sou · GTB390 · 2006-01-01 00:00:00 — 1999, efter konferensen hölls en uppföljningskonferens som bekräftade det man var överens om 19944 i (ICPD+5). Programme of Action of the International Conference on Population and Develop- ment, , 1994. Doc. A/Conf. 171/13. Fokus , av kamp för sexuella och reproduktiva rättigheter. 3SOU 1994:37, Rapport för om Befolkning och utveckling i . Sexualupplysning och reproduktiv hälsa i , Bygdeman, M. , K. actions for the further implementation of the Programme of Action of the International Conference on Population and Development (ICDP +5) Doc. A/S-21/5/Add.1. Handlingsplanen innebar att det internationella samfundet enades om en bred definition av reproduktiv hälsa: Reproductive health is a state of complete physical, mental and social well-being and not merely the absence of decease or infirmity, in all matters relating to the reproductive system and to its functions and processes. Reproductive health therefore implies that people are able to have a satisfying and safe sex life and that they have the capability to reproduce and the freedom to decide if, when and how often to do so. Implicit in this last condition are the right of men and women to be informed and to have access to safe, effective, affordable and accept- able methods of family planning of their choice, as well as other methods of their choice for regulation fertility which are not against the law, and the right of access to appropriate health services that will enable women to go safely through pregnancy and childbirth and provide couples with the best chance of having a healthy infant (PoA § 7.2) Överenskommelsen understryker att kvinnor och män ska ha tillgång till reproductive health services i vid bemärkelse dvs. infor- mation och rådgivning om preventivmetoder, tillgång till säkra preventivmedel och andra metoder för att reglera barnafödande som de själva väljer om det inte strider mot lagen, samt tillgång till god hälso- och sjukvård under graviditet och förlossning. I överenskommelsen 1994 finns preciserade målsättningar som bekräftades vid uppföljningskonferensen . Länderna har såle- des förbundit sig att alla som det behöver ska ha tillgång till preventivmedel 2015. Då ska även alla barn bli förlösta med hjälp av utbildad personal. Programmet omfattar även ungdomars rätt till sexualupplysning, preventivmedel, vård och behandling. De vuxnas och föräldrarnas skyldigheter och ansvar att informera om och ge råd om sexualitet och reproduktion betonas liksom ungdomars rätt till vård och omsorg med ett respektfullt bemötande. Hänsyn ska dock tas till kulturella värderingar och religiös åskådning. Programmet tar även upp kvinnors och flickors rätt att bestämma över sin fertilitet samt det könsrelaterade våld som utövas mot kvinnor. Även ländernas åtgärder för att hindra sprid- ning av hiv/aids är viktiga delar i programmet. Tillgång till säker abort Legala och säkra aborter var den stora kontroversiella frågan vid mötet i . konstaterades i ett internationellt dokument att farliga aborter är en starkt bidragande orsak till mödradödlighet. Ett av målen är att begränsa mödradödligheten med två tredjedelar till 2015. De nordeuropeiska länderna, samt många kvinnoorganisa- tioner i hela världen ville att världssamfundet skulle erkänna kvinnors rätt till legala och säkra aborter men mötte ett mycket starkt motstånd främst från företrädare för katolska kyrkan och vissa muslimska länder. Resultatet blev en kompromiss med följande lydelse: In no case should abortion be promoted as a method of family planning. All Governments and relevant intergovernmental and non- governmental organizations are urged to strengthen their commitment to womens health, to deal with the health impact of unsafe abortion as a major public health concern and to reduce the recourse to abortion through expanded and improved family-planning services. measures or changes related to abortion within the health system can only be determined at the national or local level according to the national legislative process. In circumstances where abortion is not against the law, such abortion should be safe. In all cases, women should have access to quality services for the management of compli- cations arising from abortion. Post-abortion counselling, education and family-planning services should be offered promptly, which will also help to avoid repeat abortions. (PoA § 8.25) Kompromissen innebär således att aborter ska vara säkra i de länder där aborter är lagliga. Alla kvinnor, även i länder där abort inte är tillåtet, ska tillförsäkras god vård vid komplikationer efter en abort och också få råd och undervisning i preventivmetoder för att undvika upprepade aborter. I programmet betonas att varje land har rätten att bestämma reglerna för abort. Formuleringarna i handlingsplanen från befolkningskonferensen i har, trots starkt motstånd, haft stor betydelse för att flytta fram positionerna i många länder för befolkningens Den bedömningen görs av många organisa- tioner5. Rätten till liv och hälsa ställer krav på regeringar att ge informa- tion och rådgivning samt undanröja rättsliga hinder mot repro- duktiv hälsovård. De ska inrätta sjukvårdstjänster som är åtkom- liga, lättillgängliga och av hög kvalitet. Rätten att bestämma hur många barn man vill ha, gör regeringar skyldiga att se till att män och kvinnor har tillgång till olika former av preventivmedel. De ska också få upplysning om och tillgång till rådgivning om sexualitet och reproduktiv hälsa. Regeringarna åläggs också att skydda kvinnor från fysiska kränk- ningar och övergrepp och andra inskränkningar i kvinnors själv- bestämmande över den egna kroppen. har fler kvinnor än någonsin tillgång till moderna preventivmedel. Trenden , trots bakslag, går också mot att erkänna kvinnans rätt att välja abort genom att lagstiftningen liberaliseras. Åtgärder för att förbättra möjligheter till reproduktiv hälsa är kontroversiella och starkt ifrågasatta. I länder där värderingar med fundamentalistiska drag dominerar, oavsett religion, finns ett starkt motstånd mot abort och abort är med få undantag olagligt. Så är det i och många länder i och men också i ett antal länder i . sittande president har förklarat sig vara motståndare till abort och sexual- undervisning i skolorna. Presidenten har återinfört the Gag Rule (munkavleregeln) som innebär att amerikanska biståndsmedel inte lämnas till organisationer som arbetar med information eller råd- givning kring abort. drog in bidragen till FN:s befolknings- fond (UNFPA) 2002 under förevändning att organisationen uppmuntrade till och sponsrade aborter. Ett flertal andra inhemska och internationella organisationer som arbetar med reproduktiv hälsa har förlorat bidragen. Fokus , av kamp för sexuella och reproduktiva rättigheter. Alla länder har någon form av reglering av aborter. Restriktionerna varierar från att kvinnor kan få abort på egen begäran som i , till att det är helt förbjudet som i t.ex. , och . Reglerna kan mer eller mindre försvåra kvinnors möjlighet till abort. Attityder från vårdpersonal och otillräcklig tillgång till medicinska resurser eller vård av otillräcklig kvalitet kan också betyda begränsningar av möjligheterna till abort. Tabell 6.1 visar villkoren för abort i världens länder som bygger på en samman- ställning gjord av UNDP, United Nations Population Division6. Tabell 6.1 Villkor för laglig abort i 193 länder omkring 1999 Orsak för att tillåta abort Ekonomiska och sociala skäl Abortion Policies: A . Effekter av medicinskt osäkra aborter , , ser som en av sina uppgifter att ge medlemsländerna råd för att utveckla kvaliteten inom hälso- och sjukvården. En viktig del omfattar reproduktiv hälsa där säkra aborter och vård av kvinnor som fått komplikationer av medicinskt osäkra aborter ingår. WHO har tagit fram en rapport som ger länderna politiska och tekniska råd om hur säkra aborter ska kunna erbjudas7. WHO har också gjort en kartläggning av omfattningen av illegala, medicinskt osäkra aborter8. Illegala aborter är ett förnekat hälsoproblem i utvecklings- länderna enligt WHO. Kvinnor riskerar sin hälsa och sina liv Abortion Policies: A (1999). United Nations Population Divi- sion, . Safe Abortion: Technical and Policy Guidance for . Global and regional estimates of the incidence of unsafe abortion and associated mortality 2000. genom att de hänvisas till outbildade abortörer som använder riskfyllda tekniker, ofta under osanitära förhållanden. En osäker abort är enligt WHO:s definition att en ofrivillig graviditet avslutas antingen av personer som inte har nödvändiga kunskaper och/eller i en omgivning som inte håller nödvändig medicinsk standard. När motiven är starka att kontrollera antalet graviditeter men tillgången till preventivmedel är begränsad inträffar många oplanerade graviditeter. Många vill avsluta graviditeten och låter genomföra abort vare sig det är lagligt eller olagligt. Det är vad som sker i utvecklingsländerna. Illegala aborter – en stor hälsorisk Enligt WHO:s uppskattning blir 210 miljoner kvinnor gravida och 130 miljoner barn föds. En stor del av graviditeterna avslutas med spontana eller planerade aborter. 27 miljoner legala och ca 19 miljoner illegala aborter genomförs enligt uppskattningen. I världen avslutas en av var tionde graviditet med en riskfylld illegal abort. I utvecklade länder där aborter är lagliga och genomförs med säkra metoder är komplikationer mycket sällsynta men även i utvecklingsländerna är komplikationerna relativt ovanliga när aborterna är legala. Det är de illegala aborterna som innebär stora hälsorisker för kvinnorna, framförallt i fattiga utvecklingsländer. WHO uppskattar att 68 000 kvinnor dör i konsekvenser av osäkra aborter. Allvarliga komplikationer är också vanliga som infektioner, kronisk smärta och infertilitet. Riskerna beror också på tillgången till sjukvård. Behandlingen av komplikationer efter en illegal och medicinskt osäker abort ställer i många utvecklings- länder anspråk på en stor del av de begränsade sjukvårdsresurserna. Det förekommer att hälften av inläggningarna på obstetriska vårdplatser avser kvinnor som fått komplikationer efter en illegal abort. Till det kommer behov av operationer, intensivvård, blod och mediciner. Mödradödlighet beror till stor del på osäkra aborter Dödligheten som följd av graviditet och av abort varierar avsevärt i världen och är mångdubbelt högre i utvecklingsländerna än i länder med bättre tillång till hälso- och sjukvårdsresurser. Dödligheten som följd av en illegal abort är dock avsevärt högre även i utveck- lingsländerna än om aborten har utförts legalt. I tabell 6.2 visas WHO:s uppskattning och jämförelse av mödradödligheten mellan utvecklingsländerna och USA9. Tabell 6.2 Jämförelse av mödradödlighet mellan utvecklingsländer och , antal dödsfall per 100 000 fall 2000 Förlossning av levande barn Det förekommer medicinskt osäkra aborter i de flesta delar av världen. Undantag är nästan hela , och östra (t.ex. ) där aborter är legala, säkra och relativt till- gängliga. Även i vissa länder i andra delar av världen som i , och förekommer knappast några illegala osäkra aborter. Å andra sidan förekommer även osäkra aborter i länder där det finns möjligheter till legala aborter som t.ex. i , Bang- ladesh, och . Trots relativt liberala abortlagar kan det vara svårt för kvinnor att få en legal abort på grund av resurs- brist eller okunskap om möjligheten. Det tar tid innan information om och resurser för legala och säkra aborter finns tillgängliga för alla kvinnor som önskar en abort i dessa länder. Relativt flest osäkra aborter utförs i där 29 osäkra aborter per 1 000 kvinnor 15 beräknas ske. är därnäst den region som har den högsta förekomsten av osäkra aborter, 24 per 1 000 kvinnor 15 . I är den abortrelaterade mödradödligheten högst i världen; 140 dödsfall per 100 000 levande födda barn. Även i mellersta och är dödligheten 9 WHO 2004. Unsafe Abortion, Global and regional estimates of the incidence of unsafe abortion and associated mortality in 2000. som konsekvens av abort mycket hög, 110 respektive 90 per 100 000 födda barn. I är motsvarande siffra 40. I Öst- asien, , och är mödradödligheten som följd av abort försumbar (0 i statistiken). Se vidare tabell 6.3. Tabell 6.3 Uppskattning av antal illegala, medicinskt osäkra aborter och mödra- dödligheten som följd av abort omkring 2000 av abort i förhållande till 100 000 levande Global and regional estimates of the incidence of unsafe abortion and associated mortality 2000. En restriktiv abortlag påverkar kvinnors hälsa och mödradöd- ligheten i ett land. En tydlig illustration till detta är utvecklingen av mödradödligheten i . skedde en omfattande abortverksamhet i landet och det var inte svårt för en rumänsk kvinna att få en legal abort. Aborter förbjöds 1966 och därefter steg den abortrelaterad mödradödligheten dramatiskt från 20 dödsfall per 100 000 levande födda barn till 150 . När aborter blev lagliga igen 1989 minskade mödradödligheten från 150 till 20, dvs. den nivå som man hade innan aborter förbjöds.