som inhämtats från medar- betare inom verket. Det måste understrykas att synpunkterna är enskilda handläggares synpunkter och därför inte behöver samman- falla med inställning i olika avseenden: Inom området bibliotek, arkiv och museer är det helt klart musei- verksamheten som medför problem. Bibliotek och arkiv bedrivs huvudsakligen av det allmänna. Museer och museiliknande verk- samheter finns såväl inom offentlig som privat sektor. Eftersom varken lagtext eller förarbeten definierat begreppet museum leder det till stora tolkningsproblem. Området förändras löpande och detta medför att den museiverksamhet som lagstiftaren tänkte sig att subventionera har förändrats. har museerna en inrikt- ning på en mer interaktiv verksamhet. Detsamma gäller även andra liknande kommersiella verksamheter, t ex science centres. Hos dessa upplevs skillnaden i beskattning som mycket svårför- ståelig. Även ställningstaganden beträffande vad som avses med museum vållar diskussioner. Många företag har svårt att acceptera att de hamnar utanför vad anser vara museum enligt ML. som framgår av de olika domstolsavgöranden som finns före- kommer det en mängd olika slags verksamheter som antingen bedömts vara ett museum enligt ML eller bedömts falla utanför ML:s område för vad ett museum är. Utöver de redovisade rätts- fallen förekommer det i den praktiska tillämpningen en mängd ställningstaganden beträffande verksamheter som uppges vara Bibliotek, museum och arkiv Det kan gälla grottor, gruvanläggningar, herrgårdar, fyrar, minianläggningar, science center, utgrävningar, konstut- ställningar, mässor, m.fl. arrangemang eller anläggningar. Med den utökning av undantaget från skatteplikt för bl.a. museer som föreslås i SOU 2002:74 för ideella föreningar kan gränsdragningsproblem p.g.a. den oklara definitionen av vad som enligt ML är museum förväntas öka i omfattning. Verksam- heter som benämns museum beskattas för moms på tre olika sätt. Nämligen för de verksamheter som inte anses vara museum enligt ML, för de kommersiella museerna och slutligen före- ligger skattefrihet för de museer som fortlöpande stöds av det allmänna. Sammanfattande slutsats är att för del skulle, om det nu ska finnas särskilda momsregler för museer, en klarare definition av begreppet museum vara mycket välkommen. Synpunkter som framförts i samband med besvarandet av enkät- undersökning (avseende tidsåtgång för hantering av reducerade skattesatser) i Svårigheter att definiera vad som utgör ett museum Företrädare för hemställde vid möte med utredningens sekretariat att skattesatsen för tillträde till skulle sänkas till . Man ansåg att , såsom , ut- gör en tydlig del av kulturområdet och att det inte är rimligt att dessa beskattas med en högre skattesats än skattepliktiga museer. Man uppgav vidare att i övriga är det vanligt att reducerad skattesats tillämpas för inträde till . Vid mötet redogjorde man också generellt för den verksamhet som bedrev. Svar på förfrågan riktad till kultursektorn I bilaga 4 finns en sammanställning av svar på en förfrågan riktad till kultursektorn. Svaren var i första hand avsedda att ge utred- ningen en uppfattning av vilka effekter mervärdesskatte- förändringar inom kulturområdet fått, se kapitel 8. Ofta ger dock svaren även en generell bild av mervärdesbeskattningen inom Bibliotek, museum och arkiv Nedan redogörs för vissa synpunkter som framförs av olika institutioner och andra organisationer. För att få en fullständig bild hänvisas till sammanställningen. Centralmuseernas samarbetsråd uppger att några frågor av rättvisekaraktär bör behandlas vidare av utredningen. Som exempel på sådana frågor anges att undantaget från skatteplikt enbart gäller sådan verksamhet som understöds av det allmänna. Vidare anges att reglerna bör vara likartade för likartade verksamheter, oavsett finansieringssätt. Den reducerade skattesatsen bör enligt sam- arbetsrådet gälla också för arkivverksamhet eftersom biblioteks- och arkivverksamhet är integrerade i museerna. vill särskilt markera att det är viktigt att utställningskataloger även fortsättningsvis undantas från skatteplikt. anser att lagstiftningen skulle behöva förtydligas vad avser tolkningen av tillhandahållande i arkivverksamhet av arkiv- handlingar och uppgifter ur sådana handlingar. Man uppger vidare att det blivit vanligare med samarbete mellan olika sektorer inom arkivområdet. T.ex. säljer , i samarbete med organisationer som ej understöds av det allmänna, kopior av arkivmaterial från båda organisationerna på en gemensam CD, var- vid en del av materialet är skattepliktigt och en del är undantaget från beskattning. Motioner i samt interpellationer och frågesvar I motion 2001/02:Sk484 yrkas att regeringen skall se över proble- men som uppkommit vad gäller moms på entrén till science centers. I motionen redogörs för att renodlade science center be- skattas med normalskattesatsen. När museer bedriver liknande verksamhet eller science center ingår i museer beskattas verksam- heten med den reducerade skattesatsen eller är undan- tagen från beskattning. Genom tillkännagivande att denna utredning skulle tillsättas ansågs denna motion liksom flera andra bifallna eller rimligen tillgodosedda (bet. 2001/02:SkU18, rskr. 2001/02:199). Bibliotek, museum och arkiv Det kan noteras att i sitt betänkande Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) föreslår att undantagen från beskattning för biblioteks-, musei- och arkivverksamhet utvidgas med ett uttryckligt undantag för omsätt- ningar som företas av allmännyttiga ideella föreningar och registre- rade trossamfund. Bakgrunden till att dessa undantagsbestämmel- ser föreslås bli utvidgade är att utredningen föreslår att den gene- rella särregel som gäller för dessa allmännyttiga ideella före- ningar och registrerade trossamfund (4 kap. 8 § ML). Enligt nuva- rande 4 kap. 8 § ML utgör dessa organisationers omsättningar ofta inte yrkesmässig verksamhet. Förslaget bereds inom . 8Tillträde till och förevisning av djurparker () 7 kap 1 § tredje stycket 7 ML Skatten tas ut av beskattningsunderlaget för tillträde till och förevisning av djurparker. Denna redogörelse tar liksom kartläggningen av övriga områden för reducerad skattesats sin utgångspunkt i de förändringar som genomförts efter skattereformen. Stödet för att tillämpa reducerad skattesats på livsmedel finns i artikel 12.3 a jämfört med punkten 7 till bilaga H i det sjätte mervärdesskattedirektivet Frågan om vilken skattesats som skulle tillämpas för avgifter för tillträde till djurparker hade diskuterats vid ett flertal tillfällen innan lagändringen genomfördes. 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet berördes frågan om huruvida reducerad mer- värdesskattesats skulle införas för tillträde till djurparker. Skälet till att frågan togs upp i det sammanhanget var att i betänkandet Vissa mervärdesskattefrågor III – Kultur m.m. (SOU 1994:31) hade för- slag lämnats till att reducerad skattesats skulle medges för bl.a. till- träde till djurparker, nöjesparker och nöjesfält. Regeringen var dock inte beredd att föreslå någon sådan utvidgning av området för den reducerade skattesatsen . Regeringen uttalade i stället att möjligheterna att tillämpa reducerad skattesats skulle för- Tillträde till och förevisning av djurparker () behållas verksamheter som tydligt utgör en del av kulturområdet (se, prop. 1996/97:10, s. 34). Frågan om att införa reducerad skattesats på avgifter för tillträde till djurparker hade även varit föremål för återkommande riks- dagsmotioner och därför behandlats av skatteutskottet (se, bet. 1996/97:SkU6, bet. 1997/98:SkU17 och bet. 1998/99:SkU12). I motionerna omnämndes genomgående vissa större djurparker. Argumentet för att dessa djurparker och djur- parker med liknande inriktning skulle omfattas av en lägre skatte- sats var i huvudsak att djurparker av denna art gör en viktig kulturell insats. Verksamheten som bedrivs vid dessa djurparker borde därför jämställas med den verksamhet inom kulturområdet som beskattas . avstyrkte motio- nerna med argumentet att den reducerade skatte- satsen borde förbehållas verksamheter som tydligt utgör en del av kulturområdet och att en nedsättning av skatten skulle skapa prak- tiska problem och tillämpningsproblem. I skatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU21 Mervärdesskatt vid överlåtelse och nyttjande av fastigheter, m.m. behandlades några motioner från den allmänna motionstiden. Med anledning av dessa motioner föreslog utskottet att ett tillkännagivande skulle riktas till regeringen. Tillkännagivandet gick ut på att regeringen skulle lämna förslag till en sänkning av mervärdesskatten på djurparker från . Utskottets ställningstagande motiverades bl.a. med att det kunde synas rimligt att mervärdesskatten för djurparks- verksamhet inte skulle vara högre än den skattesats som gällde för museer med skattepliktig verksamhet. Utskottet konstaterade vidare att det enligt EG-rätten var möjligt att genomföra en sådan nedsättning. biföll utskottets förslag om att ge regeringen ett tillkännagivande med ovan angiven innebörd (rskr. 1999/2000:245). Som en följd av tillkännagivande föreslog regeringen i prop. 2000/01:23 Sänkt mervärdesskatt på tillträde till djurparker m.m. att mervärdesskatten på entréavgifter till djurparker skulle sänkas från . De förväntade budgeteffekterna upp- skattades för konsoliderad offentligt sektor till 15 miljoner för in- förandeåret () och . Lagändringen trädde i kraft (prop. 2000/01:23, bet. 2000/01:SkU7, rskr. 2000/01:106, SFS 2000:1357). Tillträde till och förevisning av djurparker () 8.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt Uttalandena i propositionen (prop. 2000/01:23) är relativt utför- liga. Det konstateras att det skäl som regeringen tidigare hade an- fört mot att sänka skattesatsen för entréavgifter till djurparker hade varit att mervärdesskattelagstiftningen skulle vara så tydlig och innehålla så få särbestämmelser som möjligt. För att inte avvika från denna målsättning måste varje sänkning av skattesatsen till att avse fler typer av verksamheter och områden ske med stor restrik- tivitet. Det uttalas vidare att förändringar som består i att ändra skattesatsen för en viss typ av omsättning eller att införa eller undanta en omsättning från beskattning ofta leder till gräns- dragningsproblem gentemot andra typer av verksamheter. I allmänmotiveringen uttalas följande om tillämpningsområdet för den reducerade skattesatsen för tillträde till djurparker (s. 14): I regeringens proposition 1996/97:10 s. 34 uttalas att möjligheten att tillämpa reducerad skattesats skall förbehållas verksamheter som tydligt utgör en del av kulturområdet.