sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — SCB har följt konsu- mentprisutvecklingen för kurslitteratur inom kommu- nala vuxengymnasier (komvux) samt universitet och högskolor –2004 (augusti–au- gusti). Kurslitteraturmätningen omfattar litteratur på utbildningar hos totalt fyra svenska kommunala vuxengymnasier (komvux) samt vid tolv institutioner på svenska högskolor och universitet. Prismätningar- na har skett i augusti åren 2002–2004 genom pris- observationer i de butiker som finns representerade på orterna och där SCB fått uppgift om att studen- terna köper litteratur. Prisobservationer har även in- hämtats hos några av de största svenska nätbok- handlarna. Prisutvecklingen på kurslitteratur kan jämföras med den allmänna prisutvecklingen (KPI-föränd- ringen) , som var . Det bör observeras att medan komvuxlitteratur i sin helhet är utgiven av svenska förlag så är universitets- och högskolelitteratur delvis svenskutgiven och delvis importerad. Som komplement till konsumentprisutvecklingen redovisas förlagsprisutvecklingen för kurslitteratur mellan –2004. 15 Begreppet kurslitteratur omfattar här både komvux-litteratur samt svensk och utländsk universitets- och högskolelitteratur. Resultat – kurslitteratur – Prisutvecklingen för kurslitteratur presenteras nedan . SCB fick uppdraget att mäta priser på kurslitteratur . De direkta effekterna av momssänkningen –2002 på prisnivåerna går inte att ut- läsa ur dessa siffror. SCB kompletterar därför med en redovisning av förlagsprisutvecklingen från –. Prisutvecklingen för kurslitteratur jämförs med KPI-utvecklingen i tabell 2.5 och prisut- vecklingen för motsvarande titlar hos förlagen jäm- förs med KPI-utvecklingen i tabell 2.6. SCB presenterar prisutvecklingen för kurslitteratur uppdelad på komvuxlitteratur (som uteslutande är ut- given av svenska förlag) samt på svensk respektive utländsk universitets- och högskolelitteratur. Prisutvecklingen för utländsk kurslitteratur påver- kas av den svenska kronans utveckling i förhållande till utländsk valuta. Konsumentprisutvecklingen på kurslitteratur – För såväl komvuxlitteratur som svensk universitets- och högskolelitteratur framträder samma tendens med ökande priser . Prisbilden vände hos nätbokhandeln – med minskande priser – , medan bokhandeln hade fortsatt stigande prisutveckling. Se tabell 2.5. För hela perioden –ökade priserna i bokhandeln på komvuxlitteratur och svensk universitets- och hög- skolelitteratur mer än KPI . Den utländska universitets- och högskolelitteraturens pris- förändring kan, med hänsyn till det stora osäkerhets- talet, vara endera större eller mindre än KPI-ök- ningen. I nätbokhandeln sjönk priserna på komvuxlitteratur mellan 2002–2004. Priserna på svensk universitets- och högskolelitteratur sjönk eller ökade klart mindre än KPI ökade. Tabell 2.5 Konsumentprisutveckling för kurslitteratur –. Procentuell förändring samt osäkerhetstal Bokhandel 02/03 –1,9 ± 5,4 +1,5 ± 1,7 Bokhandel 03/04 +0,9 ± 3,8 +2,8 ± 2,3 Bokhandel 02/04 +6,7 ± 3,2 –1,0 ± 6,6 +4,4 ± 2,9 Nätbokhandel 02/03 Nätbokhandel 03/04 –4,6 ± 0,7 –5,2 ± 1,4 Nätbokhandel 02/04 –2,2 ± 1,2 –1,5 ± 2,1 Källa: SCB Sifforna för 02/03 har justerats något på grund av upprättning. Jämför rapport 4. 16SCB väljer att inte publicera något resultat för prisutvecklingen på utländsk högskolelitteratur i nätbokhandeln samt för aggregat där denna ingår då denna prisutveckling är för osäker att redovisa. 17För prismätningsperioden –2003 avser KPI-förändringen i förhållande till . Pris- mätningsperioden –2004 avser en sammanlänkning och . För perioden –2004 kan följande resultat redo- visas: Priserna på komvuxlitteratur i bokhandeln steg med 8,0 ± . Priserna på komvuxlitteratur i nätbokhandeln sjönk med 2,2 ± . ökade priserna på komvux- litteratur i bokhandeln med mer än KPI. minskade priserna för komvuxlitteratur hos nätbokhandeln och under- steg klart KPI-ökningen. För perioden –2004 kan följande resultat redo- visas: Priserna i bokhandeln på svensk universitets- och högskolelitteratur steg med 6,7 ± . Priserna i nätbokhandeln på svensk universitets- och högskolelitteratur sjönk med 1,5 ± . Priserna i bokhandeln på utländsk universitets- och högskolelitteratur sjönk med 1,0 ± . ökade priserna på svensk uni- versitets- och högskolelitteratur hos bokhandeln med mer än KPI. minskade priserna på samma litteratur hos nätbokhandeln och understeg klart KPI-förändringen. På nästa sida illustreras hur bokhandelns inköps- priser kan beräknas i form av valutarensade cirka- priser för utländsk universi- tets- och högskolelitteratur. De valutarensade cirka- priserna för utländsk universitets- och högskolelittera- tur förefaller ha ökat –2004. Även om den svenska kronan har stärkts i förhållande till det brittiska pundet kvarstår en reell inköpsprisökning för återförsäljarna. Trots detta har konsumentpriserna i bokhandeln sänkts något. Skillnaden mellan inköps- pris- och konsumentprisutveckling är säkerställd även när hänsyn tas till osäkerhetstalen18 men är också be- roende av den valda periodiseringen för valutautveck- lingen. Förlagsprisutveckling i för kurslitteratur – För det titelurval som använts , 2003 och 2004 har SCB beräknat utvecklingen av förlags- priserna enligt BTJ Seelig AB:s titelregister. Resultatet framgår av tabell 2.6, där också en jämförelse med konsumentprisutvecklingen görs. Det bör understry- kas att det titelurval som använts här är mer begrän- sat än det som ligger till grund för konsumentpris- mätningarna på kurslitteratur, såtillvida att endast identiska titlar (lika ISBN-nummer) beaktas i tabell 2.6. Identiska titlar har vid en jämförelse all- tid en viss aktualitetsförsämring, vilket gör att prisut- vecklingen för denna grupp tenderar att vara lägre än den för bokbeståndet som helhet. Notera att den be- aktade tidsperioden för förlagspriserna på kurslittera- tur som är november–november19 skiljer sig något från mätperioden för konsumentpriserna på kurslitte- ratur, vilken är augusti–augusti. SCB bedömer att de skilda mätperioderna endast har en marginell bety- delse för jämförbarheten. Av tabell 2.6 framgår att prisförändringarna i bokhandeln i stora drag motsvaras av prishöjningar hos förlagen. Även nätbokhandeln hade prisökningar 2002–2003 men 2003–2004 genom- förde nätbokhandeln stora prissänkningar. 18Osäkerhetstalet för jämförelsen mellan prisutvecklingen i butik och de valutarensade inköpspriserna bör på grund av oberoende urval beräknas som (6,62+7,92)=10,3, vilket är mindre än skillna- den mellan motsvarande prisutvecklingstal som är 10,8. 19November har valts som jämförelsemånad för förlagspriserna, eftersom den första versionen av BTJ Seelig AB:s titelregister som SCB har haft tillgång till avsåg . Tabell 2.6 Förlags- och konsumentprisutvecklingen för kurslitteratur 2001–2004 (identiska titlar). Antal observationer anges i parentes +4,1 ± 0,6 (70) +3,2 ± 1,1 (83) +4,0 ± 0,5 (82) +1,6 ± 0,8 (93) +3,3 (99) +2,5 (70) +2,8 ± 0,5 (80) +2,1 ± 0,4 (89) +4,4 (108) –4,9 (75) –5,2 (80) +11,3 ± 0,9 +7,0 ± 1,4 Källa: SCB. rioden –2002 saknas information om prisut- vecklingen för kurslitteratur i konsumentled. Därför kan inte förlags- och konsumentprisutveckling jäm- föras mellan dessa år. Mot bakgrund av sambanden mellan förlagens och bokhandelns prisutveckling un- der följande år kan det dock vara rimligt att anta att dessa aktörers prisutveckling –2002 också har följts åt (efter justering för momsför- ändringen). Över hela perioden –2004 kan konstateras att förlagsprisutvecklingen är klart högre än den all- männa prisutvecklingen (KPI). Slutsatsen förstärks av det faktum att den här redovisade förlagsprisutveck- lingen avser identiska titlar som har en aktualitets- försämring . Vad påverkar svenska återförsäljare av utländsk litteratur? Faktorer som påverkar prissättning av utländsk litte- ratur hos återförsäljare i är i) utländsk distributörs rekommenderade cirkapriser, ii) valuta- kurs (svenska kronans utveckling i förhållande till ak- tuell utländsk valuta), iii) eventuella rabatter (som den svenska återförsäljaren får av utländsk distributör) samt iv) återförsäljarens påslag i ledet till konsument. Faktorerna i)–iii) tillsammans bestämmer den svenska återförsäljarens inköpspris i svenska kronor. Av dessa faktorer kan varken cirkapris eller valuta- kurs21 påverkas av svenska återförsäljare. SCB har valt att redovisa hur dessa faktorer kan inverka på slutpriset till kund. Denna redovisning är att betrakta som en illustration. SCB har genom fått tillgång till rekommenderade cirkapriser i brittiska pund (GBP) på de utländska kurslitteraturtitlarna i urvalet för konsumentprismätningarna vid fyra tillfällen, decem- ber 2002 och 2003 samt och 2004. 20KPI-förändringen är beräknad på KPI-medeltal för januari–de- cember. 21Kan till viss del påverkas genom terminssäkring. 22Nielsen är en stor distributör/återförsäljare i Storbri- tannien avseende utgivning (biblioteksinformation) på engelska. Cirkapriserna för dessa (identiska) titlar ökade med 16,4 ± , se tabell 2.7 nedan. Den svenska kronan har sedan momssänkningen trädde i kraft stärkts i förhållande till det brittiska pundet, se diagram 2.3 nedan. Kronan har under mät- perioden för kurslitteraturen (se tabell 2.7) stärkts . Diagram 2.3 Utveckling av brittiska pund (GBP) i förhållande till svenska kronan (SEK) Källa: valutakurser månadsgenomsnitt. cirkapriser i GBP har rensats för valutaförändring mellan det brittiska pundet och den svenska kronan . Den valuta- rensade prisförändringen kan sedan jämföras med prisförändringen i butik för utländsk universitets- och högskolelitteratur. Med antaganden om oförändrade rabatter i inköpsled, kan dessa uppgifter ses som en uppskattning av hur svenska återförsäljares inköps- priser på utländsk kurslitteratur har utvecklats. De valutarensade prisförändringarna i tabell 2.8 Tabell 2.7 Prisutveckling för utländsk kurslitteratur och valutakursförändring (GBP/SEK) (GBP/SEK)23 Cirkapriser 02/03 –9,4 (dec–dec) Cirkapriser 03/04 (aug–aug) Cirkapriser 02/04 –5,8 (dec–aug) utgör en indikation på höjda inköpspriser för ut- ländsk universitets- och högskolelitteratur för svenska återförsäljare. Tabell 2.8 Valutarensade cirkapriser för utländsk kurs- litteratur, förändringstal i procent –9,4 (dec–dec) (aug–aug) –5,8 (dec–aug) 23Valutakursförändringen är beräknad utifrån medelkurser för augusti respektive år enligt Riksbank. tidpunkt vid beräkning av valutakursförändringen påverkar direkt vilken valutakursförändring som redovisas. Därför bör denna redovisning betraktas som en illustra- tion av hur inköpspriser och valutaförändringar påverkar priset. 24Den valutarensade prisförändringen beräknas genom att multiplicera indextalet för inköpspriser (02/03) med indextalet för valuta- förändringen (02/03) och sedan dividera produkten med 100. Beräkningen genomförs enligt samma mönster för samtliga perioder. Fler decimaler än vad som framgår i tabell 2.8 används i beräkningarna. I bokhandeln (se tabell 2.9) har priserna i konsu- mentled på utländsk universitets- och högskolelittera- tur sjunkit med 0,1 ± , . Denna prissänkning kan jämföras med de valutarensade cirkapriserna som steg med 9,7 ± . De valutarensade cirka- priserna har således ökat mer än vad motsvarande urval av böcker ökat i pris i konsumentled, vilket kan tolkas som att bokhandeln sänkt sina marginaler al- ternativt som att de utverkat högre rabatter. Denna skillnad är dock inte fullt säkerställd om hänsyn tas till osäkerhetstalen25 och är också beroende av den valda periodiseringen för valutautvecklingen. Tillvägagångssätt – kurslitteratur 2002–2004 SCB prismäter kurslitteratur med en annan metod än den som används för prismätningarna på svensk- utgiven litteratur. I prismätningarna på kurslitteratur följer SCB prisutvecklingen för en och samma titel Tabell 2.9 Valutarensade cirkapriser för utländsk kurslitte- ratur jämfört med prisutveckling i butik för identiska titlar –1,5 ± 3,726 02/03 (dec–dec) –1,5 ± 4,5 03/04 (aug–aug) –0,1 ± 5,927 02/04 (dec–aug) 25Osäkerhetstalet för jämförelsen mellan prisutvecklingen i butik och de valutarensade inköpspriserna bör på grund av oberoende urval beräknas som (5,92+7,92)=9,9, vilket är litet mer än skillna- den mellan motsvarande prisutvecklingstal som är 9,8. 26Avser tidsperiod augusti–december. 27Avser tidsperiod augusti–december. över tid, och jämför olika titlar endast då nya uppla- gor utkommer samt då bokbyten sker vid institutio- nerna och komvuxskolorna i urvalet. Nedan följer en kort sammanfattning av metoden samt en motivering till varför SCB valt just denna metod. För den som vill fördjupa sig i metodfrågorna finns senare en mer detaljerad beskrivning i den tekniska rapporten, un- der rubriken kurslitteratur (sidan 70). Utgångspunkten för den metod som valts har varit att SCB vill följa prisutvecklingen på kurslitteratur som är aktuell och används i undervisningen vid uni- versitet, högskolor och kommunala vuxengymnasier runt om i landet. En huvudtanke vid prisjämförel- serna är att de ska avse titlar av samma kvalitet för studenterna, med avseende på kunskapsområde och aktualitet. SCB följer prisutvecklingen på titlar som förekom- mer på litteraturlistor från tolv olika institutioner vid tre olika högskolor/universitet runt om i landet samt fyra kommunala vuxengymnasier (komvux). Institu- tionerna i urvalet är utvalda med tanke på att de ska representera olika typer av institutioner, stora som små, och både mer teoretiskt inriktade som yrkesför- beredande utbildningar. Vid komvuxskolorna pris- mäts litteratur för gymnasial vuxenutbildning, alltså inte grundskolelitteratur. De tre orter SCB prismäter kurslitteratur på finns i olika delar av landet och är av varierande storlek, detta för att få en så bred repre- sentation som möjligt av studieorter. Kriteriet för att en titel ska ses som aktuell är att den förekommer i undervisningen vid högskolorna och komvuxsko- lorna. Detta innebär att SCB i de flesta fall följer prisutvecklingen på identiska böcker . Emellertid sker en viss naturlig kvalitetsförsämring på identiska böcker då dessa förlorar i aktualitet . För att kompensera för denna aktualitetsför- sämring är SCB angelägen om att fånga upp prisut- vecklingen även i fall då en titel ersätts eller kommer i ny upplaga. Den modernisering och aktualitets- förbättring som sker i samband med utgivning av en ny titel/upplaga får alltså kompensera för den aktualitetsförsämring som sker bland de oförändrade böckerna. Prisutveckling för tidskrifter 2001–2004 Prisutvecklingen avser en sammanvägning av lösnummerpriser och abonnemangspriser28. Avvikel- serna mellan lösnummerprisernas och abonnemangs- prisernas genomsnittliga utveckling redovisas inte här. Kategoriseringen av tidskrifterna grundas på en indelning av men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en kate- gori. Resultat för tidskrifter – Prisförändringen för tidskrifter (totalt 117 stycken varav 112 är momssänkta) presenteras nedan i tabell 2.10. De tidskrifter som berörts av momssänkningen har sammantaget långt ifrån ge- nomfört prissänkningar i nivå med den inflations- justerade momssänkningen (IJM). Tidskrifter har un- der perioden –2004 i genomsnitt minskat i pris med 5,3 ± . IJM beräknas till –11,. Tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto samt datortidskrifter kan till och med ha haft prisökningar. Tabell 2.10 Tidskrifternas prisutveckling – , efter kategori okt 01–okt 02 okt 02–okt 03 okt 03–okt 04 okt 01–okt 04 –11,9 ± 1,1 + 1,4 ± 0,4 + 2,1 ± 0,3 –8,8 ± 1,2 Hem, bostad, trädgård –9,6 ± 0,7 + 2,6 ± 0,4 + 2,9 ± 0,8 –4,7 ± 1,1 Ekonomi, teknik, hobby, foto –6,9 ± 1,1 + 4,6 ± 1,9 + 4,5 ± 0,7 + 1,8 ± 2,4 Idrott, motion, friluftsliv –11,2 ± 0,8 + 2,3 ± 0,6 + 4,4 ± 0,5 –5,2 ± 1,1 –6,6 ± 0,9 + 4,5 ± 0,8 + 3,2 ± 0,9 + 0,6 ± 1,5 –10,0 ± 0,8 + 4,6 ± 0,6 + 4,9 ± 0,7 –1,3 ± 1,2 –9,4 ± 0,7 + 4,7 ± 1,0 + 4,3 ± 0,5 –1,1 ± 1,3 –8,6 ± 0,7 + 1,8 ± 0,6 + 3,3 ± 0,5 –3,9 ± 1,1 –10,3 ± 0,7 + 2,4 ± 0,5 + 3,1 ± 0,3 –5,3 ± 0,9 + 4,4 ± 0,8 –1,1 ± 2,0 ± 3,6 ± 1,2 + 7,0 ± 2,5 –13,2 –11,4 28Tidskrifter med liten omsättning ingår ej i urvalet. 29Vissa tidskrifter berördes inte av momssäkningen . Det kunde till exempel bero på att de redan tidigare hade sex pro- cents moms eller var momsbefriade, som kulturtidskrifter och medlemstidskrifter med flera. , som till exempel annons- tidningar, är fortfarande belagda med 25 procents moms. 30KPI-förändring avser samt . gori når ner till IJM-målet men familje- och damtid- ningar, tidskrifter för idrott, motion och friluftsliv samt tidskrifter för Hem, bostad och trädgård har de största prisminskningarna. Trots dessa prisminsk- ningar så saknas det minst mellan 1,4 och 5,6 pro- centenheter för att någon av dessa tidsskriftskate- gorier ska uppnå IJM-målet. Det förekommer dock variationer vad gäller pris- förändringar inom enskilda tidskriftskategorier. Under den senaste mätperioden för tidskrifter (mellan ) har priserna ökat med i genomsnitt 3,1 ± som konsumentpriserna generellt i har ökat . Motor- tidskrifter har de största prisökningarna. De tidskrifter som berörts av momssänkningen har ökat mer än dagstidningspriserna. Dagstidningar, som hade en momssats på sex pro- cent, ökade enligt KPI mellan okto- ber 2001 och . Vid en jämförelse mel- lan dagstidningarnas prisökning på och tidskrifternas prissänkning på 5,3 ± 0,9 , måste hänsyn tas till momssänkningen för tid- skrifter på . Justerat för denna moms- sänkning motsvarar tidskrifternas prissänkning på 5,3 ± en prisökning på 11,4 procent31 . Denna prisökning är högre än dagstid- ningarnas prisökning på . De officiella portopriserna på försändelser som tid- skrifterna betalar för att nå ut till prenumeranterna har ökat . A-postförsändelser har ökat i pris och B- 31 Momssänkningen är , vilket motsvarar en prisnivå på (100–15,2) d v s efter sänkningen. Den observe- rade prissänkningen för tidskrifter är , vilket motsvarar en prisnivå på (100–5,3) d v s . Skillnaden mellan dessa prisnivåer; , motsvarar en prishöjning med (94,7–84,8)/84,8 = . postförsändelser har ökat med . KPI steg med , se diagram 2.4. Som en bakgrund till prisförändringarna för tidskrif- ter redovisas här den generella portoprisutvecklingen, som är en väsentlig del av tidskrifternas kostnadsbild. kan ha särskilda avtal eller överens- kommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från den här redovisade. Tidskrifter med utgivning skickas med A-post och tidskrifter som har utgivning skickas med B-post, enligt uppgift från . Diagram 2.4 Prisutvecklingen för posttidningssändningar, A- respektive B-post i jämförelse med KPI-utvecklingen åren 1998–2004 Källa: Posten, SCB Konsumentpriserna i (KPI) har ökat med –2004. Portopriser- na för tidskrifter som skickas med A-post har ökat med medan B-post- försändelserna sjunkit i pris med . från det att momssänkningen på tidskrifter trädde i kraft, –2004, har porto- priserna för tidskriftsförsändelser ökat mer än KPI. Priserna på A-postförsändelser har sti- git och B-postförsändelser med som KPI ökat med . Urvalet är gjort så att de tidskrifter som är omsätt- ningsmässigt störst inkluderas; 117 tidskrifter ingår i beräkningarna. Såväl lösnummer- som abonnemangspris (distri- butionssätt) beaktas var för sig. Vid alla genomsnitts- beräkningar används uppgifter om tidskriftens försäljningsintäkter, som i de flesta fall hämtas från . Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Prisförändringen beräknas för varje distributions- sätt och tidskrift var för sig. 2.Genomsnittlig förändring beräknas för samtliga tidskrifter för ett visst distributionssätt. 3.Genomsnittlig prisförändring beräknas för båda distributionssätten tillsammans. Vid beräkning av prisutveckling för enskilda tidskrif- ter har rensning för kvalitetsförändringar vidtagits. Som kvalitetsförändringar har beaktats objektivt säkerställda faktorer som sidantal, antal utgåvor och till exempel bifogade CD-skivor eller DVD- skivor. Ekonomisk utveckling i bok- och tidskrifts- branscher Med de möjligheter SCB:s statistik ger, redovisas här ekonomisk utveckling för företag som har verksam- het av böcker och/eller tidskrifter. Ekonomisk ut- veckling följs genom intäkter, kostnader och lönsam- het i berörda branscher januari Diagram 3.1 Branscher som framställer, distribuerar och säljer böcker och tidskrifter. (SNI 22230) (SNI 22110) handel (SNI 52471) (SNI 22222) (SNI 22130) (SNI 22221) (SNI 52472) butiker (SNI 5211) I SCB:s statistik redovisas eko- nomiska transaktioner för företag i näringslivet för branscher enligt svensk näringsgrensindelning (SNI92). En bransch kan definieras som en grupp av produktionsenheter, vilkas aktivitet i huvudsak kan hänföras till en och samma aktivitetsart. Sammansätt- ningen av en bransch kan förändras över tiden genom att nya företag etableras, företag läggs ned, ombildas eller byter bransch mellan åren. De här redovisade resultaten gäller för branscher som helhet och inte specifikt för verksamhetsgrenen böcker och tidskrif- ter. I diagrammet till vänster visas en översiktlig bild av vilka branscher som redovisas. De branscher som är markerade i fetstil analyseras mer utförligt. SCB:s Företagsstatistik37(FS) är huvudsaklig källa. Därutöver kompletteras med omsättningsuppgifter från SCB:s Momsstatistik. För en mer utförlig be- skrivning av de olika källorna, se avsnitt med start på sidan 75. Detta avsnitt är ett komplement till redovisningen av prisutvecklingen på böcker, tidskrifter med mera. Observera att framräknade nyckeltal och nivåer inte är exakta ett specifikt år utan får tas som indikatorer på ett visst förhållande. Det kan vara lämpligt att gå vidare med en fördjupad analys. Jämförelser mellan olika branscher avseende nivåer bör inte göras mot bakgrund av det material som presenteras här. Med hjälp av SCB:s Företagsstatistik (FS) beskrivs intäkter, kostnader och lönsamhet åren 1999–2002 för de branscher i diagram 3.1 som är markerade med fetstil. 36Intäkter, kostnader och lönsamhet visas från SCB:s Företags- statistik för perioden –2002, medan omsättningsutveckling visas från SCB:s Momsstatistik för perioden –. 37SCB:s Företagsstatistik ingår i officiella statistik. Det är en källa som bygger på boksluts- och deklarationsuppgifter för alla företag inom näringslivet i . FS möjliggör redovisning på en mer renodlad branschnivå än att strikt följa företagens organisa- tionsnummer (juridisk enhet). Redovisningen kan ske på företagsnivå (FE), vilken för de flesta företag mot- svarar den juridiska enheten. Företagsenheten kan för statistikändamål även delas in i olika verksam- hetsenheter (VE). SCB har här som huvudansats valt att följa den ekonomiska utvecklingen på verksam- hetsnivå (VE), för att kunna följa så branschrena före- tag som möjligt. Det innebär vissa begränsningar då inte alla resultatposter finns med och information från företagens balansräkningar utgår. Det ger färre möjligheter till att beräkna ekonomiska nyckeltal än vad som är möjligt på företagsnivån. Exempelvis har vi modifierat lönsamhetsmåttet rörelsemarginal.38 Det renodlade marginalmåttet är dock i sammanhanget ett bra verktyg för att följa lönsamheten i företagens basverksamhet. För att följa intäkter i FS har här valts att följa nettoomsättningens utveckling, då detta intäktsslag bäst speglar den huvudsakliga verksamheten i företa- gen. Intäkterna redovisas på samma sätt för alla bran- scher. De kostnadsslag som här beaktas är kostnader för råvaror, handelsvaror, personal samt övriga ex- terna kostnader. Dessa kostnader kan anses vara de som mest förknippas med den löpande verksamheten och därför bäst speglar den ekonomiska utvecklingen i företagen. För bok- och pappershandeln särredo- visas kostnader för handelsvaror, vilket är det kost- nadsslag som är mest betydande för denna bransch. Lönsamheten belyses genom att redovisa brutto- vinstmarginal för bok- och pappershandeln samt ett rörelsemarginalmått baserat på samtliga ovan nämnda kostnadsslag för övriga branscher.