sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — har Operan på i urpremiär på detta beställningsverk, som därefter går ut på en turné med som avslutas hos NorrlandsOperan i . Få brott har upprört oss så mycket som hedersmord. Relikter från ett feodalt samhälle, som flyttat in i våra förorter? Eller samma våld mot kvinnor här som där? Debatten går vidare men musiken kan skildra de mänskliga tragedier, som inga reportage kan nå. Och kärlek kontra blodshämnd är ett tema med tradition i nyskriven opera. Verket är resultat av en beställning från Operan . Redan från början stod det klart att stycket turnera i samarbete med , senare kom också NorrlandsOperan in i bilden, bl.a. som samarbetspartner på orkestersidan. Men text och musik föddes primärt ur upphovsmännens starka engagemang i några uppmärksammade händelser i det samtida . Ämnen med denna genomslagskraft förpliktar samhällsengagerade konstnärer att reagera. Att gestalta dem är på intet sätt förbehållet någon sär- skild grupp. På samma sätt är de också en angelägenhet för en bred publik. har regissör och dramaturg inlett ett arbete kring produktionen som inkluderat en studieresa till , där man mötte historiker, filmare, m.fl. som forskat kring och dokumente- rat den aktuella problematiken. Regissören har därefter fått ett stipendium för en studieresa till . Under repetitions- arbetet kommer en referensgrupp också att knytas till arbetet. lokala föreningar och NorrlandsOperan kommer att för turnén samarbeta med lokala organisationer, som arbetar med hedersrelaterade brott och med de ungdomar, som primärt drabbas av dem. Operan har kontaktat för att bl.a. bidra med en utställning i samband med produktionen och vi hoppas också på att kontakterna med och hans medarbetare vid Generalkonsulatet i skall leda till något slags internationellt arrangemang kring verket . Svall är en opera i den musikdramatiska tradition, som gett ton- sättaren verktyg att ställa Pelas eller och deras anhörigas tragedi bredvid Medeas eller utan att tappa dess specifika tillhörighet . Naturligtvis vänder vi oss både till en operavan publik, som här får bredda sitt engagemang, och till en ny publik, som attraheras av ämnet. Vi har nått en viktig del av vårt mål med denna beställning om ett våldsamt samhällsproblem gestaltat i operans form väcker medkänsla, indignation och en möjlig katharsis, också hos den för vilken detta konstnärliga språk är nytt och kanske till en början främmande. 2) Tre projekt från Operans Marknadsavdelning för Publikarbete med inriktning på nya grupper Publikarbetes- och kommunikationsprojekt i samarbete med ytter- stadsområden i . Mål: att bredda publikrekryteringen Publikarbetes- och kommunikationsprojektet syftar till att hitta sätt att bredda Operans publik, såväl etniskt som socialt. Opera och balett är internationella konstformer som kommunicerar över både språkgränser och sociala och etniska klyftor. Det finns alltså goda förutsättningar för att de skall ha en etniskt och socialt sam- mansatt publik. Ändå är sannolikt vissa grupper underrepresen- terade. Om skälen till detta har det skrivits och spekulerats en hel del. Vårt projekt syftar till att låta representanter för nya besökar- grupper själva föreslå sätt att kringgå eventuella hinder för upp- levelse och delaktighet, och formulera strategier att nå fram till den nya publiken. I samarbete med tre stadsdelar, som är underrepresenterade i Operans publik, samlar vi flera referensgrupper om 10–15 personer vardera för att se tre föreställningar och diskutera sin upplevelse, inklusive möjligheter eller hinder för en ovan publik. Grupperna består av personer, som inte tidigare besökt Operan, och som representerar en stor etnisk, social och åldersmässig bredd. Stads- delar som anmält intresse att delta är bl.a. och Spånga- . Detta kan gå till på följande sätt: Tillsammans ser gruppen tre produktioner, operor och balett. Efter varje besök samlas man med samtalsledare och representanter för Operan för att diskutera. Vid första träffen diskuteras upplevelsen i sig: känslan att sitta i Operans salong, hur man uppfattade föreställningen liksom allt som omger den. Efter andra besöker är ämnet hinder och möjligheter för ett besök på . Vilka faktorer gör att man eventuellt drar sig för att besöka Operan? Är det svåra konstformer, är det svårt att hitta dit, är det för dyrt? Efter tredje besöket diskuterar man information och marknadsföring: hur bör man informera om Operans verksamhet för att nå ut till nya be- sökare, finns det alternativ till dagens marknadsföring, nya nätverk, etc. Efter att projektet genomförts finns det möjlighet att formulera en handlingsplan för att bredda publiken, baserad på gruppdiskus- sionerna och redovisade åsikter och erfarenheter. Målet är att för- verkliga denna plan under . Medverkan på Kulturscenen i Galleria m.fl. scener med program hämtat från Operans ordinarie verksamhet. En av arrangörerna är tidskriften : att nå ut med vår ordinarie verksamhet till nya publikgrupper. Kopplas till publik- arbetsprojektet ovan. Ett effektivt sätt att nå fram till den nya publik som än så länge inte hitta till Operan, är att helt enkelt söka upp den. I samarbete med lokalarrangör, gärna i ett köpcentrum, galleria eller liknande genomförs framträdanden med delar ur Operans ordinarie reper- toar. I samband med detta informerar Operans marknadsavdelning om biljetter, biljettköp, rabattmöjligheter etc., och kan även erbjuda direktförsäljning av biljetter. En lokal arrangör, som visat stort intresse och bjudit in Operan till sin scen, är tidskriften , som har projekterat en scen i Galleria . Särskilt program med tydliga mångkulturella förtecken, att fram- föras under teater- och kulturfestival sensom- maren 2006. Samma program ges också på under Öppna husdagar /september. Mål: att ta plats på den mångkulturella arenan och tänja våra egna gränser. att uttrycka sig med kroppen, är en universell och ursprunglig konstnärlig aktivitet. Likaså musicerande med trum- mor och annat slagverk. Ett samarbetsprojekt i workshopform där slagverkare och professionella slagverkare från andra musiktraditioner möter dansare ur planeras . Ett av projektets mål är att undersöka mötet mellan och tänja på gränser för dans, rytm och musik. Som bas för slag- verket används det spektakulära slagverksinstrumentprojektet (stora specialkonstruerade slagverk av keramik). 3)är en av landets största arbetsplatser inom kultursektorn. Utredningar och diskussioner kring leder internt till reflektioner över vår organisations arbete med dessa frågor, t.ex. vår rekryteringspolitik. 4)Barn- och ungdomsverksamhet på under Uppsökande verksamhet riktad till skolor med särskilt tonvikt på skolor i områden med många nationaliteter representerade. Verk- samheten är gratis för skolorna. Visning av + aktivitet såsom kostymprovning, instru- mentprövning samt besök på olika typer av repetitioner på och i repetitionssalar. Även föreställningsintroduktioner/ generalrepetitioner. Fortsatt satsning på och breddning av arbetet med att aktivt bjuda in skolklasser (grundskola och gymnasium) från områden med många nationaliteter representerade, främst inom med kranskommuner. Denna uppsökande strategi har skolprojektet arbetat med . Kapacitet: omkring 1500 barn och ungdomar . Ungdomar guidar ungdomar. Gymnasieungdomar får utbildning i Operans historia, teaterhistoria osv. och får lära sig göra en visning i (scen, salong, kungliga rum m.m.). De får sedan göra en guidad tur för klasskamrater och familjer. Återkommande pro- jekt . Samarbete med svensklärare, historielärare, även träning i muntlig framställning. Workshop: Profilprojekt med Askebyskolan i med för- djupad verksamhet, två klasser. Operaworkshop samt instudering av en scen ur operan tillsammans med pianist och sång- erska samt pedagoger från Operans skolprojekt. Läraren gör visst förberedelsearbete i skolan och studerar in musiken med klasserna. I övrigt på Askebyskolan och på . Avslutningsvis ser klasserna på . Klasserna skall också spela upp sin Carmenscen på skolan. (Biljetter till på erbjuds till reducerat pris, workshop = gratis för skolorna) Projektteamet skall här prova två metoder i att göra operawork- shops med barn och ungdomar och efter utvärdering tillsammans med klasser och lärare förbereda för att erbjuda många fler intresse- rade klasser operaworkshops . (Carmentema: klass/ kön/invandrare). För högstadium och gymnasium. Liknande workshops som ovan i samband med Trollflöjten . För låg- och mellanstadiet. Vänskola/Askebyskolan i m.fl. skolor från områden med många nationaliteter. Operans skolprojekt knyter några skolor närmare till sig med fördjupad verksamhet, fler besök på och besök från Operan i skolorna. Sommarkollo/Förmiddagskollo på , (kl. 9–12), under sammanlagt . Varje förmiddagskollo varar . De veckor som erbjuds är strax efter skolavslutningen. Visning av Operan, kostymprovning, träffa artister osv. men framför allt workshops, repetera in en scen ur en opera, skapande verkstad. Uppspel inför föräldrar . Barnoperan , Masarin och Dartanjang, premiär . Med produktionsteamet har vi provpublik och diskussioner med barnen under repetitionsarbetet. Vi riktar en del av denna provverksamhet till skolor med många nationaliteter. Familjedag på , (gratis), aktiviteter för allmänheten; visningar, workshops, konserter, instrumentprov- ningar, kostymprövningar, sagoläsning m.m.. Lorangatema inför premiären. Vi riktar många inbjudningar till vänskolor, lärarnätverk samt de barn/familjer/skolklasser som varit involverade i Loranga- processen som provpublik. är inte bara p.g.a. sin tradition – vi har konti- nuerligt arbetat med opera och balett i mer än tvåhundratrettio – en institution med ett utomordentligt långt kulturellt minne. Det omfattar inte bara flera seklers internationella kontakter inom den västerländska operan, dansen och konsertmusiken. Det var på Operans scener som viktiga kulturella dans- och musikformer från och presenterades i och där mottogs artister med avvikande etnisk bakgrund tidigt på ett seriöst sätt. Operan höll också en självständig linje gentemot polit- iska påtryckningar kring och gav ledande arbetsuppgifter åt en rad kända flyktingar undan nazism och stalinism. Utredningen för mångfald hävdar att Operan ansluter sig till en klassisk liberal hållning, som tar avstånd från särskilda åtgärder för att lyfta fram vissa gruppers representation, det vill säga mång- kulturalism. Vi kan inte se att mångkulturalism är identisk med särbehandling av vissa grupper. Man tycks också mena att begrepp kring representativitet, som bör hållas levande i debatten, skulle vara vedertagna inom en diskussion om konstnärlig kvalitet. Dessutom verkan man inte vara klar över att de svenska national- scenerna – liksom en rad andra aktörer i vårt samhälle – har goda skäl att vara skeptiska mot även en välmenande fokusering på t.ex. etnicitet i frågor om rekrytering eller konstnärlig verksamhet. De flesta yrken inom Operans verksamhet är så specialiserade att den nätverksrekrytering, som kulturlivet ofta kritiseras för, neut- raliseras av kraven på extremt hög kompetens. Inom Operan ses också internationellt utbyte och mångkulturellt arbete som grenar på samma träd, ytterst svåra att skilja åt. Vad gäller verksamhetens tillgänglighet för eftersatta eller underprivilegierade grupper handlar det alltid om ekonomi. Även de största kulturinstitutioner har små möjligheter att reparera brister i skolundervisningen eller på allvar bjuda kommersialismens kulturella verkningar motstånd. Som nationalscen – alltså hela folkets scen för balett och opera – kan göra sina insatser för tillgängligheten bl.a. genom ett generöst folkbildnings- arbete kring våra konstformer, med stark tonvikt på pedagogisk verksamhet för barn och ungdom, liksom genom att tillsvidare hålla i internationell jämförelse synnerligen låga biljettpriser. Teaterchef och verkställande direktör Kontaktperson för respektive redovisade områden är chefdrama- turg (Svall, m.fl. föreställningar), marknadschef (publikprojekt), personalchef (personalrekrytering) och biblioteks- & arkivchef (barnverksamhet) Redovisning planerade aktiviteter under i har för avsikt att publicera en skrift som har arbetsnamnet Arbetskraftsinvandringens källor 1945–1975. Manuskriptet utgör en studie av vilket källmaterial som finns bevarat i framförallt de statliga arkiven kring de stora arbetsinvandringarna efter . 1.Länsstyrelsen anordnar ett Mångfaldskonvent 6–i . referensgrupp för jämställdhet och mångfald har utsetts att representera lands- arkivet. 2.Landsarkivet förvarar statliga arkiv som innehåller samiska förhållanden, bl.a. lappfogdarnas arkiv. Ett projekt som innebär att en stor del av dessa arkiv skannas pågår i samarbete med Ajtte i . 3.Landsarkivets hemsida kompletteras med text på samiska. 4.Landsarkivet medverkar i arkivutbildning för döva, anordnad av . 5.Intern personalutbildning anordnas på temat mångkultur. 6.ABM-samarbetet (Arkiv-Bibliotek-Museer) är väl utvecklat i . ABM-Resurs anordnar bl.a. gemensamma aktiviteter för anställda och allmänheten. kommer länets olika ABM-verksamheter att samarrangera aktiviteter på temat mångkultur. 7.Arkivens dag 2006 har temat Mat och dryck. Aktiviteter kring detta tema med mångkulturell anknytning kommer att anord- nas vid landsarkivet. 8.Landsarkivet deltar i och övriga landsarkivs aktivi- teter som anordnas på temat mångkultur. Förslag om terminologiprojekt för ökad flerspråkighet på nätet inom kulturområdet Ökad flerspråkighet inom kulturområdet ät angeläget för att bana väg för nya grupper att medverka i kulturaktiviteter och ta del av kulturutbudet i bred mening. Ett sätt att underlätta är att tillgäng- liggöra ett urval av kulturområdets termer och formuleringar på olika språk. Jag vill föra fram nedanstående förslag mot bakgrund av min erfarenhet av standardiseringsverksamheten inom SIS, från arbete inom ICA, det Internationella och från arbete med flerspråkiga hemsidor och databaser vid i och tillsammans med samarbetsparter i . Det finns ett behov är att få tillgång till en systema- tiskt katalog över viktiga termer och fraser som används av kulturinstitutionerna. Ett stort arbete har skett inom standardise- ringsverksamheten, inte minst från svenskt håll, men resultatet är inte allmänt tillgängligt och jag vågar påstå att befintliga standarder är okända utom för de närmast berörda. Inom ISO utarbetades en terminologistandard ISO xxxx Information, där genom SIS och vid Universitetsbiblioteket i var den drivande kraften. Flerspråkighet behövs både i löpande text och för att kunna ta del av strukturerade databaser. Ett exempel som i första hand berör löpande text är ett samarbete mellan fyra arkivinstitutioner i . De driver den gemensamma siten som är en webbsite med handledning på svenska om släkt- och personforskning i och på danska om motsvarande forskning i . Ett annat exempel på fler- språkiga databaser är landsarkivets site där Demo- grafisk Databas databaserna är tillgängliga på svenska, engelska, tyska och polska. Vid arbetet med dessa översättningar kunde vi notera att det är mycket sällsynt med genomförd fler- språkighet, ofta fanns en översatt förstasida och söksida men när sökresultatet presenterades lämnades användaren utan hjälp. Inom kulturområdet finns det naturligtvis många andra områden där översättningar behövs såväl ur brukarnas som ur institutioner- nas och de fria kulturarbetarnas synpunkt och där snabb tillgång till fackterminologi kan vara avgörande för om man satsar på översätt- ning till olika språk. Det kan gälla att informera om arkivbestånd och museisamlingar, om institutionernas och de fria kulturarbetar- nas evenemang, öppettider och programverksamhet. Inte minst skulle tillgången till termer och uttryck på många språk öka pressen på kulturinstitutionerna att informera på minoritetsspråken Undertecknad har i olika sammanhang aktualiserat behovet, bl.a. inom Internationella (se t.ex. SOU 2003:121, s. 15, 66, 176) och i samband med mitt uppdrag som ledamot i . har som bekant ett normativt dokument om flerspråkighet i cyberrymden. Problemet är att alla inser behovet men att ingen tycks vara beredd att ta på sig ett över- gripande projekt av detta slag. Jag ser en ny möjlighet att ta upp frågan inför mångkulturårat och hoppas att kommittén antingen tar tag i frågan eller medverkar till att förslaget förs vidare. Planerade aktiviteter vid i under Mångkulturårat 2006 –Utbildning och information om källor till invandringens historia Både och har publicerat handledningar om hur man forskar i invandringens historia. planerar att särskilt uppmärksamma ämnet inom ramen för vår program- verksamhet och i samband med skolverksamhet och visningar för olika grupper av besökare. –Skolprojekt om finska krigsbarn under förvarar ett omfattande material om de finska krigs- barn som kom till och har byggt upp ett kontaktnät bland kvarlevande. Samarbete sker med gymnasie- skolorna i . –Uppföljning av projekt om balt- och tyskutlämningen /46 har initierat och medverkat i ett projekt i samarbete med Föreningen , Regionmuseet i , och Forum för Levande historia. Projektet har resulterat i en bok, många föredrag och en vandringsutställning producerad av Regionmuseet i . Utställningen har bl.a. visats på Forum för Levande historia och kommer att visas i , dit merparten av de berörda balterna anlände . – Söksidor på finska till Demografisk Databas , Databasen finns tillgänglig på fyra språk som blir fem. Över- sättningen sker bl.a. med stöd av kollegor som medverkar i det nordiska arkivsamarbetet. Stadsarkiv kommer att göra en arkivlåda med kopior av dokument rörande utvandringen till . Denna låda kan sedan lånas ut till skolorna i . Eleverna skall få se hur det var när svenskarna lämnade sitt hemland via polisdoku- ment, brev, foton, kartor m.m. Vilka var deras förhoppningar på det nya hemlandet? Hur såg man på utvandrarna i det gamla hemlandet? Kunde de språket innan de reste? Hur var det att resa så långt bort? Detta är en del i ett samarbetsprojekt mellan Malmös kulturarvsinstitutioner kallat Fötter och Rötter. I övrigt ingår invandrade elever självklart i de grupper från skolor som gör besök på , och här lär sig både om Malmös lokala historia men också hur det redan finns uppgifter om dem själva i de svenska arkiven och även om de nu inte kan t.ex. forska i kring sin egen släkt så kommer deras barn och barnbarn att kunna göra det. Och när det gäller den lokala historien kring deras egen stadsdel eller skola så angår den alla eleverna lika mycket. Stadsarkiv, Landsarkiv för förvarar arkivinformation som bidrar till att beskriva historia in . I uppdrag ingår att utåtriktat förmedla vad vi förvarar, vad man kan finna hos oss och hur man ska bära sig åt. Detta gör stadsarkivet , bland annat genom en omfattande visningsverksamhet med ett 100-tal visningar/år som är riktade mot skolor, föreningar m.fl. Vid dessa visningar lyfter vi också fram exempel som belyser stadens mångkulturella historia. Detta inslag kommer att förstärkas under mångkulturåret planerar också att särskilt erbjuda visningar till föreningar med mångkulturell koppling, t ex invandrarföreningar. Sedan starten av Arkivens dag för ett tiotal år sedan medverkar . Arkivens dag äger rum i form av öppna hus på landets arkivinstitutioner, med visningar, föreläsningar m.m. Planer finns att i samarbete med andra stora arkivinstitutioner arrangera en gemensam Arkivens dag Vare sig detta samarbete blir av eller ej är ambition att temat för Arkivens dag 2006 ska vara tydligt kopplat till Mång- kulturåret. I övrigt kan deltagande ske i form av webbaserade utställningar, föreläsningar m.m. med vägledning av Mångkultur- årets intentioner. Till landsarkivets huvuduppgifter hör att tillhandahålla och till- gängliggöra de arkiv som landsarkivet förvarar. har skyldighet att ta emot först och främst arkiv från statliga myndig- heter i distriktet men tar även emot enskilda arkiv. Innehållet i arkiven speglar det lokala samhället och ger bild av människornas liv. Genom att tillhandahålla arkiven får alla möjlighet att få del av mångfalden. planerar att ordna en specialutställ- ning visande spåren av invandrare i arkiven. Det kan röra sig om valloninvandringen , invandringen av speciella yrkes- grupper som t.ex. inom glasbruksindustrin och arbetskraftsinvandringen från t ex . Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under I Er skrivelse efterfrågas en redovisning av vilka aktivi- teter, evenemang och verksamheter som vi planerar att genomföra under . Inledningsvis vill vi poängtera att Värmlandsarkiv har , liksom andra arkivmyndigheter/-organisationer arbetat med ett mångkulturellt perspektiv. Som senaste exempel kan nämnas boken Arkiven berättar som har getts ut i samarbete med i och de andra arkiv- institutionerna i Arkivcentrum , dvs. Folkrörelsernas arkiv, och , med anledning av hundraårsmarkeringen av unionens upplösning. Denna bok belyser ett viktigt inslag i mångkulturella landskap, nämligen de täta kontakter och utbyten som skett med grannlandet . Vår avsikt är att fortsätta att marknadsföra denna bok som presenterar arkivkällorna till den gemensamma historien på varje sidan gränsen. planerar vi på Arkivcentrum att i samma anda för- fatta en jämförbar – fast kanske i enklare form forskningsguide, som presenterar vilka arkivhandlingar som är tillgängliga hos oss och som belyser invandringens historia i . Målgruppen är såväl den breda allmänheten som den akademiska forskningen. För att gå ett steg längre i användningen av detta material tänker vi i samarbete med avdelningen för historia vid orientera studenter mot uppsatsskrivning om detta ämne. Resultatet av denna forskning planerar vi att redovisa för allmän- heten genom att anordna ett föredragserie där man skulle kunna dra en parallell mellan svensk utvandring till och och utländsk invandring till och dess respektive kulturella betydelse. Värmlandsarkiv har tio arbetat aktivt med arkiv- pedagogik. Det känns ganska naturligt att ha en upp- sökande verksamhet i invandrartäta bostadsområden, i första hand på i . Arkivens dag, som kommer att ha som tema Mat och dryck, tänker vi förstås ge en mångkulturell touch. Så är i dagens läge våra planer . En gemensam arbetsgrupp har tillsatts vid Arkivcentrum för att arbeta vidare med en mer detaljerad planering som vi kommer att informera om på vår hemsida där vi också skulle kunna presentera några dokument med anknytning till Mångkultur. Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under Sedan anmodats inkomma med uppgifter rörande programaktiviteter med anledning av kan följande uppgifter lämnas: I samband med De Nordiska Arkivdagarna 2006, som hålls i den 23–, görs en utställning i landsarkivet om Folkbokföringen i . Tillsammans med övriga institutioner i Arkivcentrum hålls en föreläsningsserie för allmänheten en gång under vår och höst. kommer föredragen att behandla ämnes- områden som på ett eller annat sätt har med invandrarnas kultur att göra. ger ut en småskrift i skilda ämnen. Nästa nummer kommer att bli en handledning hur man vårdar, bevarar och förtecknar arkivhandlingar. Tanken är att även gå ut till t.ex. invandrarföreningar och göra dem uppmärk- samma på vikten att ta till vara sin egen historia. presenteras i landsarkivets forskarsal och på vår hemsida något dokument ur samlingarna, kallat Månadens dokument, ofta i ett aktuellt ämne. kommer handlingar som berör invandringens historia i och hur den avspeglas i de offentliga arkiven. är slutdepå för statliga myndigheters arkiv, men tar också emot enskilda arkiv såsom person-, gårds och företagsarkiv. I förvaras också äldre kommunala handlingar. De myndighetsarkiv som bevaras i speglar på ett rikt sätt samhällets och livets mångfald. Här görs ingen åtskillnad mellan fattig och rik, ung eller gammal, vit eller svart – alla hamnar i våra arkiv.