sou · GTB37 · 2006-01-01 00:00:00 — I Markavdelningen skall Försäljning, Domän och Fastighetsregister/Dokumentation ingå. Fastighetsområdena är i sin tur indelade i Fastighetsenheter. område skall vara densamma som före omorganisationen. regionala indelning skall så långt som möjligt sammanfalla med Försvarsmaktens indelning. Från till och med skall ha en separat avvecklingsorganisation med uppgift att arbeta med avveckling av de enheter som enligt Försvarsbeslut inte längre skall finnas kvar. En sådan separat del av organisationen innebär bl.a. att på ett bättre sätt kan särredovisa avvecklingskostnaderna. I detta kapitel presenteras Försvarsmaktens organisation. Försvarsmakten är en central förvaltningsmyndighet under regeringen. Överbefälhavaren är chef över myndigheten. Hög- kvarteret, som är Försvarsmaktens högsta ledningsnivå, arbetar med verksamhetsledning, militärstrategiska frågor samt Försvars- maktens utveckling och kontakter med regeringen. I Högkvarteret finns en strategiledning som stödjer myndighetens ledning och samordnar arbetet inom Högkvarteret. I Högkvarteret finns även en krigsförbandsledning, en grundorganisationsledning, en operativ insatsledning, en underrättelse- och säkerhetstjänst samt enheter för juridik, internrevision och säkerhetsinspektion. Strategiledningen leder Försvarsmaktens planering på den militärstrategiska nivån. Planeringen syftar till att ge underlag till Överbefälhavaren hur försvarets militära resurser på bästa sätt skall utnyttjas både i och utomlands. Ledningen ansvarar vidare för inriktningen av hur Försvarsmaktens olika förmågor skall utvecklas, hur insats- och grundorganisationen bör utformas samt vilka kompetenser och personalförsörjningssystem som behövs . Uppföljning och analyser av Försvarsmaktens verksamhet liksom myndighetens behov av forskning, studier och teknikutveckling styrs av strategiledningen. Inom Högkvarteret är strategiledningen ansvarig för samord- ningen av Försvarsmaktens arbete gentemot . Krigsförbandsledningen ansvarar för Försvarsmaktens beställningar till och samt för studier, organisations- och metodförsök och materielförsök. Vidare ansvarar krigsförbandsledningen för internationellt materiel- samarbete och eventuellt exportstöd till försvarsindustrier som är verksamma i . Ansvaret för vidmakthållandet av krigs- förbanden innebär kontinuerlig uppföljning av krigsförbandens personella och materiella tillstånd. Krigsförband som inte behövs i insatsorganisationen skall avvecklas. Grundorganisationsledningen ansvarar för verksamhetsledningen av Försvarsmaktens förband, skolor och centra. Grundorganisa- tionsledningen leder utvecklingen, vidmakthållandet och avveck- lingen av grundorganisationen och hemvärnet. Vidare ansvarar grundorganisationsledningen för fastighetsförsörjning, krav på och behov av personal i grundorganisationen, beställning av värnpliktiga, ledning av frivilligverksamhet samt planering och genomförande av Försvarsmaktens stöd till de baltiska länderna. Inom Grundorganisationsledningen finns ett flertal avdelningar. Den operativa insatsledningens huvuduppgifter är att nationellt och internationellt genomföra insatsledning och stödja Högkvarterets verksamhetsledning, funktionsutveckling och personalledning. Operativa insatsledningen består av en operativ stab samt de armétaktiska, marintaktiska och flygtaktiska kommandona. Den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten leder inhämt- ning, bearbetning och delgivning av militära underrättelser inom Försvarsmakten, inriktar underrättelseproduktionen vid , leder säkerhetstjänsten inom Försvarsmakten och signalskyddstjänsten inom hela totalförsvaret. I samverkan med bl.a. försvars- och medverkar den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten i den strategiska underrättelsetjänsten som leds av statsmakterna. Försvarsmakten består av två delar som delvis överlappar varandra. Den ena är insatsorganisationen och den andra är grundorganisa- tionen. Vidare stöds Försvarsmakten av andra myndigheter, s.k. stödmyndigheter, såsom exempelvis , och . är de staber och krigsförband, vilka används för de insatser som sker med militära resurser inom ramen för Försvarsmaktens huvuduppgifter. utgörs av Högkvarteret, Operativa insatsledningen, militärdistrikten, de operativa insatsförbanden samt de nationella skyddsstyrkorna. Dessa förband och styrkor utgör krigsförbanden i insatsorganisa- tionen. Denna organisation skall genomföra insatser, upprätthålla förmåga att leda och samordna operativ och taktisk verksamhet, samverka med civila delar av totalförsvaret och kunna genomföra integrerade insatser. Det finns tre militärdistrikt. Dessa är Norra, Mellersta och Södra militärdistriktet. Inom grundorganisationen vidtas åtgärder för att utveckla, vidmakthålla eller avveckla personal, förnödenheter, anläggningar, mark och lokaler vid förband, skolor och centrum samt för att upprätthålla den beredskap som krävs för att kunna sätta upp och stödja de krigsförband och andra resurser som behövs i insats- organisationen. skall upprätthålla kompetenser för framtida anpassning av Försvarsmakten samt medverka till att utveckla förmågan till samarbete mellan olika berörda myndigheter för att hantera svåra hot mot landet som inte är väpnade angrepp. utgör Försvarsmaktens kompetensbas där personalens färdigheter att genomföra väpnad strid upprätthålls och utvecklas i syfte att ytterst kunna försvara hela landet. Organisationsenheterna inom grundorganisationen är förband, skolor och centrum. Försvarsmakten är, enligt revisorer, största hyresgäst och av försvarsfastigheterna hyr Försvars- makten från . Den resterande förhyrningen sker från , , , och andra fastighetsägare. erlägger Försvarsmakten i hyra för försvarsfastigheterna varav för de fortifika- toriska anläggningarna. 6 Uppgifter i budgetpropositioner Enligt direktiven skall utredningen utreda och lämna förslag på hur regeringens rapportering till i fastighets- och anläggningsfrågor inom försvaret kan förbättras. och finansutskottet har framfört kritik mot den information som regeringen lämnar till om försvarets fastigheter och anläggningar och anfört att den bör förbättras. Regeringen lämnar information till i budgetpropositionen. För att ta reda på hur denna information ser ut och vad som bör förbättras krävs en genomgång av några budgetpropositioner. Nedan följer en redogörelse för den information som regeringen har lämnat i budgetpropositionerna för åren 2005, 2004, 2003 och 2002 samt i de ekonomiska vårpropositionerna , 2003 och 2002. Redogörelsen omfattar både och eftersom de är de största statliga fastighetsförvaltande myndig- heterna. Slutligen redovisas de uppgifter om Försvarsmaktens förhyrning som framgår av budgetpropositionen samt utred- ningens överväganden. Budgetpropositionerna är uppdelade i olika utgiftsområden. I Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ingår två politikområden, Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn. Politikområdet Effektiv statsförvaltning omfattar tolv myndigheter samt vissa nämnder, däribland och , och i politikområdet ingår bl.a. fastighetsförvaltning. Under avsnittet redovisas den verksamhet som och bedriver. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet omfattar politikområdet Totalförsvar och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Politikområdet Totalförsvar består av verksamhets- området Det militära försvaret och verksamhetsområdet Det civila försvaret. Politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar omfattar verksamhetsområdet påfrest- ningar och verksamhetsområdet mot olyckor. 6.2Budgetpropositionen Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2004/05:1) Av budgetpropositionen framgår att fastighetsförvaltningen endast omfattar förvaltning av de fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform. Detta gäller bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden samt vissa fastigheter som donerats till staten. Kulturarvs- och ändamålsfastigheter förvaltas av medan förvaltar fastigheter för försvarsändamål. Dessa myndigheters verksamhet finansieras uteslutande genom avgifter, dvs. Enligt budgetpropositionen uppnås målet för verksamhetsområdet genom en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighets- förvaltning. Det skall ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Målsättningarna är i korthet följande. Fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. Fastigheternas värden skall bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. Hyresgästerna skall ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar. Verken skall uppfattas som goda och serviceinriktade hyresvärdar. Hänsyn till miljö och kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. Vidare anges i budgetpropositionen att de båda verken i sin verksamhet skall uppnå ett resultat efter finansiella poster som motsvarar en viss avkastning på genomsnittligt myndighetskapital. Avkastningskravet för verken 2004 ligger på . Under rubriken framgår att de riktlinjer som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 fortfarande gäller. skall inom ramen för målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar på grund av kommande försvarsbeslut. På grund av den omställning av försvaret som pågår kommer ett stort antal fastigheter och mark att behöva avyttras . Dessa avyttringsbehov får, enligt regeringen, inte leda till sådana vakansgrader och intäkts- minskningar att de ekonomiska målsättningarna för fastighets- förvaltningen hotas. I budgetpropositionen anges under rubriken att och är de två största förvaltarna av statens byggnader. Omfattningen och förändringen av fastigheternas värde mot föregående år framgår av en tabell. I tabellen redovisas bokfört värde av statens byggnader, mark och annan fast egendom. Uppgifterna redovisas för staten totalt och uppdelat på respektive . bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick på till , vilket är en minskning med . bokförda värde på byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till , vilket är en minskning med men en mindre ökning sedan föregående år. Av en tabell framgår vidare fastighetsförvaltningens omfattning. har ökat marginellt . Uppgifterna om lokalarea för omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. har Fortifika- tionsverkets verksamhet väsentligt minskat i omfattning beroende på försvarsbesluten och 2000. Antalet kvm bruttoarea (BTA) har minskat . Regeringen redovisar under Resultatbedömning fastighetsförvalt- ningens kostnader i en tabell. Där anges verksamhetskostnad respektive verksamhetskostnad per kvm för kulturarvs- och bidragsfastigheter samt för försvarsfastigheter. uppgick Statens fastighetsverks resultat till ca . Av resultatet förklaras av fastighetsförsäljningar. Avkastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av genom- snittligt myndighetskapital. I verksamhets- kostnader ingår kostnader om för sanering av och . resultat uppgick till ca , vilket är mer än budgeterat. Detta förklaras av bättre nettoresultat än budgeterat beroende på effektiviseringar och besparingar. Statens avkastningskrav uppgick till , vilket motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter och uppfyllt de övergripande målen och verksamhets- målen. Regeringen bedömer att uppfyllt de krav regeringen ställt. Underhåll och drift har också genomförts i den omfattning som överenskommits med brukarna för att bevara fastigheternas funktionella och ekonomiska värde. Investeringar har i princip genomförts enligt investeringsplanen, dock har ett mindre antal investeringar förskjutits i tiden. Regeringen bedömer att försäljningar genomförts affärsmässigt. En viktig förutsättning för att försvarsbesluten skall implementeras på ett effektivt sätt är att avyttrar uppsagda fastigheter på ett sätt som minimerar eventuella förluster. Under avsnittet Budgetförslag redogörs för budgeten för de myndigheter som ingår i politikområdet Effektiv statsförvaltning. Beträffande anges att det är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att förvalta det fastighets- bestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för verket är att förvaltningen skall innebära god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet som fastigheternas värden i vid mening bevaras. Förvaltningen av fastigheter skall utgå från att tillgodose en primärverksamhets behov av lokaler och optimera brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. Statens fastighetsverks verksamhet finansieras fullt ut med avgiftsinkomster. I en tabell redovisas uppgifter om det ekonomiska läget för . Dessa uppgifter avser utnyttjad låneram, utnyttjad andel av låneramen i procent, totala intäkter och totala kostnader. Uppgifterna redovisar utfall , 2001, 2002 och 2003, prognos samt budget . I budgetpropositionen redovisas de större investeringar på inrikes och utrikes fastigheter som är planerade. Regeringen har föreslagit att staten från skall överta de fastigheter, tomträtter och bostadsrätter som de allmänna försäkringskassorna äger. föreslås tills vidare sköta förvaltningen av egendomarna för statens räkning. Vidare framgår att Botan- huset, som tillhör , skall restaureras och att renoveringen och ombyggnaden av fastigheterna som utgör de s.k. regeringsbyggnaderna kommer att påbörjas . För utrikes fastigheter anges att en utredning pågår om en gemensam ambassadanläggning för och i , . Beträffande låneramen föreslår regeringen att den bemyndigas att besluta om att får ta upp lån i Riksgälds- kontoret inom en ram av högst för investeringar i fastigheter m.m. Som skäl anför regeringen att disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den osäkerhet som finns beträffande invärderingen av fastigheter innebär att regeringen bedömer det som angeläget att öka verkets låneram till högst , för att säkra en finansiering av fastigheterna. Regeringen föreslår att godkänner en investeringsplan för . I tabellform redovisas investeringar för inrikes och utrikes fastigheter samt för mark. Vidare anges de totala investeringarna, finansiering via lån, pågående projekt samt nya större projekt för prövning. Uppgifterna redovisar utfall , prognos , budgeterat belopp och beräknat belopp . I budgetpropositionen uppges att är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvars- fastigheter. Fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. Fortifika- tionsverkets verksamhet finansieras fullt ut med avgiftsinkomster. Uppgifter om det ekonomiska läget presenteras i tabellform. Där redovisas utnyttjad låneram, utnyttjad andel av låneramen, totala intäkter och totala kostnader. , 2001, 2002 och 2003 redovisas ett utfall, redovisas en prognos och redovisas en budget. Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta att Fortifika- tionsverket får ta upp lån i inom en ram av högst för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag är att disponerar en låneram om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Planerade investeringar bygger på det investeringsbehov som angetts av brukarna. Låneramen bör därför ökas med , men osäkerheten kring låneramsbehovet är stor med anledning av det kommande försvarsbeslutet. Regeringen föreslår att godkänner en investeringsplan för . Investeringsplanen redovisas i en tabell och omfattar belopp för nybyggnad, ombyggnad och anskaffning och hur stor del av investeringarna som skall finansieras via betalplan, lån eller förskottshyra. Planen omfattar åren 2003 . 6.32004 års ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) I den ekonomiska vårpropositionen lämnar regeringen bl.a. förslag på riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag på tilläggsbudget . Enligt uppgift från innehåller vårproposi- tionens avsnitt om mer information än vad som är brukligt till följd av den kritik som finansutskottet har framfört. Under avsnittet Tilläggsbudget finns under rubriken 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ett avsnitt som berör . Regeringen föreslår att godkänner att staten förvärvar en fastighet i och att staten får utnyttja en köpoption avseende en ny ambassadbyggnad i . Regeringen föreslår också att godkänner en ny investeringsplan för . Regeringen föreslår vidare att regeringen bemyndigas att 2004 besluta att får ta upp lån inom en ram av högst för investeringar i fastigheter, lokaler och mark. Skälen för regeringens förslag är följande. påpekade i betänkandet 2003/04:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning att regeringen inte kommenterar avvikelser mellan prognos och budget respektive utfall för Statens fastighetsverks investeringsplan. Utskottet efterlyste också en mer detaljerad information om investeringsplanens innehåll. Utskottet förutsatte att regeringen fördjupar presentationen av Statens fastighetsverks investeringar i fastigheter. Mot denna bakgrund anför regeringen följande. De avvikelser som finansutskottet noterat kan hänföras främst till förskjutningar av utgifter för olika objekt mellan åren i investeringsplanen. Anledningen härtill är ofta att uppdragsgivaren får förändrade förutsättningar för sin verksamhet och vill skynda på eller senarelägga processen. Svårigheter för att bedöma kostnaderna för olika projekt påverkar självfallet också utfallet. har beslutat om en investeringsplan för . På grund av två nya stora projekt behöver investeringsplanen nu revideras. Regeringen anför att det i budgetpropositionerna finns större pågående och beslutade projekt redovisade och att dessa ingår i investeringsplanen. Därutöver nämns nu två projekt. Dessa är en totalrenovering av gamla på i och en ombyggnad av universitets- i , . Dessa projekt beräknas vara klara respektive 2006. Regeringen anser att fastigheten 21 på i bör förvärvas. Byggnaden tillhör enligt Riksantikvarie- ämbetet det nationella kulturarvet och köpeskillingen uppgår till . Syftet med förvärvet är att effektivisera lokalförsörjning. I fastigheten behövs av säkerhetsskäl omfattande ombyggnader göras till en beräknad kostnad av . Beträffande verksamhetsgrenen Utrikes fastigheter uppger regeringen att saknar en egen ambassadbyggnad i . Planering och projektering pågår och den totala köpeskillingen beräknas uppgå till . Regeringen anser att ett köp av fastigheten är mer förmånligt än att hyra lokalerna. En köpoption bör därför utnyttjas då byggnaden är färdigställd. Projektet bör därför läggas in i investeringsplanen. Regeringen har, enligt den ekonomiska vårpropositionen, en låneram i på högst för investeringar i fastigheter, lokaler och mark. Redovisad plan för investeringar inkluderar två nya stora objekt, varav främst köpet av fastigheten 21 kommer att påverka låneramen. Därför behöver låneramen 2004 höjas till . I den ekonomiska vårpropositionen finns en investeringsplan för för tiden –2006. Tabellen redovisar pågående projekt, nya större projekt för prövning och summa investeringar uppdelade på inrikes och utrikes hyresfastigheter samt mark. Dessutom framgår att finansieringen sker genom lån. Regeringen anger vidare att enligt praxis beslutar regeringen om investeringar i form av anskaffning eller ombyggnad av fastigheter, lokaler och mark då kostnaden understiger per objekt. Större investeringar anmäls först för innan regeringen fattar slutligt beslut i respektive ärende. Regeringen anser att detta är en lämplig nivå och avser att tillämpa den även i fortsättningen. 6.4Budgetpropositionen Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2003/04:1) Detta avsnitt överensstämmer i stort med motsvarande avsnitt i budgetpropositionen . Dessutom anges att regeringens stabsstöd i lokalförsörjningsfrågor tillhandahålls av Statskontoret. Under avsnittet i budgetpropositionen anges att målet för politikområdet uppnås genom en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning och att det skall ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Under rubriken framgår att och förvaltar en betydande andel av statens byggnader. Omfattning och förändring av fastighetsinnehavet jämfört med föregående år framgår av en tabell. I tabellen redovisas bokfört värde av statens byggnader, mark och annan fast egendom för staten totalt samt för Statens fastighets- verk respektive . och har –2002 tillsammans av statens byggnader, mark och annan fast egendom. Av budgeten framgår vidare att bokförda värde minskar till följd av avyttringar på grund av tidigare års försvars- beslut. Antalet kvadratmeter uthyrningsbar yta har minskat från ca 4 800 000 kvm lokalarea 1998 till ca 3 750 000 kvm lokalarea 2002. Uppgifterna om lokalarea och verksamhetskostnad för omfattar endast verkets öppna bestånd. I budgetpropositionen redovisas vidare olika nyckeltal för fastighetsförvaltningen. I en tabell redovisas lokalarea, verk- samhetskostnad och verksamhetskostnad per kvadratmeter för kulturarvs- och bidragsfastigheter samt försvarsfastigheter. Kulturarvs- och bidragsfastigheterna är uppdelade i inrikes hyresfastigheter, utrikes hyresfastigheter och bidragsfastigheter. Nyckeltal för redovisas i tabellen. Regeringen anger dessutom att har gjort stora insatser vad gäller planerat underhåll. Detta inklusive ökningen av kostnaderna för avveckling av befästningarna medför i högre kostnader för försvarsfastigheterna. Prognosen visar på fortsatt ökade kostnader för befästningsavvecklingarna. Regeringen anför i budgetpropositionen att respektive i sin verksamhet skall uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning på genomsnittligt myndighetskapital på . Dessa myndigheters soliditet skall sjunka till , dvs. myndighetskapitalet skall utgöra av myndighetens sammanlagda kapital och skulder. Under avsnittet lämnar regeringen en resultatbedömning där det framgår bl.a. följande. För var resultatet för mer än budgeterat. Detta förklaras av att ej budgeterade reavinster har uppkommit till följd av fastighetsförsäljningar och att räntekostnaderna har varit lägre än förväntat. Avkastningskravet till staten motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. Det bokförda värdet för byggnader, mark och annan fast egendom redovisas och är lägre än 1998. resultat har uppgått till mer än budgeterat. Detta förklaras av flera försäljningar vilket har resulterat i högre intäkter än beräknat samt att kostnaderna för avveckling av anläggningar har blivit lägre än budgeterat. Avkastningskravet till staten motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. Det bokförda värdet på byggnader, mark och annan fast egendom har minskat med . Av budgetpropositionen framgår vidare att verksamhet har minskat väsentligt i omfattning beroende på försvarsbesluten och 2000. Antalet kvadratmeter BTA har minskat . En viktig förutsättning för att försvarsbesluten skall implementeras på ett effektivt sätt är att avyttrar uppsagda fastigheter på ett sätt som minimerar eventuella förluster. Erfarenhetsmässigt har det dock visat sig vara svårt att via försäljning av fastigheter återfå de kostnader som tidigare lagts ner eftersom marknadsvärdet är betydligt lägre än investerings- kostnaderna för denna typ av särskilt anpassade byggnader. Detta förhållande kommer, enligt regeringen, sannolikt att gälla även vid framtida avyttringar.