sou · GTB3100d6 · 2006-01-01 00:00:00 — JO ser det som positivt att reglerna om återkrav förtydligas. anser att det är nödvändigt med en tydligare reglering, så att medel som inte använts betalas tillbaka. Kammarrätten i påpekar att förvaltningsdomstolarna kommer att tillföras fler mål genom bl.a. den återbetalningsskyl- dighet som kan bli följden av förändringarna. anför också att förslaget kan leda till ökat antal mål, även om verket bedömer ökningen som liten i absoluta tal. Däremot kan målen i sig bli relativt resurskrävande då det torde bli fråga om en hel del sifferexercis. Partsställningen kan också bidra till att göra dessa mål mer krävande. Detta bör därför följas upp för att kunna avgöra om domstolsväsendet behöver kompenseras finansiellt. Länsrätten i anser att möjligheten till eftergift bör avse alla återbetalningsskyldiga, också anordnarna, samt att delegationsrätten i 16 § sista stycket saknar motsvarighet i förordningsförslaget. Dessutom påpekar länsrätten att nu gällande förordningstext i 10–11 §§ har kastats om i förslaget. KFS ställer sig bakom förslaget om att anordnaren skall vara ålagd en uppgiftsskyldighet. i anser att inte ändamålsenligt använd ersättning skall återbetalas. efterfrågar tydlighet i fråga om uppgifts- och anmälningsskyldighet. Dröjsmålsränta (avsnitt 5.10 i RFV:s rapport) RFV:s förslag: Assistansanordnaren skall betala dröjsmålsränta på det återbetalningspliktiga beloppet om det inte betalas i rätt tid och om det inte finns särskilda skäl emot det. Dröjsmåls- ränta skall tas ut enligt räntelagen (1975:635) och kommun anser att också skall göras skyldig att betala dröjsmålsränta då kassan dröjt med utbetalning. Anordnarens uppgiftsskyldighet (avsnitt 5.11 i RFV:s rapport) RFV:s förslag: Utöver vad som föreskrivs i 18 § är assistansan- ordnaren eller annan till vilken assistansersättning betalas ut skyldig att lämna uppgifter som är av betydelse för tillämp- ningen av lagen. Närmare föreskrifter om skyldighet att lämna uppgifter enligt första stycket meddelas av regeringen eller efter bemyndigande den myndighet som regeringen bestämmer. efterfrågar tydlighet i fråga om uppgifts- och anmälningsskyldighet. möjlighet att meddela föreskrifter avseende kostnader som assistansersättningen får täcka (avsnitt 6.1 i RFV:s rapport) RFV:s förslag: meddelar föreskrifter om beräkningen av assistansersättningen och om vilka kostnader assistansersättningen får täcka. JO:s kommentar under rubriken 5.2. möjlighet att meddela föreskrifter angående avräknings-, utbetalningsförfarande och uppgiftsskyldighet (avsnitt 6.2 i RFV:s rapport) RFV:s förslag: får meddela föreskrifter om utbetalnings-, avräknings- och redovisningsförfarande enligt 10 § femte stycket lagen (1993:389) om assistansersättning. får vidare meddela föreskrifter om assistans- anordnarens och den ersättningsberättigades uppgiftsskyldighet enligt 18 och 18 a §§ lagen ((1993:389) om assistansersättning. Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Begäran om utbetalning (avsnitt 6.3 i RFV:s rapport) RFV:s förslag: En sådan begäran skall vara skriftlig och innehålla uppgift om 1.till vilket postgiro- eller bankkonto utbetalningen önskas 2.personnummer eller tilldelat organisationsnummer för assistansanordnaren. Ett skriftligt avtal om personlig assistans mellan den ersätt- ningsberättigade och assistansanordnaren skall bifogas begäran. Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Uppgifter om utbetalning (avsnitt 6.4 i RFV:s rapport) RVF:s förslag: Utbetalning i ett enskilt ärende får göras på annat sätt om det finns skäl till det. Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. och kommun anser att regelverket för LSS och skall överensstämma. anser att bör få möjlighet att ta med återkommande behov av utökad assistans i sin bedömning, t.ex. semester, samt att frågan om att assistansersättningen inte är tillräckligt stor för alla assistansberättigade måste lösas. KFS anser att en anordnare bör ha F-skattebevis. Många kommuner, bl.a. kommun, kommun, kommun, Staffantorps kommun, , kommun och Falu kommun samt Kommuner och Landsting anser att kommunens möjligheter att söka ersättning för hela kommunens kostnad måste förbättras. Särskilt lyfts frågan om att kommunerna får stå för de enskilda verksamheternas sjuk- kostnader. Kommunerna menar vidare att varje arbetsgivare skall ta det fulla ansvaret för uppdragets samtliga kostnader. Flera av dessa kommuner framhåller att det är viktigt att också kostnader för åtgärder av arbetsmiljön ersätts via timersättning. kommun anser att frågor om sjuklönen bör ingå i den reglerade delen för att motverka en snedvridning av konkurrensen mellan kommunerna och övriga utförare. kommun framhåller att timbeloppet för assistansersätt- ning är för lågt satt i förhållande till löneläget och övriga kostnader i jämfört med riksgenomsnittet. Kommunen skjuter därför i många fall till medel för att finansiera verksam- heten. Utrymmet för utbildning inom ramen för assistansersätt- ning blir därför oftast begränsat. Av detta skäl bör en särskild anpassning av timbeloppet göras för de förhållanden som råder i . Kammarrätten i framhåller att konsekvenserna av den föreslagna regleringen är svåra att överblicka eftersom den praktiska tillämpningen inte kommit på plats. I 6, 16 och 18 a §§ i lagen och i 4 och 8 §§ förordningen stadgas nämligen att närmare föreskrifter kommer att meddelas av regeringen respektive . Även det förhållande att en utredning föreslås se över reglerna om förhöjt timbelopp, pga. det ökande antalet ansökningar som förväntas inkomma med anledning av i rapporten föreslagna förändringar medför en osäkerhet beträffande de slutliga konsekvenserna. önskar vidare information om andra för- ändringar som kan förväntas ha effekt på inflödet av LASS-mål. anser det som angeläget att påpeka att de frågor som enligt RFV:s rapport kvarstår är viktiga att lösa. För kommunens del är det inte minst de höga kostnaderna som kom- munerna, som utförare, får i samband med nattjour i förhållande till den ersättning som ger. Det avtal som gäller för kommunerna innebär betydligt högre kostnader än vad assistansersättningen medger. I kommunens ansvar ingår att alltid utföra personlig assistans om en assistansberättigad begär det. Till skillnad från andra utförare kan inte kommunen avvisa någon assistansberättigad som önskar få assistans utförd. kommun påtalar att ersättning som regleras i lagen om assistansersättning inte överensstämmer med de arbetsrättsliga lagar och avtal som finns. Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna och KFS efterlyser en bättre konsekvensredovisning av förslagen. KFS är särskilt kritisk till att RFV:s förslag kom dem hastigt till känna och att man så tydligt valt att fokusera ekonomiska frågor med utgångspunkt i förekommande missbruk i stället för att inleda med att ta ett helhetsgrepp på reformen. STIL föreslår att assistansersättningen skall inkomstbeskattas. Då lönar det sig inte att låta de personliga assistenterna ha låga löner för att få ut mellanskillnaden. I andra hand föreslår STIL att de organisationer som utför personlig assistans på ideell basis får redovisa lönekostnaderna för assistenterna gemensamt för samtliga assistentanvändare i föreningen. STIL menar att detta ökar möjligheten för organisationen att kunna behålla och välkomna även assistentanvändare som har komplexa assistansbehov, men som inte är berättigade till att ta del av förhöjd ersättning. I reser- vationen från den politiska oppositionen i förordas skattepliktighet för de medel som anordnaren betalar ut till brukaren.