sou · GTB3104d3 · 2006-01-01 00:00:00 — och - granskning och förslag – granskning och förslag SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Samhällets behov av seismologisk kunskap i samband med Geokatastrofer – vulkanutbrott, jordbävningar, jordskred och tsunamier.......................................................... Vad önskar samhället av oss seismologer? Var det möjligt att varna för katastrofen annandag jul? Kan bidra i arbetet med varningssystem för Den svenska hanteringen av tsunamikatastrofen: fokus på Vad handlar flodvågskatastrofen om för svenskt Det finns ingen arbetsledning på UD..................................... Katastrofens omfattning klarnar, liksom hanteringens brist på struktur ....................................................................... Registrering och uppföljning – hur och av vem?.................... Evakuering av svenskar är prioriterad ..................................... Omhändertagande av avlidna................................................... Svenskar i behöver hjälp ........................................... Thailandsresenärer kommer hem ............................................ Reflektioner och iakttagelser................................................... Flodvågskatastrofen: massmedias och myndigheters framställningar av hanteringen............................................. Kontrastering av massmedias och myndigheters framställningar av hanteringen ................................................ Massmedias potentiella inverkan............................................. Den svenska sjukvårdens ledning och funktion i samband med tsunamikatastrofen i ... Definition av uppdraget ......................................................... Händelseförlopp och första larm .......................................... Konsekvenser av katastrofen ................................................. Den thailändska sjukvården................................................... Evakuering av skadade ........................................................... Mottagande av skadade i ........................................... Intervjuer med skadade svenska medborgare....................... Intervjuer med volontärer ..................................................... Svensk sjukvårdsinsats i ......................................... funktion vid katastrofen............................. Förslag till rekommendationer för förbättringar av beredskapen för framtida liknande händelser ...................... Förteckning över bilagor ....................................................... Rapport om insatser vid Syftet med undersökningen .................................................. Analys och diskussion ........................................................... Logistikrelaterade frågor efter tsunamikatastrofen ............... Förslag till utveckling av statens förmåga att möta logistiska behov vid större olyckor och katastrofer ............ Identifieringsarbetet i efter tsunamikatastrofen i Provtagning och förvaring ..................................................... Slutsatser och förslag ............................................................. Att utforma effektiva krishanteringsstrukturer...................... Den moderna krisen – trender och utmaningar ................... Principer för en effektiv krishantering.................................. Att bygga ett effektivare krishanteringssystem – Frågor om utrikesförvaltningen och dess roll i krishantering med internationell bakgrund ............................................. Inledning och sammanfattning ............................................. Kontakter med allmänheten.................................................. EU och flodvågskatastrofen............................................... EU:s krisberedskap vid flodvågskatastrofen ........................ EU:s insatser i samband med flodvågskatastrofen............... Förslag till förändringar efter flodvågskatastrofen.............. Samhällets behov av seismologisk kunskap i samband med geokatastrofer Samhällets behov av seismologisk kunskap Ekot i P1 har just meddelat att ett stort jordskalv har inträffat i och att många människor drabbats. Skalvets storlek (med en magnitud över 8.0) gör att jag inser att en större katastrof kan ha inträffat och jag börjar därför samla in data och information både från vårt eget seismologiska nätverk och från internationella organisationer. Ungefär 06:15 börjar både hem- och mobiltelefonerna att ringa och fortsätter så, nästan utan avbrott, . fortsätter samtalen med hög intensitet, mest men även med några nattliga samtal från Räddnings- verket, och andra på plats i . Jag varvar timmar av samtal med stunder av avstängd telefon för att själv kunna följa händelseförloppet. De flesta samtalen kommer från massmedia: nationella och lokala tidningar, radio och television. Personal från myndigheter och företag som befinner sig i området tar kontakt för att få information, men även privatpersoner vill veta hur läget utvecklar sig. Det finns ett stort behov av information i samhällets alla delar. I denna promemoria försöker jag dels beskriva händelseförloppet utifrån min egen situation som ansvarig för seismologiska nätet i , dels informera om den kunskap om geologiskt relaterade naturkatastrofer vi besitter. Jag börjar dock med lite bakgrundsinformation om orsakerna till denna, och andra, geokatastrofer. 2.Geokatastrofer – vulkanutbrott, jordbävningar, jord- skred och tsunamier Yttersta delen av jorden består av ett antal sk. tektoniska plattor (7 större och fler mindre) som rör sig sinsemellan där de flyter fram på den underliggande, mjukare manteln. I vissa områden, som och norra , glider plattorna mot varandra och orsakar stora jordbävningar. Vid oceanryggarna utökas plattornas yta, medan den minskas vid oceangravar och bergskedjor. Båda processerna åtföljs, trots olikheterna, av vulkanutbrott och jord- skalv. Det är dock bara i de sistnämnda områdena som de allra största jordbävningarna inträffar. Vi vet, av smärtsam erfarenhet, att jordskalv inte behöver vara särskilt stora för att orsaka stor direkt förödelse. Samhällets behov av seismologisk kunskap befolkningscentra och standarden på bebyggelsen är i stället direkt avgörande. Så orsakade till exempel annandag påsk-skalvet utanför Sumatra 2005 (M=8.7) endast ca 1 300 dödsfall pga. liten befolk- ningsmängd i närområdet; skalvet i närheten av i (M=6.9) ca 5 500 dödsfall vilket skulle blivit många fler om inte byggnadsstandarden varit så god; skalvet i Bam, , 2003 (M=6.6) ca 26 000 dödsfall, eftersom det skedde mitt under staden och byggnaderna inte alls var konstruerade med tanke på jordskalv. De mest förödande jordbävningar vi känner till har inträffat i ; omkom ca 830 000, och 1976 dog förmodligen ca 650 000 människor. Skadeverkningarna från större jordbävningar mångfal- digas ofta av de sekundära effekter de har, som att generera jord- skred eller flodvågor, sk. tsunamier. När riktigt stora jordskalv inträffar under havsbotten finns det risk för att tsunamier bildas. Om den vertikala rörelsen i havs- botten är stor överförs en stor mängd lägesenergi från berggrunden till vattenvolymen. Denna omvandlas sedan till rörelseenergi hos vågorna. Den energi som utlöstes vid jordbävningen annandag jul motsvarar totala energiförbrukning . Det är uppenbart att dessa energirika vågor när de når land är mycket far- liga och i många fall kan bli förödande. Tsunamier kan också orsa- kas av vulkanutbrott. Ett välkänt exempel är katastofen 1883 när ön , även den i , exploderade och orsakade en tsu- nami som dödade över 36 000 människor. De områden som är mest utsatta för tsunamier är kustområderna runt . Där in- kluderas , och och . Totalt del- tar 26 länder i det varningsystem som övervakar . är också ett område, som alla vet, som kan utsättas för kraftiga tsunamier pga. plattgränserna vid oceangra- varna runt . kuster är områden i vår närhet som bebos och be- söks av många svenskar. Även dessa kan och kommer att utsättas för allvarliga geokatastrofer. Senast en inträffade med all- varliga konsekvenser var i då över 70 000 människor omkom, dels som en direkt följd av markskakningar och dels på grund av den åtföljande . En mycket stor jordbävning som inträffade utanför (kallad det stora Lissabon- skalvet) 1755 orsakade en förödande . Tillsammans öde- lagde dessa stora delar av . har jordbäv- ningsfaran i norra uppmärksammats, där vi vet att stora skalv följer på varandra från öst till väst och där det senaste, M=7.6 Samhällets behov av seismologisk kunskap 1999, skedde strax öster om . Vulkanutbrotten på är många och regelbundna. Många av de andra italienska vulkanerna är dock mindre aktiva men betydligt våldsammare när de har utbrott. Så kommer till exempel nästa stora utbrott i att få oer- hörda konsekvenser för . Ett av de största vulkan- utbrotten inträffade ännu närmare , nämligen i Laki på 1783. Större delen av all boskap på förgiftades och dog, med följd att en fjärdedel av befolkningen om- kom. Klimatförändringarnapå grund av att detta utbrott blev stora både i och , där medeltemperaturen det närmaste året sjönk med nästan fem grader. Alla dessa händelser är återkommande och har att göra med de tektoniska plattornas långsamma rörelser i förhållande till varandra. De långa tidsintervall som i regel förflyter mellan de större kata- stroferna gör att samhället tenderar att glömma dem, både i arbetet med skyddsåtgärder och i planeringen av det akuta hjälparbetet. Särskilt markant blir detta i ett land som som förskonats från egna större naturkatastrofer och därmed har ännu svårare att minnas andras. 3.Vad önskar samhället av oss seismologer? När telefonerna började ringa på annandagsmorgonen blev det uppenbart att det fanns ett enormt behov av information i sam- hället. Detta behov verkade vara detsamma för alla; enskilda per- soner som befann sig i ett drabbat område, personer som hade släktingar eller bekanta i området, företag med ansvar för personer i området och också myndigheter, oftast via personer med perso- nalansvar. Utöver detta kom naturligtvis också massmedia: TV, radio och dagspress, nationell som regional och lokal. Vad som efterfrågades var fakta om orsakerna till katastrofen men framför allt information om det fortlöpande händelseförloppet. Så handlade till exempel de nattliga samtalen från svenska myndigheter i områ- det (och ) om oro sprungen ur de rykten som florerade om nya stora jordbävningar och tsunamier. Personal- ansvariga ville kontrollera sanningshalten i ryktena innan perso- nalen skickades ut , lokal tid. Vår respons till detta var att undersöka våra svenska data och därmed (alltid) kunna avfärda ryktena och bekräfta att ingen omedelbar fara fanns för ytterligare tsunamier. De första seismiska vågorna kommer nämligen till Sve- Samhällets behov av seismologisk kunskap rige från detta område efter endast . Det innebär att inom kan man, med egna observationer i , oberoenda av alla andra, utesluta att ett jordskalv med eventuell efterföljande skulle ha inträffat. Det är uppenbart att många delar av samhället förväntar sig en instans i som kan svara på frågor vid geokatastrofer. Dels vill man kommunicera på svenska, men säkert är det också så att man har större förtroende för en instans i sitt eget land än en utländsk. Svenskar vill vända sig till svensk instans och italienare till italiensk. Att till exempel hänvisa till en utländsk hemsida för när- mare information, oavsett sidans kvaliteter, var inte alltid upp- skattat. Man vill diskutera och få förklaringar på sitt eget språk ifrån sin egen myndighet. finns från statsmakten inga medel allokerade till seismologi för det informationsarbete som beskrivits ovan. Det arbete och andra merkostnader som tillkommer på grund av vårt deltagande i informationsarbetet vid naturkatastrofer bekostas av och drabbar i slutändan våra orelaterade, och tillika tidsbegränsade, forskningsprojekt. Det finns inte medel för en organiserad jour vid institutionen och dessutom arbetar endast ett fåtal personer med jordbävningar och dess verkningar. Detta gör att det är rena tillfälligheter som avgör om personal finns till- gänglig för att möta de uppenbarligen reella informationsbehoven vid ett katastroftillfälle. Trycket på personalen efter annandag jul- skalvet har visserligen varit unikt, men det inträffar seismologirelaterade händelser som berör och/eller svenskar och där vi förväntas bidra med information. Exempel in- kluderar mystiska skakningar i (som visade sig bero på Flygvapnet), jordskalv i och katastrofer som i . Naturligtvis har seismologi en mycket viktig roll i samband med att större jordbävningar, eventuellt med tsunamier, inträffar. In- formation om jordskalvets läge och storlek är mycket viktig för planeringen av akuta insatser efter händelsen, i synnerhet då lokal infrastruktur ofta är ödelagd. Ett mycket viktigt långsiktigt mål inom seismologin är att kunna förutse jordbävningar , rum och storlek. Detta har man lyckats med , men meto- derna är långt ifrån färdigutvecklade . För att uppnå detta mål krävs att vi genom forskning fortsätter att lära oss om hur jord- skalv fungerar. Seismologisk forskning i brukar interna- tionellt sett uppfattas som av hög kvalité men med blygsam volym Samhällets behov av seismologisk kunskap (räknat itill exempel antal personer). Den relativt blygsamma sats- ningen på seismologi i beror antagligen på att landet drab- bas av få större jordskalv. Det är dock klart att jordbävningar i andra länder kan drabba svenskar, och vi vet att även om de är säll- synta kan större skalv förekomma även i . Senast var det 1904, då en M=6 jordbävning inträffade utanför i och skakade om större delen av landet. Som berörs i nästa stycke kan det argumenteras för att både det direkta hotet mot svenskar och solidariska internationella ansvar motiverar en utökad satsning på svensk seismologisk forskning. 4.Var det möjligt att varna för katastrofen annandag jul? Förvarningsproblemet för naturkatastrofer kan delas upp i två delar. Den första är den tekniska delen som består av rätt sorts instrumentering, tex. Den andra är infor- mationsdelen, där man på ett förutbestämt sätt, via ansvariga myn- digheter, kan nå befolkningen i det berörda området. struk- turer och riktlinjer och väl övade beredskapsplaner är av stor vikt i dessa sammanhang för att informationen ska kunna spridas effek- tivt. Dessutom måste befolkningen ha ett visst mått av utbild- ning/information i förväg för att kunna agera på ett korrekt sätt, något som förstås också gäller turister. efter det stora annandagsskalvet utfärdade National Oceanic and () centrum i en tsunamivarningsbulletin, där de skrev att ingen större fara för en i förelåg, baserat på tidigare erfarenheter. Ungefär utfärdades en var- ning för att en möjligen kunde ha genererats nära jordskal- vet, men att det trots det inte var någon fara för kus- ter. Enligt tidningsuppgifter sammanträdde ledningen för med anledning av dessa uppgifter och kom fram till att inte utfärda en tsunamivarning. Om denna uppgift är riktig, kan man ha synpunkter på detta beslut, men det finns vissa förmildrande omständigheter som kan ha påverkat beslutet. Epi- centrum (den lokalisering som ges av de första seismiska vågorna) för skalvet låg ganska långt söder om norra spetsen på Sumatra och den skalvstorlek som de första vågorna indikerade var kring 8.0. Samhällets behov av seismologisk kunskap Med denna lokalisering och storlek, samt ett antagande om att skalvet, som ofta sker, skulle utvecklas symmetriskt omkring epi- centrum, fanns det orsaker att tro att en eventuell inte skulle påverka , som skulle skyddas av Sumatra. I stället utvecklades skalvet ensidigt norrut från epicentrum och var dess- utom långt större (drygt 30 gånger mer energi) än den första upp- skattningen angav. Med noggrann seismologisk uppföljning av efterskalven ome- delbart efter huvudskalvet hade det varit det möjligt att mycket snart kunna observera att huvudskalvet utvecklats långt norr om norra spets, och att en eventuell därmed utgjorde en fara för . Om mätinstrument för våghöjdsmätning hade funnits i skulle dessa ha bekräftat att en bildats och visat hur den rörde sig. Denna information, kopplad till en krishanteringsstruktur som både är robust och flexibel, där enskilda människors tillkortakommanden inte kan slå ut hela strukturen och där vetenskapliga bedömningar inte påverkas av politik, skulle ha kunnat rädda väldigt många av dem som drab- bades av flodvågen i , och även på . I norra tog det endast från jordbävningen tills det att sköljde över stränderna vid . Det är mycket svårt att hinna göra något , men till och med där kan man tänka sig system som skulle kunna ge automatiska larm . Sådana mycket snabba system för jordskalvsvarning testas i bland annat . Man bör beakta, att det är de oväntade katastroferna som ställer individen på hårdast prov, och att krishanterings- strukturen måste beakta detta. Tsunamivarningen och evakue- ringen efter ett magnitud 7-skalv i havet utanför norra illustrerar hur väl det kan fungera. 5.Kan bidra i arbetet med varningssystem för geokatastrofer? Svensk seismologi har en lång tradition som tog sin början med installationen av Wiechert-seismografen i . byggdes, under ledning av i , ett för modernt seismologiskt nätverk som vid slutet av 1960- talet bestod av 6 stationer. byggdes Hagfors-observatoriet för övervakning av kärnvapensprängningar. Detta observatorium, som drivs av , , tillkom pga. Samhällets behov av seismologisk kunskap starka engagemang i nedrustningsfrågor, inte minst tack vare och andra svenska politiker. Forskare vid har deltagit mycket aktivt i forskning kring jordbävningsförutsägelser genom att ansvara för teknisk och analysmässig design av ett modernt seismologiskt nätverk på , som konstruerades inom ett samnordiskt projekt. Erfarenheter från bland annat detta projekt har används när 1988 började modernisera det svenska nationella seismologiska nätet (SNSN). har sedan med hjälp av , och utökat nätet i olika omgångar. Den sista etappen i uppbyggnaden pågår just , , och kommer SNSN att bestå av 60 moderna bredbandiga stationer, från i norr till i söder. Det svenska seismologiska nätet är fullständigt unikt i världen med så många moderna bredbandiga stationer lokaliserade på berggrund som är en av de mest homogena och tysta (lågt brus) som finns att tillgå på vår planet. Blotta existensen av detta nätverk resulterar i ett stort tryck på oss ifrån det internationella seismologiska samfundet angående samarbete och utbyte av data, helst i realtid. Dessa propåer är svåra att möta med de begränsade personalresurser vi har. Driften av SNSN är till största delen bekostad av tidsbegränsade forskningsprojekt. Motiveringen för detta seismologiska nätverk är forskning kring de deformationsprocesser som pågår, främst med hjälp av registre- ring av mycket små lokala jordskalv. En annan motivering är forsk- ning kring jordens inre, där seismiska vågor från stora jordbäv- ningar runt om på jorden används. Forskningsanknytningen runt SNSN är mycket betydelsefull också för driften av nätet eftersom den garanterar att de senaste landvinningarna inom den seismolo- giska forskningen utnyttjas både för teknisk utrustning och nätets rutinanalys. Att varna för vulkanutbrott är en rutinuppgift inom geofysiken. En mängd olika mätinstrument, med tyngdpunkt på seismiska instrument, placeras ut på och runt vulkanen i fråga och analyseras kontinuerligt. Med sitt deltagande i det isländska seis- mologiska nätet medverkar till de varningar som sänds ut före vulkanutbrotten där. Exempelvis kunde det senaste utbrottet i förutsägas när. För tsunamivarningar behövs både seismologiska stationer och stationer ute till havs som mäter havsnivån med hjälp av tryck- mätare på havsbotten. Runt om i världen finns flera hundra Samhällets behov av seismologisk kunskap moderna bredbandiga seismiska stationer som lämpar sig väl för registrering av de stora skalv som kan orsaka tsunamier. Det inter- nationella seismologiska samfundet samarbetar, via datautbyte i realtid, kring operationen av dessa stationer. Uppgifter om lokali- sering av stora jordskalv, samt deras storlek, finns tillgängliga inom några tiotals minuter efter händelsen. Inom någon timme finns information om jordskalvets rörelsemönser, som är viktigt i sam- band med möjlig tsunamieffekt. Fler oberoende centra som vidare- utvecklar analysmetodiken och utför analyser av data från dessa stationer vore att föredra. med sitt nya seismologiska nät- verk skulle kunna delta aktivt i detta arbete och på så vis bidra till det internationella samfundet. Svenska medborgare som privatpersoner eller i tjänst på myndig- heter och i företag, ställer krav på snabb och tillförlitlig informa- tion i händelse av naturkatastrofer. Massmedia behöver i sitt upp- drag att informera och granska en fristående instans att vända sig till. Det ökade resandet samt det allt större antal svenskar som väl- jer att bosätta sig utomlands, tillfälligt eller permanent, ställer krav på service, även när det handlar om händelser utanför gränser. har ett uppdrag av statsmakten att driva det svenska seismologiska nätet med sex stationer. Som fram- gått ovan drivs redan 60 moderna seismologiska stationer i . Bemanningen på det svenska seismologiska nätet är mycket liten i jämförelse med andra länder, inklusive våra granländer och . Driften finansieras via olika forsknings- och uppdrags- projekt som varken kan eller bör finansiera ovanstående behov eller det nödvändiga internationella samarbete somseismologi kräver. Följande aktiviteter skulle kunna finansieras av statsmakten: Service till statliga myndigheter Kommunikation med TV, radio, tidningar, företag och allmänhet Internationellt samarbete, deltagande i internationella organ Bakjour, för säker tillgänglighet vid händelser i eller utanför Sve- rige Arbete med att hålla sig à jour med seismicitet och vulkanism i världen Information till allmänheten via hemsida Samhällets behov av seismologisk kunskap Teknisk kompetens för långsiktig, stabil drift av nätet Marginalkostnad för stabil och snabb kommunikation men statio- nerna Ökad driftsäkerhet för nätet samt långsiktig arkivering av data Den svenska hanteringen av tsunamikatastrofen: fokus på Den svenska hanteringen av tsunamikatastrofen på mor- gonen lokal tid () inträffade en jordbäv- ning som mätte strax väster om den indone- siska ön . Jordbävningens epicentrum låg syd- sydost om den indonesiska staden . Den gav upphov till de jättevågor, så kallade tsunamier, som ödelade kustområden i framför allt , , och . Men även andra länder med kust mot kom att drabbas, såsom , , , , och Bang- ladesh. På grund av jordbävningens geofysiska natur kom vågrörel- serna att bli kraftigast i öst-västlig riktning, varför till exempel kustområdena i , som ligger rakt norr om jordbäv- ningen, klarade sig förhållandevis väl, trots att de både är låglänta och tätbefolkade. Från det att jordbävningen ägt rum tog det innan den första vågen nådde . drabbades , vilket också var fallet för . ligger betydligt närmare jordbävningens epicen- trum än , men de grunda vattnen i utanför reducerade vågornas hastighet. Först efter utbrottet nådde vågorna . Beroende på bland annat närhet till epicentrum och geografisk position (syd/nord eller öst/väst i förhållande till epicentrum) varierade våghöjden mellan 2–(, ) och (Sumatra) (/info//). Tsunamikatastrofen är en av de värsta tragedierna i modern historia där uppemot 300 000 människor tros ha mist livet. Även för svenskt vidkommande kom tsunamikatastrofen att få tragiska konsekvenser. Av de drabbade länderna har framför allt varit ett populärt svenskt turistmål under .