sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — 68 Formeln approximerar en så kallad Walsh-index under antagan- det att varje titel inom en jämförbar bokkategori säljs i samma vo- lym. Walshformeln tillhör familjen av så kallade superlativa index- formler som bland annat karakteriseras av att de behandlar de bägge tidsperioderna som ska jämföras på ett symmetriskt sätt. skattade av SCB utifrån en telefonenkät till bokhand- lare: I t = vG IGt I ett femte steg aggregerar vi de fyra säsongerna till en helårsjämförelse . Vi utgår då återigen från beräkningens första steg och agg- regerar simultant över säsonger och jämförbara bok- kategorier: n1,hgt nhg2,t 1,t 2,t Därefter tillämpas åter formlerna (15) och (16) för att aggregera över bokhandelskedjor respektive över huvudkategorier av böcker. Förfarandet var i huvudsak detsamma som under ef- terföljande år. Förändringar har ägt rum, dels i kvalitetsklassningen, dels i genreviktningen. påbörjades en mätning av priser för kurslitteratur. Mätningarna har genomförts fram t o m augusti . Prismätningen avser dels litteratur för studenter på universitet och högskolor, dels litteratur för studier på komvux, den kommunala vuxenutbildningen på gymnasienivå. Prismätningen äger rum på tre orter, varav en stor högskole-/universitetsort, en mellanstor och en mind- re. Tolv högskole-/universitetsinstitutioner har utvalts, fyra per ort, och fyra komvuxgymnasier. Vid urvalet av institutioner har en balans eftersträvats mellan utbildningar som är teoretiska respektive direkt yr- kesinriktade. Urvalet av titlar grundas på litteraturlistor som er- hållits av institutioner/gymnasier. I vissa fall har dessa funnits tillgängliga på Internet. Listorna avser för komvux huvudsakligen basämnen, vilka återkommer år . För institutionerna avser listorna vanligen grundstadierna i utbildningen, och speciellt de kurser som normalt ges . Vid varje mättillfälle insamlas priser för de utvalda titlarna i normalt två bokhandlar per ort. Dessutom insamlades priser i nätbutiker av för SCB:s räkning genom prisinsamling direkt från Internet. Priser från de största svenska nät- bokhandlarna har använts i beräkningarna. Till skillnad från övriga bokprismätningar (men i likhet med tidskriftsmätningen) bygger undersök- ningen av kurslitteratur på prisjämförelser över tiden för samma titel. Detta eftersom titeln, så länge den används som kurslitteratur, behåller sin funktion. I de fall en titel utgår ur litteraturlistorna, ersätter SCB i regel denna med en ny titel som vid den senare tidpunkten ingår i listorna och täcker samma kun- skapsområde som den ursprungliga titeln. Det kan också inträffa att en titel vid den senare tidpunkten kommit i ny upplaga. I båda dessa fall vidtar ett kvalitetsvärderings- förfarande enligt mönster från andra prisindex, där SCB bedömer om en utbytt och en nytillkommen ti- tel är direkt jämförbar, jämförbar efter kvalitets- justering eller ej jämförbar. För att bedöma detta har SCB samrått med kursansvariga lärare och ställt frå- gor om respektive titlars innehåll och utformning. Vid beräkningen har vi skiljt de identiska (en titel anses identisk om ISBN är oförändrat) från de för- ändrade titlarna. Dessutom delas de prismätta tit- larna upp på komvux- respetive universitets- och högskolelitteratur, samt inom universitets- och hög- skolelitteraturen, på svensk respektive importerad litteratur. Inom varje sålunda definierad bokkategori har ett geometriskt medelvärde69 beräknats av prisföränd- ringarna mellan påföljande år enligt: Prisutvecklingen har beräknats genom kedjning enligt: I0204 = I0203 ×I0304 Här är p02j , p03j och p04j medelpriset för titeln på respektive ort under respektive år och n antalet titlar som jämförts inom respektive kategori och år. (I de fall priser inhämtats från mer än en bokhandel per ort har ett aritmetiskt medelpris per ort först beräk- nats. För nätbokhandlarna har däremot minimi- priserna över de ingående nätbokhandlarna använts i stället för medelpriset.) I de (fåtaliga) fall då ett särskilt kvalitets- förändringsförfarande tillämpats har kvoten justerats för att avspegla den rena prisförändringen. För att beräkna index för de identiska (IDENT) med de förändrade (FÖRÄND) titlarna tillsammans har antalsvägning tillämpats: n står för antal70 och I för indextal. I tabell 5.1 på nästa sida syns hur prisutvecklingen i bokhandeln respektive nätbokhandeln skiljer sig åt mellan de identiska titlarna och de förändrade, där nya titlar och upplagor ingår. Inom parentes syns an- talet titlar i varje grupp. Totalt har 248 titlar ingått i beräkningarna för 02/03 och 329 för 03/04. Inklude- rade i totala antalet är även utländsk högskolelittera- tur som inte redovisas i tabell 5.1. Från början ingick cirka 400 titlar i urvalet men alla dessa titlar har inte kunnat användas vid jämförelserna eftersom vissa titlar inte har haft någon motsvarighet det näst- kommande året. Kurslitteratururvalet är avsevärt mindre än urvalet vid svenskutgiven litteratur. Eftersom det här i stor utsträckning är möjligt att jämföra identiska titlar över tiden, så blir dock variationen i materialet mindre. Härigenom uppnås osäkerhetstal som är av liknande storleksordning som de för svenskutgiven litteratur. En specifik svårighet i denna undersök- ning ligger i att rätt beakta prisförändringen för de titlar som byts mot andra titlar, som täcker samma kunskapsområde. Metodiken här har beskrivits ovan och vi bedömer att, inom ramen för de redovi- sade osäkerhetsintervallen, rättvisande resultat erhål- lits. 69Det geometriska medelvärdet rekommenderas allmänt för tillämp- ning när det gäller att beräkna medeltal av prisförändringar för identiska varor. Detta är en annorlunda situation än när man har förändringen över kvalitetsklasser. I t.ex. riktlinjerna för EUs harmoniserade konsumentprisindex fastslås att det aritmetiska med- elvärdet av prisförändringar ej bör tillämpas. 70De ej jämförbara titlarna ingår i sammanvägningen bland de för- ändrade i nFÖRÄND men ej i beräkningen av IFÖRÄND. Detta eftersom de ej jämförbara bör representeras av de jämförbara, förändrade titlarna snarare än av samtliga titlar Tabell 5.1 Prisförändring för identiska och förändrade titlar, för komvux- samt svensk universitets- och högskolelitteratur. Antal titlar i varje kategori anges inom parentes. Komvux 02/03 ± 1,3 (99) ± 6,5 (20) ± 1,5 (119) Komvux 03/04 ± 1,3 (108) ± 4,7 (30) ± 1,4 (138) Komvux 02/04 Universitet 02/03 ±1,6 (76) ± 3,5 (21) ± 1,4 (97) Universitet 03/04 ± 1,9 (93) ± 10,4 (30) ± 2,9 (123) Universitet 02/04 Komvux 02/03 ± 1,0 (70) ± 3,6 (2) ± 0,9 (72) Komvux 03/04 -4,9 ± 0,7 (75) ± 8,1 (7) -4,6 ± 0,7 (82) Komvux 02/04 -2,5 ± 1,2 -2,2 ± 1,2 Universitet 02/03 ± 1,7 (65) ± 3,6 (10) ± 1,5 (75) Universitet 03/04 -5,2 ± 1,5 (80) -4,7 ± 4,6 (9) -5,2 ± 1,4 (89) Universitet 02/04 -2,4 ± 2,2 -1,5 ± 2,1 Här beskrivs beräkningen av prisutvecklingen för tid- skrifter . 117 tidskrifter ingår i beräkningarna mellan . Såväl lösnummer- som abonnemangspris beaktas. Tidskrifterna är indelade i ett antal underkategorier med ledning av den indelning som gjorts av Tidnings- statistik AB: Sammanvägning av prisförändringarna inom en årsberäkning, såväl inom som mellan kategorierna, har gjorts med avseende på lösnummer och abonne- mang var för sig. För sammanvägningen har använts uppgifter om tidskrifternas omsättning i kronor, såväl inom som mellan tidskriftskategorierna ovan. Hem, bostad, trädgård Ekonomi, teknik, hobby, foto Idrott, motion, friluft har även den totala abonnemangs- och lösnummers- prisutvecklingen sammanvägts efter respektive distributionssätts omsättningstal. I större detalj har beräkningen skett enligt föl- jande. Vi inför först några beteckningar: ptjh är priset för tidskrift j i kategori h för bas- perioden, oktober år t. ptjh+1 är priset för tidskrift j i kategori h för jäm- förelseperioden, april eller oktober år t+1. Prisförändringen (uttryckt som index) för en viss tid- skrift, ett lösnummer eller ett abonnemang, beräknas som Index för kategori h beräknas nu som v jh I jh där vjh = ptjhqjh och qjh är antalet sålda lösnummer/ abonnemang t. Totalindex för alla kategorier beräknas som: Ovanstående beräkningsschema tillämpas för lös- nummerpriser och abonnemang var för sig. Till slut sammanvägs dessa två index med hänsyn tagen till de båda delarnas totala värdesumma i kronor. För vissa tidskrifter sker kvalitetsförändringar över tiden, som måste beaktas. När antalet utgåvor per abonnemang har förändrats har beräkningen av pris- förändring gjorts så att den avser priset per utgåva. När tidskriftens innehåll har väsentligt förändrats har den berörda prisförändringen vägts bort så att den inte påverkar resultatet. Vid smärre förändringar be- aktas prisförändringen utan justering. I något fall har bedömts att en prishöjning motiverats av ett utökat sidantal eller en utökad bilaga och den har i dessa fall justerats bort. Sammanvägning av försäljningskanaler för böcker Beräkningen av genomsnittlig prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler i tabell 2.1–2.3 bygger på följande uppskattade marknadsandelar. Uppskattningen har gjorts med hjälp av information från olika återförsäljare samt källorna SCB:s sortimentsundersökning för detaljhandeln () och SCB:s Momsstatistik (). Marknadsandelarna ovan har tillämpats för samman- vägningen för böcker generellt. För den genrevisa sammanvägningen över försäljningskanaler har även respektive genres vikt inom försäljningskanal beak- tats. Det kan nämnas att facklitteraturen väger allra tyngst i nätbokhandel och bokhandel medan skönlit- teraturen väger tyngst i övriga försäljningkanaler. Kedjade prisförändringar 2001–2004 För såväl böcker som tidskrifter beräknas pris- förändringen som en kedjad förändring. Detta innebär att förändringen multipliceras med förändringen mel- lan 2002 och 2003 och med förändringen som skattas med delvis olika urval och i de fall som framgår ovan även enligt annan me- todik. Nedan följer ett exempel på hur kedjningen av prisförändringarna går till. till 2002 uppmättes en prissänkning på skönlitteratur i bokhandel . Mel- lan 2002 och 2003 har dessa priser stigit . har de fallit . För att få prisutvecklingen multipliceras dessa värden enligt (1– 0,155)x(1+0,056)x(1–0,005) = 0,888, vilket ger en prisförändring på (0,888–1), dvs. –11,(i tabell 2.1 ovan redovisas –11,, vilket grundas på icke avrundade siffror). Liksom alla statistiska undersökningar är även dessa prismätningar behäftade med felkällor av olika slag. Vi diskuterar här de viktigaste av dessa. En första frågeställning gäller att det inte finns någon allmänt omfattad exakt definition av vad som ska av- ses med begreppet genomsnittlig prisutveckling på böcker. Dels är det inte givet vilka egenskaper hos böckerna som bör beaktas och hur. Dels är det inte helt givet hur sammanvägningen av alla olika del- marknader ska ske. Detta gäller såväl litteratur- kategorier som försäljningskanaler. Metoderna som tillämpats i denna mätning kan ses som ett visst val av en operationell definition, grundad på den mest relevanta information och bästa metodik som funnits att tillgå. Huvudmetoden kan sägas vara den hedoniska me- tod som redovisats ovan och som tillämpats på jäm- förelserna 2002–2004. De redovisade osäkerhetstalen kan ses som uttryck för det fel som beror på urval och modellval. Trots det stora prismaterialet i undersökningarna föreligger naturligtvis vissa begränsningar i repre- sentativiteten. Vad gäller litteraturkategorierna har mätningarna koncentrerats på utgiven littera- tur. En annan avgränsning är att undersökningen av- ser litteratur utgiven av svenska förlag. Vad gäller de representerade försäljningskanalerna utgörs de av de volymmässigt stora sortiments- bokhandlarna samt av bokklubbar, varuhus, nät- bokhandel, dagligvaruhandel och kioskhandel. Kana- ler som inte ingår är specialbokhandlar med särskild inriktning, antikvariat, muséer med flera. Vi bedömer att de ej representerade kategorierna och försäljningskanalerna inte väsentligt kan sned- vrida de redovisade genomsnittsresultaten. Detta grundas på det faktum att de dels inte är omsättnings- mässigt stora i omfattning, dels på att det av konkur- rensskäl är svårt för en viss försäljare att i längden upprätthålla en väsentligt annorlunda prisnivå än an- dra försäljare. En möjlig felkälla utgörs av det faktum att butiks- priset kan skilja sig från katalogpriset för de katalog- mätningar som utfördes . En- ligt vad SCB erfarit vid kontakter med bokhandlare så överensstämmer katalogpriserna med få undantag med de faktiskt tillämpade priserna i butik. Undanta- gen är vissa priskampanjer som kan uppkomma för populära titlar men det är då fråga om en liten mino- ritet av samtliga titlar som kan påverkas. Det är värt att notera att denna felkälla endast får betydelse om skillnaden butiks-/katalogspris förändrar sig mellan mättillfällena. Tidskriftsurvalet har valts med ledning av uppgifter i (som utges av ) om antal abonnemang och lösnummer och kompletterats med ett antal serietidningar med känd stor upplaga. Deltagandet i tidningsstatistiken är frivilligt och moti- veras främst av tidskriftens intresse av att ha en inför annonsörer kvalitetskontrollerad upplagesiffra. Anta- let tidskrifter som utbjuds på den öppna marknaden är betydligt större. På Tidsams71 hemsida listas nästan 300 titlar. En jämförelse mellan denna och TS-tid- ningens lista visar att de tidskrifter som inte ingår i den senare och därför heller inte i SCB:s urval främst återfinns inom följande områden: Serietidningar, ero- tik, annonsbörsen, samlarserier, jultidningar och bok- serier. I den mån dessa senare kategorier av tidskrif- ter säljs i betydande upplagor samt har en annan pris- utveckling än de som ingår i urvalet, skulle ett syste- matiskt fel kunna uppkomma. De osäkerhetstal (konfidensintervall) som presenteras i anslutning till resultaten är beräknade under antagandet att de undersökta titlarna/tidskrif- terna utgör slumpmässiga urval ur en större popula- tion. Osäkerhetstalen avser primärt urvals- osäkerheten. De speglar även till en del den osäkerhet som beror på ofullkomligheter i kvalitetsklassningen för bokklubbar och varuhus. Osäkerhetstalen för resultat beräknade enligt hedonisk metod är ett uttryck för såväl urvals- som den specificerade modellosäkerheten. Vad gäller tidskrifterna beaktas även det faktum att tidskriftskategorierna utgör ett urval av samtliga kategorier som återfinnas i Tidsam:s redovisning. Detta kan ses om det första steget i urvals- förfarandet. Det andra steget är urvalet av tidskrif- ter inom respektive tidskriftskategori. Osäkerhetsta- len är därför beräknade enligt teorin om 2-stegsur- val. I båda stegen har det faktum beaktats att urvalet 71 Tidsam, , är största distributör för lösnummerförsäljning av svenska tidskrifter. Tidsams titlar säljs, enligt egen uppgift, via 10.000 återförsäljare runtom i landet. Tid- sams sortimentslista omfattade knappt 300 titlar. utgör en mycket stor del av den avsedda målpopula- tionen. Osäkerhetstalen har den egenskapen att de gene- rellt sett minskar, när aggregering görs till större grupper, eftersom slumpen spelar mindre roll ju större det underliggande urvalet blir. Matematiskt kan man uttrycka det som att urvalsfelet minskar i takt med kvadratroten ur urvalsstorleken. Osäkerhetstalen för de kedjade prisförändringarna har beräknats utifrån ett antagande om att inverkan av osäkerheten är okorrelerad mellan åren. Detta an- tagande utgör en approximation. Information om den mer exakta beräkningen av osäkerhetstalen kan vid förfrågan erhållas av SCB. Uppföljning av ekonomisk utveckling Nedan följer en beskrivning av SCB:s statistikkällor, som har använts för att följa upp den ekonomiska utvecklingen i bok- och tidskriftsbranschen. SCB:s Företagsstatistik är den officiella statistiken avseende näringslivets struktur. Det är en årlig total- undersökning. Alla företag med minst 50 anställda undersöks via enkät, medan de mindre företagen tas in via administrativt material från . Före- tagen med minst 50 anställda genomgår en omfat- tande granskning hos SCB och kvaliteten i uppgif- terna avseende dessa företag är därför hög. Uppgif- terna för de mindre företagen granskas först på mak- ronivå. Därefter mikrogranskas ett urval av dessa fö- retag, vilka har avgörande påverkan på slutresultatet. Undersökningen innehåller bland annat uppgifter om företagens resultat- och balansräkningar, antal an- ställda och varulager. Syftet är att belysa näringslivets struktur (exklusive den finansiella sektorn) med avse- ende på exempelvis lönsamhet, tillväxt, utveckling, finansiering och produktion. Publiceringen sker års- vis med uppgifter redovisade per räkenskapsår. tistiken omfattar samtliga företag som bedriver näringsverksamhet i , oberoende av juridisk form. Enskilda näringsidkare som bedriver jordbruk, skogsbruk, jakt eller fiske ingår dock inte, ej heller finansiella företag. Totalt ingår cirka 700 000 företag i undersökningen. Den definitiva publiceringen av resultat sker 18 månader efter referensårets utgång. SCB:s Momsstatistik är ingen officiell statistik utan används primärt för leveranser till SCB:s national- räkenskaper och för framtagande av regional omsättningsstatistik. SCB får momsdeklarationer från . Vissa summerings- och konsistenskontroller på makronivå görs hos SCB. Även viss mikrogranskning av materialet görs för att upptäcka extremvärden. Felaktigheter i materialet kan ändå finnas p.g.a. att materialet, som kommer i stort sett ogranskat från , är väldigt om- fattande (cirka 350 000 deklarationer) och gransk- ning på detaljnivå därför är omöjlig. Materialet på- verkas också av redovisningen av gruppmoms72 och av företags ombildningar och branschbyten. Moms- statistiken möjliggör redovisning av omsättning per skattesats, 6, , vilket gör käl- lan intressant för redovisning av omsättning avseende böcker och tidskrifter. Resonemang om källornas möjligheter och begränsningar SCB:s Företagsstatistik är en heltäckande undersök- ning, där materialet genomgår en omfattande gransk- ning, som är nödvändig för att säkerställa kvaliteten i 72 Gruppmoms innebär att flera företag, exempelvis inom en kon- cern, går ihop och gör en gemensam redovisning av mervärdesskatt. För stora företag har särskilda bearbetningar gjorts till denna rap- port för att minimera de effekter gruppmomsredovisningen kan ha på statistikens kvalitet. den officiella statistiken. Företagsstatistiken är en år- lig undersökning, medan momsstatistiken är en kort- periodisk statistik, som möjliggör en snabbare redo- visning. Materialet genomgår inte lika omfattande kontroller och resultatet bör därför tolkas något mer försiktigt än Företagsstatistiken. Några begränsningar/avgränsningar är här viktiga att beakta. SCB redovisar i huvudsak ekonomisk ut- veckling för de företag vilka har nämnda registrerade branschkoder (SNI). Sammansättningen av en bransch kan förändras över tiden genom att nya före- tag etableras, företag läggs ned, ombildas eller byter bransch mellan åren. Detta påverkar statistiken på branschnivå. Företagen erhåller sina respektive branschkoder mot bakgrund av sin huvudsakliga verksamhet. Ett företag kan ha renodlad verksamhet, men ett företag kan också ha blandad verksamhet. Exempelvis kan ett bokförlag ha ett eget tryckeri eller bokbinderi för framställningen av böcker. På före- tagsnivån (FE) får detta företag i SCB:s Företags- statistik koden bokförlag (22110), eftersom det är företagets huvudsakliga verksamhet. På verksamhets- nivån (VE) får företaget däremot två olika bransch- koder: bokförlag (22110) och tryckeri (22222) eller bokbinderi (22230). SCB har i denna rapport som huvudansats valt att följa den ekonomiska utveck- lingen på verksamhetsnivå (VE) från Företags- statistiken, eftersom vi önskar följa så branschrena företag som möjligt. Genom denna ansats ges en mer renodlad beskrivning av de olika branschernas ut- veckling. De ekonomiska variabler som kan följas på VE-nivå räcker till för att få en överblick över företa- gens intäkter, kostnader och lönsamhet. I Moms- statistiken finns dock ingen uppdelning på verksam- hetsenheter utan i denna källa är det den juridiska enheten (JE) som kan studeras. Oavsett redovisning på eller JE-nivå så har fö- retagen i de redovisade branscherna verksamhet av även andra varor än böcker och tid- Till exempel har ju en bok- och pappershan- del både omsättning av böcker och av andra varor, såsom block, pennor, miniräknare med mera. Enligt SCB:s undersökning Industrins Varuproduktion be- står bokförlagens försäljning i huvudsak av varor som omfattas av momssänkningen (böcker, kartor, musik- noter med mera). Detsamma gäller även tidskrifts- förlagens produktion. Boktryckerierna är däremot ganska branschblandade, eftersom tryckning av ex- empelvis dekaler, affischer och reklamtrycksaker in- går. Detta innebär att när vi resonerar om ekonomisk utveckling för bok- och pappershandel ingår omsätt- ning från andra varor än bara böcker. En gruppering enligt branschkoderna är därför inte idealisk för en analys av den ekonomiska utveckling som avser verk- samhet av böcker och tidskrifter. Det är dock det närmaste SCB kan komma och det ger en indikation på den ekonomiska utvecklingen i företag som har verksamhet av böcker och tidskrifter. En ytterligare omständighet som kan påverka sta- tistiken är att företagen har olika räkenskapsperioder. Företagsstatistiken publiceras årsvis med uppgifter om företagens ekonomi för den period som till största delen omfattar det aktuella räkenskapsåret. Det inne- bär exempelvis att alla företag med bokslut inom pe- rioden och kommer att redovisas tillhörande . Hur stora effekter detta får beror på hur många företag inom en viss bransch som har brutet räkenskapsår. I Moms- statistiken får SCB deklarationer från , vilket sedan aggregeras till att omfatta ett räkenskapsår. Detta gör att man inte har motsva- rande periodiseringsproblem i denna källa. Vid jäm- förelse av uppgifter mellan de två källorna bör dock detta tas i beaktande. Uppskattning av bokomsättningens utveckling –2002 Nedan ges en matematisk beskrivning av hur beräk- ningen av bokomsättningens utveckling i tabell 3.2 är gjord, enligt följande: Vi betecknar omsättningen av böcker 2001 resp. 2002 med B01 resp. B02. Vi betecknar omsättningen av övriga varor 2001 resp. 2002 med Ö01 resp. Ö02. Vi söker bokomsättningens utveckling, dvs x= B02/B01, av vilket följer B02= B01/x Vi vet att B02/(B02+Ö02)= b=0,71 samt att (B02+Ö02)/(B01+Ö01)= c=1,114 Vi antar att Ö02/Ö01=d, dvs Ö01=Ö02/d (2) + (3) ger B02/(B01+Ö01)= bc (4) + (5) ger B02/(B02/x+Ö02/d)= bc Ur (6) kan x lösas ut vilket ger x=bcdB02/(dB02-bcÖ02) Ur (2) erhålls Ö02=B02(1/b-1) (8) insatt i (7) ger till slut efter några förenklingar x=bcd/(bc+d-c) b=0,71, c=1,114 samt d=1 ger nu x=1,168 dvs 16,8 procents ökning av bokomsättningen, vilket redovisas i tabell 3.2 ovan. I huvudkalkylen ovan har alltså ett antagande införts (att d=1) som innebär att omsättningen av övriga va- ror i bokhandeln (varor belagda med 25 procents moms) är oförändrad i löpande priser . Nedan redovisas en känslighetsanalys av detta antagande där omsättningsutvecklingen d i stäl- Diagram 5.1 Känslighetsanalys av antagandet om övriga varors omsättning i urvalet bokhandlar Övriga varors utvecklingstal (d) let tillåts variera runt 1. Resultatet av känslighets- analysen redovisas i diagrammet ovan. Här visas hur bokomsättningens utveckling förändras om övriga varors utvecklingstal varierar mellan 0,9 (–) och 1,1 () 2001–2002. Ett utvecklingstal för övriga varor på 0,9 motsvaras alltså av en utveckling för bokomsättningen på +23,3 pro- cent medan ett utvecklingstal för övriga varor på 1,1 motsvaras av en utveckling för bokomsättningen på +12,. Uppföljning av läsandets utveckling Frågor som ställts för SCB:s räkning i SOM- undersökningarna 2002 och 2003 FRÅGA: Hur ofta har Du gjort följande? (Frågan ej ställd för SCB:s räkning) Läst någon bok? Köpt någon bok? Köpt någon tidskrift?