sou · GTB388 · 2006-01-01 00:00:00 — De flesta medlemsorganisationerna är nationella eller regionala paraplyorganisationer som förmedlar exempelvis logi och ekonomiskt stöd till hemlösa. FEANTSA får ekonomiskt stöd av . ETHOS är ett europeiskt projekt med syfte att ta fram en gemensam definition av vilka grupper som bör omfattas av åtgärder mot hemlöshet och bristfälligt boende. Definitionen innehåller fyra överkategorier, med att antal underkategorier. Här nedan följer ett försök till en svensk översättning av ETHOS kategorier med överkategorierna och exempel på underkategorier. Utan tak över huvudet (roofless) – uteliggare, boende i natthärbärge, korttids- eller lågtröskelboende och billiga hotell som man får tillträde till omgående dock utan garanti att få stanna kvar. Utan bostad (houseless) – stöd- eller tillsynsboende som innebär att man har tak över huvudet men inget kontrakt, boende i anlägg- ning för asylsökande, boende i institution (t.ex. fängelse). Osäkert boende (insecure housing) – inget reguljärt hyreskon- trakt, inneboende, beslut om vräkning. Undermåligt boende (inadequate housing) – mobilt hem (t ex husvagn), extrem trångboddhet, utdömda bostäder. Med ETHOS terminologi kan de barnfamiljer som vår utredning arbetat med i de flesta fall efter vräkningen räknas in i kategorin osäkert boende (insecure housing) eller undermåligt boende (inadequate housing) eftersom de ofta är inneboende och trång- bodda och/eller har stora svårigheter att få ett förstahandskontrakt på en lägenhet. Men det finns också exempel på föräldrar som har dom eller avtal om umgänge med barn som tillhör andra av ETHOS kategorier, t.ex. boende i billiga hotell. 4 La Fédération dAssociations Nationales Travaillant avec les Sans-Abri. Utredningens uppdrag, utgångspunkter, arbetssätt och disposition När det gäller begreppet vräkning står det både i direktiven och i vår utredning synonymt med den juridiska termen avhysning. Av- hysning (vräkning) innebär att någon skiljs från besittningen till en fastighet eller del av fastighet och att hans tillhörigheter avlägsnas från denna. Det kan vara en bostad, en lokal, en garageplats eller dylikt.5 I de undersökningar som vi initierat räknar vi enbart med vräkning från bostad, medan exempelvis vräkningsstatistiken om- fattar samtliga vräkningar. organiseras på skilda sätt i kommunerna och det finns många lokala namn på de olika delarna av . Vi använder oss konsekvent av begreppen och social- nämnden. 1.3.2Utredningens avgränsningar och arbetssätt Vi har, i överensstämmelse med direktiven, koncentrerat vårt ar- bete till insatser för att stödja och hjälpa barnfamiljer i den process som föregår en eventuell vräkning, liksom dess upp- gifter, ansvar och arbetsmetoder efter en vräkning. Utredningens fokus har varit vräkningar som verkställts av kro- nofogden när barnfamiljer drabbas. Problemet med vräkning och bostadslöshet gäller också bl.a. familjer som bor inneboende eller i andra hand, asylsökande i eget boende eller familjer som blir utan boende i samband med separationer/misshandel. Familjer som flyt- tar självmant då de vet att de ska bli vräkta eller på uppmaning av i samma situation har inte ingått i vårt uppdrag. Vi har inte utrett trångboddhet bland barnfamiljer6 och inte heller omfattningen av sociala kontrakt eller motsvarande som socialtjäns- 5Definitionen är hämtad ur Handledning för betalningssäkring. SKV 602 utgåva 2. s. 348. Avhysningar regleras i Utsökningsbalkens 16 kap om annan verkställighet. 6Utredningen har dock bl.a. tagit del av rapporten i Herrgårdsmiljö av (1999) som beskriver situationen i ett bostadsområde i där av befolkningen är trångbodda. Av dessa lever under vad som enligt dagens standard skulle kunna definieras som extremt trångbodda, dvs minst 4 personer per rum, vardagsrum och kök oräknat. Barnens situation i dessa hushåll utmärks av sömnsvårigheter, huvudvärk och andra psykiskt eller fysiskt betingade sjukdomar. Utredningens uppdrag, utgångspunkter, arbetssätt och disposition ten ofta erbjuder barnfamiljer i samband med vräkning eller hot om vräkning. I ett särskilt avsnitt avhandlas dock den s.k. sekundära bostadsmarknaden. Familjer som av andra skäl än att de blivit vräkta står utanför den reguljära bostadsmarknaden har inte heller utretts. Problemet med bostadslöshet är också stort bland familjer som inte får eget hyreskontrakt på grund av låg eller ingen inkomst eller betalningsanmärkning. Dessa familjer flyttar runt i osäkra andra- handsboenden med sina barn eller bor mycket trångt. Ur barnets perspektiv är sannolikt situationen med tvångsvisa flyttningar lika påfrestande oavsett orsaken till flyttningen. Detta problem har inte ingått i vårt uppdrag, men vi vill ändå fästa uppmärksamhet på problemet. Barn och unga som av olika skäl avvikit från sin bostad har upp- märksammats i en rapport från Stadsmission.7 fanns det 15–25 ungdomar på polisens lista med hand- räckningsbegärda eller saknade. Orsaken till hemlöshet kan i dessa fall delas in i: svåra konflikter hemma, missbruk hemma, eget miss- bruk och spelberoende. Vi har dock inte ägnat särskild uppmärk- samhet åt dessa ungdomar. Vi utgår från att de uppmärksammas i andra sammanhang eftersom dessa ungdomar befinner sig i en ex- tremt utsatt situation och riskerar att exploateras. Vi har också analyserat hur andra myndigheters uppgifter och an- svar bör utvecklas för att barnens situation i samband med vräk- ningar ska uppmärksammas. Det har i många sammanhang under utredningsarbetet påpekats att inte ensam har verktygen att lösa problemen med bristen på bostäder för utsatta människor. Bl.a. har frågan tagits upp av , Föreningen , den ve- tenskapliga referensgruppen, utredningens experter och i samband med besök i olika kommuner. För att inte få slagsida i diskussionen, där bostadsproblemen ris- kerar att enbart bli en fråga för , bör perspektivet vid- gas till att också omfatta bostadspolitiken i stort; exempelvis kom- munernas ansvar för bostadsförsörjningen, kommunernas olika möjligheter att styra hur mark- och bebyggelseutvecklingen ska ske, styrningen av de kommunala bostadsbolagen etc. Det har inte ingått i vårt uppdrag att utreda dessa frågor men man kan inte arbeta med frågan om vräkningar och hemlöshet utan att inse att 7 , och . Om ingen ser mig, finns jag inte! Hemlöshet bland barn och unga – en redogörelse 1 – 12-31. Utredningens uppdrag, utgångspunkter, arbetssätt och disposition det krävs insatser från flera andra än de myndigheter som nämns i utredningens direktiv. Man kan å andra sidan konstatera att även när det funnits en balans i utbudet av bostäder eller till och med ett överskott har människor vräkts. Under utredningens gång tillsattes en arbetsgrupp inom med uppgift att se över kommunernas bostadsförsörj- ningsansvar och förmedling av bostäder. Den förväntas vara klar . Lagstiftningen på området – främst socialtjänstlagen8 och hyres- lagen9, och i någon mån utsökningsbalken – har analyserats. När det gäller socialtjänstlagen har vi tagit stöd i före- skrifter och allmänna råd för att tolka hur lagen bör tillämpas när det gäller barnfamiljer och arbete med att förhindra vräkningar och hemlöshet. Vi har haft kontakt med många kommuner för att bilda oss en uppfattning om arbetssätt och metoder för att förebygga och av- hjälpa hemlöshet bland barnfamiljer. Kommunala måldokument, ansvar och praxis i arbetet med bostadssociala frågor har analyse- rats. Samarbetet mellan socialtjänst och bostadsföretag, mellan so- cialtjänst och kronofogde och även inom egen orga- nisation har beskrivits och analyserats. Olika intressenter har intervjuats – socialtjänst, hyresvärdar och kronofogdar. Vi har haft överläggningar med de allmännyttiga bo- stadsföretagens organisation (), de privata bostadsföretagens organisation , , i och . I uppdraget har vi samverkat med , , , samt Kommuner och Landsting. En enkätundersökning har riktats till samtliga kommuner om bl.a. antalet vräkningar av barnfamiljer och vilka insatser so- cialtjänsten gör i bostadssociala frågor för den målgruppen. har gjort en undersökning riktad till tre av sina totalt tio kronofogdedistrikt om samtliga vräkningsärenden / . Dokumentationen i vräkningsärenden har i undersök- ningen utökats med uppgifter om aktuell kommun, hushålls- sammansättning, antalet barn och hyresskuldens storlek. , professor och forskare på området, har på utred- ningens uppdrag genomfört en studie av hyresvärdarnas, social- 912 kap. jordabalken. Utredningens uppdrag, utgångspunkter, arbetssätt och disposition tjänstens och kronofogdens praxis när det gäller vräkningar i Sve- rige,10 en replik på den studie som Flyghed gjorde 1994 på Social- styrelsens uppdrag.11 kartläggning av hemlösa innehöll fler frågor om barn . I de fall en hemlös vuxen hade barn fanns ett antal följdfrågor om barnen. Vi har därför inte gjort egna undersökningar om hemlösheten bland barnfamiljer. Vi har tagit del av vissa råtabeller med resultatet av undersökningen. Social- styrelsen avser att presentera en rapport om kartläggningen . Tidigt i arbetet kopplades en vetenskaplig referensgrupp till utred- ningen. Dess uppgift har varit att ge utredningen råd i sin analys och val av angreppssätt. Referensgruppen har sammanträtt . Två forskare har författat artiklar till utredningen. Artik- larna utgör en del av underlaget för vår analys. I samarbete med ordnades en idékonferens på kursgården Bruk den 23–på temat Vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer. Vid konferensen medverkade in- bjudna från , bostadsföretagen, Kronofogdemyndig- heten, , och Hyresgästföre- ningen tillsammans med utredningens experter, vetenskapliga refe- rensgrupp och sekretariat. genomförde vi ett möte med frivilligorganisatio- ner/brukarorganisationer på området. De första åtta kapitlen utgör utredningens kunskapsunderlag. Mål- sättningen har varit att i de kapitlen beskriva och referera, inte kommentera och diskutera. I det nionde kapitlet Analys synpunkter och förslag återfinns ut- redningens förslag. Jag har haft målsättningen att så långt det varit meningsfullt samla analys, diskussion och mina egna bedömningar till det kapitlet. 10Flyghed J. Avhysningspraxis hos socialtjänst, hyresvärdar och kronofogdar 1995–2005 med särskilt fokus på barnfamiljer. Värden, kronofogden, och de vräkta. Vräkningar i – 1994. Utredningens uppdrag, utgångspunkter, arbetssätt och disposition Det tionde kapitlet innehåller barnkonsekvensanalyser av de för- slag vi lagt. I det elfte har vi samlat övriga konsekvensanalyser, dvs. ekonomiska konsekvensanalyser för stat och kommun samt analyser av förslagens konsekvenser för kommunerna och berörda myndig- heters administration. 2 Vad säger lagen? Kommunens yttersta ansvar enligt socialtjänstlagen1 innebär att den har ett stort ansvar för att förebygga och avhjälpa hemlöshet och vräkning. kan dock inte ensam ta ansvaret eller ha verktygen för att tillhandahålla bostäder. I detta kapitel beskri- ver vi först kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen. Däref- ter ägnas förhållandevis stort utrymme åt den rättsliga regleringen av vräkningar.2 Vi beskriver också den process som inleds med bris- tande hyresbetalning och avslutas med vräkning både i text och i diagramform. Reglerna om bostadsbidrag redovisas kortfattat. Rätten till bistånd till bostadskostnader enligt socialtjänstlagen be- skrivs slutligen. 2.1Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen Varje kommun är enligt bostadsförsörjningslagen3 skyldig att pla- nera för bostadsförsörjningen i kommunen i syfte att skapa förut- sättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder. Kommunen ska också främja att ändamålsenliga åtgärder förbereds och genomförs för bostadsförsörjningen. Om det behövs ska kommu- nen samråda med andra kommuner som berörs av planeringen. Riktlinjer för bostadsförsörjningen ska antas av kommunfullmäk- tige under varje mandatperiod. Lagen säger också att kommunen ska anordna bostadsförmed- ling om det behövs och att kommunala bostadsförmedlingar som 12 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453). 2I strikt juridisk mening är vräkning ett samlingsnamn för avhysning och avlägsnande, oftast från bostad eller lokal. Avhysning syftar på de fall där någon har en giltig rättsgrund för besittningen, till exempel ett hyreskontrakt. Avlägsnande syftar på de fall där en person inte har en rättsgrundad besittning, till exempel vid en husockupation. Jag använder i denna framställning vräkning istället för avhysning då det stämmer bättre med allmänt språkbruk samt att avlägsnande är en mycket ovanlig åtgärd. 3Lag (2000:1983) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Vad säger lagen? förmedlar lägenheter i turordning efter kötid har möjlighet att ta ut en köavgift av de bostadssökande. Om två eller flera kommuner behöver en gemensam bostadsförmedling ska de gemensamt an- ordna en sådan. Regeringen kan förelägga en kommun att anordna bostadsförmedling. ska enligt socialtjänstlagen bl.a. göra sig väl förtro- gen med levnadsförhållandena i kommunen, medverka i samhälls- planeringen och i samarbete med andra samhällsorgan, organisatio- ner, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen. Nämnden ska också genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden.4 ska också ta initiativ till och bevaka att åtgärder vidtas för att skapa en god samhällsmiljö och goda förhållanden för barn och ungdom, äldre och andra grupper som har behov av sam- hällets särskilda stöd. skall i sin verksamhet främja den enskildes rätt till arbete, bostad och utbildning.5 Nämnden har således ett stort ansvar för ett förebyggande arbete. Att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen bör innebära att skaffa sig kunskap om barn och famil- jer som riskerar att vräkas. bör också ha en bered- skap att förebygga vräkningar. Den information som ska ges till socialnämnden från hyresvärdarna enligt hyreslagen, som senare beskrivs i detta kapitel, ger också socialnämnden möjlighet att agera tidigt för att hindra vräkningar. 2.3Den rättsliga regleringen av vräkningar Vi har under utredningsarbetet fått många påpekanden om att sär- skilt hyreslagstiftningen är både komplicerad och svåröverskådlig samt att hyreslag och utsökningsbalk också är dåligt kända i social- tjänsten. Vi beskriver därför den rättsliga regleringen av vräkningar relativt ingående. Motivet för detta är främst pedagogiskt. Kapitlet utgör en grund för den fortsatta beskrivningen av processen vid 43 kap. 1 § socialtjänstlagen. 53 kap. 2 § socialtjänstlagen. Vad säger lagen? vräkningar, liksom diskussionen om de olika intressenternas age- rande före, under och efter en vräkning. Det finns två regelsystem för uppsägning av hyresavtal som kan leda fram till en avhysning. Ett system innebär att hyresrätten är förverkad och att hyresvärden kan säga upp avtalet att upphöra i för- tid, dvs. , om hyresgästen inte har betalat hyran inom , den s.k. förverkandefristen. Hyresgästen kan dock få behålla sin bostad om betalningen sker efter det att han/hon delgetts underrättelse om sin rätt att återvinna hyresrät- ten, den s.k. återvinningsfristen.6 Frågan om hyresrätten är förver- kad prövas av tingsrätt eller kronofogdemyndighet. En avhysning verkställs av kronofogdemyndigheten. Det andra systemet innebär att hyresvärden kan säga upp ett hy- resavtal att upphöra efter en sedvanlig uppsägningstid – normalt tre månader7. Om hyresgästen inte flyttar kan hyresvärden överlämna frågan om avtalet ska förlängas till . Om hyresnämnden finner att det inte finns skäl att förlänga avtalet upphör det att gälla. Om hyresgästen då inte flyttar verkställs en avhysning enligt samma regler som när hyresrätten är förverkad. Reglerna för kronofogdemyndighetens handläggning av avhys- ningsärenden finns i 16 kap. utsökningsbalken. Eftersom avhysning är en mycket ingripande åtgärd för den enskilde innehåller lagen skyddsregler. De ger kronofogdemyndigheten möjlighet att ta in- dividuella sociala hänsyn i avhysningssituationen. Den intresserade kan välja mellan tre alternativ i sin läsning, en kort sammanfattning av vräkningsprocessen, en mer ingående be- skrivning av den rättliga regleringen och ett flödesdiagram. Den som inte betalar sin hyra eller månadsavgift riskerar att bli vräkt från sin bostad. kan sägas upp om betalningen dröjer mer än . Hyresgästen kan dock få behålla sin bostad om betalningen sker efter det att han/hon delgetts underrättelse om sin rätt att återvinna hyresrätten. Om social- nämnden inom den fristen åtar sig att betala hyran kan hyresgästen inte vräkas. Även upprepade inbetalningsförseningar kan leda till vräkning. Ytterligare en grund för vräkning är störning. 612 kap 44 § JB samt 7 kap 23 § första stycket bostadsrättslagen. 712 kap. 45–46 §§ jordabalken. Vad säger lagen? Vräkning grundas på beslut av domstol eller genom den summa- riska processen som kronofogden ansvarar för. Ansökan om vräk- ning lämnas till , som i sin tur underrättar socialnämnden om att ansökan har kommit in och att vräkning ska ske. Om hyresgästen inte flyttar självmant, är det kronofogdemyn- dighetens uppgift att se till att bostaden töms på tillhörigheter. Vräkningen genomförs då av personal från kronofogdemyndighe- ten och om det behövs, tillsammans med låssmed. Egendomen transporteras bort och magasineras . Hämtas inte ägodelarna inom säljs de. är skyldig att uppmana till hämtning av egendomen. Den skyldigheten anses vara uppfylld om det skickas ett rekommenderat brev till äga- rens senast kända adress. 2.3.2Närmare beskrivning av den rättsliga regleringen Hyreslagen är i likhet med mycket annan lagstiftning avsedd som konfliktreglerare. I detta fall är syftet att reglera konflikten mellan fastighetsägarens krav på hyra och hyresgästens rätt till bostad. Denna konflikt dras till sin spets när det kommer till vräkning. Med vräkning menas att hyresgästen genom kronofogdemyn- dighetens ingripande tvingas flytta från bostad eller lokal. Men in- nan kronofogdemyndigheten vräker någon måste det finnas ett formellt beslut som utgör bevis för att värden har rätt att ansöka om vräkning hos kronofogdemyndigheten. Detta bevis benämns exekutionstitel. Exekutionstiteln kan utgöras av en dom, ett utslag eller annan handling som genom sitt innehåll utgör rättslig grund för verkstäl- lighet (exekution). För att få ett sådant beslut ska värden vända sig till kronofogdemyndigheten eller tingsrätten. Vänder sig värden till kronofogdemyndigheten kan denna i en summarisk process meddela utslag. Den summariska processen är inrättad av lagstiftaren för att den som har ett krav mot någon ska kunna få det rättsligt fastställt på ett snabbt, enkelt och billigt sätt. 8 Förfarandet i den summariska processen är nästan uteslutande skriftligt och hårt formaliserat. Det sker ingen medling mellan parterna. Kort uttryckt kan man säga att den summariska processen huvudsakligen syftar till att kontrollera om hyresgästen har något att invända innan rättsväsendet ger sökande rätt att genomdriva 8 Denna processföring gäller således inte enbart vid vräkning. Vad säger lagen? Invänder hyresgästen överlämnas ärendet till tingsrätten. Bifaller tingsrätten värdens yrkande finns det rättslig grund för vräkning. Det finns i huvudsak åtta formella grunder för att hyresrätten av bostad kan förverkas:9 1.Dröjsmål med betalning av hyran mer än efter förfalloda- gen 2.Otillåten överlåtelse eller upplåtelse av hyresrätten i andra hand 3.Lägenheten används för andra ändamål än det avsedda eller hyres- gästen låter utomstående personer bo i lägenheten vilket medför men för hyresvärden. 5.Om lägenheten på annat sätt vanvårdas, eller hyresgästen åsido- sätter sundhet, ordning och gott skick inom fastigheten när han använder lägenheten. 6.Hyresgästen utan giltig ursäkt vägrar hyresvärden tillträde till lägenheten. 7.Hyresgästen åsidosätter avtalsenlig skyldighet, som går utöver hans skyldigheter enligt detta kapitel, och det måste anses vara av synnerlig vikt för hyresvärden att skyldigheten fullgöres. 8.Lägenheten till väsentlig del används för näringsverksamhet eller liknande verksamhet som är brottslig eller där brottsligt förfa- rande ingår till en inte oväsentlig del eller används för tillfälliga sexuella förbindelser mot ersättning. Till skillnad mot andra nyttjanden, som el och vatten, ska hyran erläggas i förskott. För bostadslägenheter är regeln om att hyran betalas för varje kalendermånad i förskott tvingande. Betalas hyran på post- eller bankkontor anses beloppet ha kommit till hyresvär- den vid betalningen. Detta trots att det tar innan hyresvärden får pengarna registrerade på sitt konto. Om hy- resgästen använder någon form av giro, anses betalningen ha skett när betalningsordern tas emot av det förmedlande kontoret. Dom eller annat utslag som förpliktar någon att flytta kan inte verkställas efter hur som helst. Om fastighetsägaren låter nyttjanderättshavaren bo kvar och fortsätter ta emot hyra anses ett nytt hyresförhållande uppkommit mellan parterna. För detta finns ingen fastlagd tid, men enligt förarbetena till utsökningsbalken framgår att om fastighetsägaren dröjt med att begära 9 12 kap.42 § 1st JB. Vad säger lagen? verkställighet och mottagit hyra bör detta normalt in- nebära att svaranden får anses på nytt ha godtagits som hyresgäst. Sökanden (värden) i avhysningsmål kan, i motsats till i andra mål, lämna ett obegränsat antal uppskov med verkställigheten. Dock får uppskovet inte vara mer än för ansökan. 2.3.3Socialnämndens roll i processen När värden säger upp hyresgästen får socialnämnden den första signalen om att en hyresgäst riskerar att vräkas. Denna skyldighet för värden ger socialnämnden möjlighet att undersöka om det finns behov för att vidta åtgärder. möjlighet att förhindra vräkningar förstärktes genom en ändring i hyreslagen. Om socialnämnden inom återvinningsfristen skriftligen meddelar hy- resvärden att nämnden åtar sig betalningsansvaret för hyran, bör hy- resgästen alltså inte kunna avhysas. Det ger socialnämnderna bättre möjligheter att förhindra att hyresgäster förlorar sina bostäder utan att man åsidosätter hyresvärdens berättigade krav på att hyran skall beta- las.10 Syftet med den nya bestämmelsen var att det skulle räcka med att socialnämnden inom återvinningsfristen skriftligen meddelade hy- resvärden att nämnden åtog sig betalningsansvaret.11 Men det hand- lar inte om något åtagande per automatik för socialnämnden. Det krävs ett formellt beslut grundat på en individuell bedömning av varje enskilt fall. ska när den får underrättelsen från kronofogde- myndigheten om tiden för avhysningen, sända en be- kräftelse av mottagandet till kronofogdemyndigheten. I bekräftel- sen ska det anges vem som är ansvarig handläggare vid socialnämn- den12. När socialnämnden får besked om en vräkning från kronofogde- myndigheten återstår normalt till verkställighet. är nämndens möjligheter att förhindra vräkning avhängigt om hyres- värden vill gå med på en uppgörelse med hyresgästen eller nämn- 1992/93:115, s. 16. 11Hyresgästen ska fortfarande själv stå för kontraktet, vilket innebär att det inte ska vara någon ny variant av socialt kontrakt. 125 kap 4 § Socialtjänstförordningen (2001:937). Vad säger lagen? Lyckas inte detta har hyresvärden full frihet att genomdriva vräkningen. De tidsfrister som finns ställer krav på en snabb och effektiv handläggning från socialnämndernas sida. För att hyresgästen ska få möjlighet att yttra sig, skickar krono- fogdemyndigheten ett brev till den avhysningshotades adress. Om brevet inte returneras delges vederbörande om tidpunkt för vräk- ning. Det räcker med s.k. spikning, dvs. att meddelande läggs i brevlådan, eller fästs på vederbörandes dörr. Verkställighet får ske tidigast från det att hyresgästen beretts tillfälle att yttra sig, det vill säga från delgivningsdagen. ska också förbereda vräkningen så att onödig skada undviks och att avhysningen kan verkställas så enkelt och billigt som möjligt.