sou · GTB373d4 · 2006-01-01 00:00:00 — inte nödvändigtvis innebära stora löneskillnader mellan könen men om kvinnodominerade yrken är samma sak som låglöneyrken – vilket ju oftast är fallet – blir resultatet just stora löneskillnader mellan könen. De kvinnodominerade yrkena är ofta yrken som kännetecknas av en hög andel tillfälliga anställningar och en hög andel deltids- arbeten. Den officiella arbetslöshetsstatistiken är så utformad att det inte går att säga hur hög deltidsarbetslösheten är men det finns tecken på att det är ett allvarligt problem. Räknat i timmar arbetar kvinnor ungefär lika mycket som män. Fördelningen mellan betalt lönearbete och obetalt hemarbete skiljer sig dock kraftigt åt mellan könen. Kvinnor arbetar ungefär lika många timmar i obetalt arbete som män gör i betalt och vice versa. Kvinnors förvärvsinkomster blir därmed betydligt lägre än mäns. Föräldraförsäkringen har i sin nuvarande utformning med stor säkerhet bidragit till den internationellt sett höga sysselsättnings- graden för kvinnor. Hur uttaget av dagar med föräldrapenning i praktiken ser ut innebär dock att kvinnor betydligt oftare än män är frånvarande, särskilt , från arbetet. Den rättighet som föräldra- ledighetslagen ger för en anställd att gå ner i arbetstid av normalarbetstiden till dess att barnet fyller används nästan uteslutande av kvinnor. Det finns ekonomiskt rationella skäl för arbetsgivare, som inte vet hur en anställd eller en sökande kommer att handla vid ett eventuellt framtida föräldraskap, att räkna med att hon eller han gör som folk gör mest. Alltså att den sammanlagda längden på en kvinnas framtida förväntade frånvaro på grund av vård av barn vida överstiger motsvarande frånvaro för en man. Utredningen bedömer att en del av skillnaderna i löneutveckling, möjligheter till fast heltidsanställning och karriärmöjligheter mellan kvinnor – såväl med som utan barn – och män kan ha sin grund i att frånvaro från arbetet på grund av vård av barn i genomsnitt är mycket skevt fördelad mellan könen. Kunskapsunderlaget i dessa frågor är dock mindre säkert än motsvarande underlag vad gäller en föräldraförsäkrings påverkan på kvinnors sysselsättningsgrad. Utredningen bedömer dock dessa möjliga konsekvenser som så allvarliga att den framtida föräldraförsäkringen bör utformas så att sådana risker minskas. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat 6.4Kvinnans och barnets hälsa En majoritet av de kvinnor som föder barn får i slutet av gravi- diteten ersättningar från socialförsäkringssystemet. Ersättningarna utbetalas i form av föräldrapenning, havandeskapspenning eller sjukpenning. Den regionala variationen är stor mellan de olika ersättningsformerna men liten på total nivå. Med undersökningar som underlag är det uppenbart att reglerna tillämpas olika. Konsekvenserna för den enskilde blir därmed olika beroende på var i landet man bor. Några tvingas att ta ett förtida uttag av föräldrapenningen medan andra får ersättningen genom sjukförsäkringen. Huruvida en kvinna får havandeskapspenning beror inte på hennes fysiska tillstånd utan på hur fysiskt påfrestande hennes arbete bedöms vara. Med tanke på kvinnors hälsa under slutet av graviditeten och det ojämna uttaget av dagens olika ersättnings- former menar utredningen att det finns ett behov av ett mer enhetligt utformat ekonomiskt stöd. Om inte mamman blir så sjuk att hon inte kan vårda sitt barn börjar uttaget av föräldrapenningen direkt efter förlossningen. Trots fler kejsarsnitt och fler tvillingfödslar har medelvårdtiden på BB sjunkit 1973 2000. Det betyder att mammor som kommer hem från BB har ett stort behov av stöd från någon anhörig. Utredningen menar därför att dagens regler för gemensamt uttag av föräldrapenningen för mamman och en nära anhörig bör förstärkas. WHO, och råder nyblivna mam- mor, att om möjligt, ge enbart bröstmjölk till spädbarn fram till sex månaders ålder. Detta går utmärkt att förena med dagens regler för föräldraledighet. Utredningen vill värna om att mammor även i fortsättningen ska kunna efterleva rådet om sex månaders full amning. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den allmänna välfärden. Familjepolitiken syftar också till att utjämna de variationer i inkomster och utgifter som en familj upplever under livscykeln. Familjepolitikens ersättningssystem har dock olika syften och grunden för ersättning vilar på olika principer. Stöd till de mest utsatta grupperna, familjer med svag ekonomi eller särskilda behov är inkomst- respektive behovs- prövade. Föräldraförsäkringen vilar dels på inkomstbortfalls- principen som ger ersättning i relation till inkomsten men ger också ett grundskydd till dem som saknar inkomst. Den ekonomiska familjepolitiken är således ett viktigt instru- ment för att utjämna de ekonomiska resurserna mellan familjer med och utan barn. Föräldraförsäkringen är en del av den ekono- miska familjepolitiken och skall utifrån sina förutsättningar med- verka till att det övergripande målet för den ekonomiska familje- politiken uppnås. Föräldraförsäkringen skall även underlätta för båda föräldrarna att kombinera förvärvsarbete med familjeliv. Som andel av den totala familjepolitiken utgör föräldraförsäkringen av de samlade utgifterna till barnfamiljer (tabell 6.7.1). Utgifterna i samband med barns födelse svarar för av föräldraförsäkringens utgifter, vilket motsvarar nästan en tredjedel av den totala familjepolitiken. Nedan följer en översikt av hur föräldraförsäkringen bidrar till att uppfylla de ekonomiska mål som är uppsatta för den ekonomiska familjepolitiken. Detta görs genom att studera i vilken omfattning föräldraförsäkringen används, de föräldraledigas ekonomiska situation under föräldraledigheten samt de föräldraledigas ekonomiska standard. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat SOU 2005:73 Barnpension och efterlevandestöd för barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn Källa: Regeringens proposition 2004/05:1, Utgiftsområde 12. Föräldraförsäkringens omfattning och utnyttjande Föräldrapenning utnyttjas i någon form av de allra flesta familjer som är berättigade till ersättning. Merparten utnyttjar huvuddelen av den tid som föräldraförsäkringen medger. Av de SGI-baserade dagarna tar ut åtminstone och använ- der åtminstone med ersättning enligt lägsta nivå. Andelen familjer som utnyttjar samtliga föräldrapenningdagar uppgår till . För de som inte utnyttjar samtliga dagar uppgick det genomsnittliga antalet outnyttjade dagar på SGI-nivå och 31 lägstanivådagar.21 Av figur 6.7.1 framgår i vilken omfattning föräldraförsäkring utnyttjas bland familjer med barn. Eftersom föräldrapenning kan tas ut upp till och med barnet är har utnyttjandets omfattning studerats för en rad olika åldrar på barnet. Separata analyser har också gjorts för ensamstående respektive samboende. av de samboende barnfamiljerna med åtminstone 1 barn i åldrarna 0 hade föräldrapenning . Motsvarande andel bland de ensamstående föräldrarna var . Om familjer med åtminstone 1 barn i åldrarna 0 studeras ökar såväl andelen ensamstående som samboende föräldrar som utnyttjat föräldrapenningen . Andelen barnfamiljer som använder försäkringen är högre ju mer man begränsar barnet högsta ålder. För familjer med åtminstone 1 barn i åldern 0 har av alla samboende familjer utnyttjat föräldraförsäkringen och av alla ensamstående föräldrar. 21 Gäller barn födda 1993, Se RFV analyserar 2002:14. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Figur 6.7.1 Andel av familjer med barn som tar ut föräldrapenning Källa: SCB, HEK, Utredningens beräkningar. De beräkningar av ersättningsgrader som gjorts i kapitel 5, visar att den ekonomiska förlusten vid föräldraledighet i genomsnitt är av inkomsten om avtalsersättningar inte be- aktas och av inkomsten om avtalsersättningar beaktas. av den sysselsatta befolkningen hade en ersättningsgrad som, exklusive avtalsersättningar, var större än av inkomsten vid arbeten. hade en ersättningsgrad som var större än . Om de avtalade ersättningarna läggs ovan på det offentliga systemet blir inkomst- förlusten för de allra flesta betydligt lägre. Tre fjärdedelar av de sysselsatta har en ersättning vid föräldraledighet som är större än av inkomsterna vid arbete. har lägre ersättning än vid föräldraledighet. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Ersättningsgrad vid föräldraledighet 2005 Ersättningsgrad (procent) Källa: SCB, HEK, Utredningens beräkningar. Föräldraledigas ekonomiska standard och inkomstkällor Analysen i kapitel 5 om barnfamiljernas ekonomi visar att barn- familjer generellt sett har en lägre ekonomisk standard än familjer utan barn. Ensamstående med barn har de lägsta ekonomiska standarden och samboende utan barn har den högsta. Det framgår även tydligt att den ekonomiska standarden försämras ju fler barn som finns i hushållet. De föräldraledigas ekonomsiska standard redovisas i tabell 6.7.2 och visar att den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet är lägre för föräldralediga än för andra hushåll. Ensamstående som är föräldralediga har en lägre ekonomisk standard än samboende. Andelen föräldralediga som har en lägre inkomst än av medianen uppgår bland de ensamstående till och bland de samboende till knapp . För både ensamstående och samboende är dessa andelar ungefär lika stora som hos dem som inte är föräldralediga. SOU 2005:73 Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Median disponibel inkomst/ke Källa: SCB, HEK, Utredningens beräkningar. Den disponibla inkomsten är som visats ovan lägre för föräldra- lediga än hos övriga hushåll. I figur 6.7.3 har den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet delats upp i faktorinkomster22, skattefria transfereringar, skattepliktiga transfereringar och skatter. Orsaken till att den disponibla inkomsten är lägre är framförallt att faktorinkomsterna är lägre för föräldralediga, vilket är en naturlig följ av att vara föräldraledig. Däremot skiljer sig de skattefria transfereringarna och de skattepliktiga transfereringarna relativt lite mellan de som är föräldralediga och dem som inte är det. De skattepliktiga transfereringarna är i genomsnitt lite större för dem som inte är föräldralediga. Ersättningens orsaker varierar dock. För de föräldralediga är det i huvudsak föräldrapenning medan det för övriga hushåll framförallt handlar om sjukpenning, arbetslöshets- ersättning och förtidspension. Som andel av den disponibla inkomsten svarade föräldrapenningen för av de för- äldraledigas disponibla inkomst . 22 Faktorinkomster = Lön, inkomster från näringsverksamhet och kapitalinkomster Skattepliktiga transfereringar = Arbetslöshetsersättning, sjukpenning, föräldrapenning, för- tidspension och pension Skattefria transfereringar = barnbidrag, socialbidrag, bostadsbidrag Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Källa: SCB, HEK, Utredningens beräkningar. 7Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal – internationella jämförelser Detta kapitel fokuserar på utvecklingen av fruktsamhetstalen1 i en internationell jämförelse. Särskilt studeras betydelsen av att kvin- nor kan kombinera föräldraskap med förvärvsarbete samt för- äldraförsäkringens och barnomsorgens betydelse. Det finns flera olika anledningar till varför ett lågt barnafödande är negativt för ett lands utveckling. Ett viktigt samhällsekonomiskt skäl att motverka låga födelsetal är att dessa innebär framtida för- sörjningsmässiga påfrestningar, särskilt om människor också i genomsnitt lever allt längre, vilket är fallet i . Försörjningskvoten kan definieras som kvoten mellan det totala antalet människor och antalet människor i arbetsför ålder i ett land. Om försörjningskvoten stiger innebär det att relativt färre genom sina arbeten skall försörja relativt fler som inte arbetar. Om de som inte arbetar till stor del är yngre som kommer att börja arbeta innebär det att ökningen av försörjningskvoten endast är temporär. Men så är inte fallet för och de flesta andra länder i västvärlden. Försörjningskvoten stiger därför att antalet äldre som permanent lämnar arbetskraften ökar. Låga fruktsamhetstal kan vidare vara tecken på att män och kvinnor inte kan skaffa sig det antal barn som de vill ha. Barna- födandet handlar framförallt om välfärd och livschanser. Två- barnsidealet har länge haft ett starkt stöd i . av kvinnor och män som tillfrågats i olika undersök- ningar brukar uttrycka att det ideala barnantalet i en familj är minst två (Ds 2001:57). I och med att barn (helst två) ingår i de flesta unga mäns och kvinnors planer för framtiden är det en välfärds- förlust om det finns hinder som gör att de inte kan realisera sådana planer. 1 I detta kapitel används begreppen fruktsamhetstal, fruktsamhet, födelsetal, barnafödande och antal barn per kvinna. Med dessa avses samma sak, nämligen den summerade periodfruktsamheten. Detta mått anger hur många barn en kvinna skulle få om fruktsamheten fortsättningsvis skulle vara oförändrad i varje ålder. Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal 7.1Åldrande befolkning och låga fruktsamhetstal De båda huvudanledningarna till att befolkningen i kom- mer att åldras snabbt under de närmaste decennierna är: i) minskat barnafödande och ii) ökad medellivslängd. Ett klassiskt sätt att visa hur populationssammansättningen ser ut i ett land är att visa den i form av en så kallad befolkningspyramid. Att denna diagram- konstruktion ofta kallas för pyramid beror på att tidigare känne- tecknades befolkningar vanligen av att många var unga, basen i pyramiden, och att de äldre, toppen i pyramiden, var färre i relation till de yngre. befolkningsstruktur 2004 visas i figur 7.1.1. Bland befolk- ningen i åldrarna och uppåt är åldersstrukturen fortfarande pyramidformad men pyramidens botten, alltså tillväxten av de allra yngsta, är inte så bred. Figur 7.1.1 Befolkningspyramiden , 2004 (1000-tals personer), 2004 Källa: Batljan (2005). Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal Befolkningssammansättningen i ändras snabbt. I och med att medellivslängden ökat som barnafödandet varierat pekar de flesta prognoser mot att den svenska befolknings- pyramiden kommer att genomgå stora förändringar , se figur 7.1.2. Befolkningspyramiden i kommer mer och mer att börja framstå som en pelare 2045. Figur 7.1.2 Befolkningspyramiden i , 2045 (1000-tals personer), 2045 Källa: Batljan (2005). Den svenska befolkningsstrukturen 2045 är dock mindre oroande än befolkningsstrukturen i många andra EU-länder som haft ett mycket lågt barnafödande . , och är de EU-länder som haft lägst antal födda barn per kvinna . Befolkningsutvecklingen i dessa stora länder är naturligtvis av stor betydelse för befolknings- pyramiden för EU som helhet. I figur 7.1.3 visas befolknings- pyramiden för de 15 länder som var medlemmar i före utvidgningen . Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal Figur 7.1.3 Befolkningspyramiden i EU-15, 2045 EU 15 (1000-tals personer), 2045 Källa: Batljan (2005). Som framgår av figur 7.1.3 kommer befolkningspyramiden i dessa 15 medlemsländer att vara upp- och nedvänd . De äldre kommer att vara betydligt fler än de yngre. Detta kommer inte till någon avgörande del att förändras i och med att 10 nya länder blev medlemmar i . Befolk- ningspyramiden för EU-25 2045 kommer att se ut ungefär på samma sätt som den för EU-15. är med knappt 40 miljoner invånare den folkrikaste staten av alla nya EU-medlemmar. Vad gäller dess befolkning framtida åldersstruktur så skiljer den sig inte på något avgörande sätt från länder som , och . Fruktsamhetstalen i och EU Fruktsamhetstalen i de flesta europeiska länder är låga, se tabell 7.1.1. 14 av de 27 länderna i denna tabell hade fruktsamhets- tal på högst 1,4 barn per kvinna 2002. Av dessa 17 länder med låg fruktsamhet var åtta nya medlemsstater i EU. I relation till dessa 27 länder är fruktsamhetstalet i – 1,65 barn per kvinna 2002 – inte särskilt lågt. Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal talen i tabell 7.1.1 skall jämföras med 2,1 barn per kvinna – det fruktsamhetstal som krävs för att en befolkning skall kunna repro- ducera sig själv. Tabell 7.1.1 Fruktsamhetstal i vissa europeiska länder 1999–2002 Källa: , 2004. Det finns två sätt att balansera den framtida demografiska utveck- lingen: i) ökat barnafödande, och ii) ökad nettoinvandring. Detta måste i många länder kompletteras med en förlängning av antalet år Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal som en individ i genomsnitt arbetar under sitt liv, en ökad syssel- sättningsgrad samt en ökad i-arbete-grad.2 7.2Orsaker till låga fruktsamhetstal Orsakerna till nedgången i barnafödandet som startade i de ut- vecklade länderna har analyserats utifrån olika teorier. En typ av teorier som ofta använts är de familjeekono- miska, exempelvis Easterlin (1968, 1973) och (1991). Enligt Easterlin är en snabb etablering på arbetsmarknaden en nyckel till tidigare familjebildning och högre fruktsamhet. Utvecklingen på arbetsmarknaden och inte minst arbetslösheten är centrala faktorer i Easterlins teorier. (1991) lyfter fram tre förklaringar till en nedgång i efter- frågan på att ha barn, alltså en nedgång i fruktsamheten: a.det relativa priset för att ha barn har ökat, alltså kostnaden för att ha barn har ökat relativt kostnaden för andra nyttigheter (varor, fritid) som paret önskar ha, b.parets inkomster har minskat, c.parets nyttofunktion har förskjutits från att ha barn mot att ha andra nyttigheter. De flesta förklaringar baserade på teorin om efterfrågan på barn har fokuserat på en förskjutning av relativpriset (alltså kostnaden) för att ha barn. Kostnaden för att ha barn kan delas upp i direkta och indirekta kostnader. De direkta kostnaderna avser bland annat mat, kläder och bostad men har direkta kostna- der i form av investeringar i goda uppväxtförhållanden som tillgång till bra utbildning, fritidsaktiviteter, etc. betonats. 2 Alla som i gängse statistiska definitioner räknas som sysselsatta är inte närvarande på arbetet. De kan vara sjuka, på semester eller tjänstlediga av olika skäl. I var andelen sysselsatta av befolkningen 20–under det att andelen i arbete var 2004. En ökning av i-arbete-graden till skulle för del innebära att försörjnings- bördan, definierad som kvoten mellan det totala antalet människor och antalet människor som är i arbete, blir ungefär densamma som 2003, trots den åldrande befolkningen (se m.fl., 2004). Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal De indirekta kostnaderna för att ha barn är samma sak som de marknadsinkomster en förälder måste avstå ifrån på grund av att denne vårdar barnet (alltså en form av kostnad som ekonomer kallar för alternativkostnad). De indirekta kostnaderna av att ha barn är således betingade av om möjligheten att kombinera mark- nadsarbete och barn är bra eller dåliga. När mamman (anm.: pappan nämns sällan i dessa sammanhang) måste avstå från förvärvsarbete på grund av barn blir de indirekta kostnaderna för att ha barn höga. När barnafödandet skjuts allt högre upp i åldrarna får kvinnor möj- lighet att öka sina förväntade marknadsinkomster genom högre utbildning och yrkeslivserfarenhet. Detta leder till att de indirekta kostnaderna av att ha barn, när mamman blivit så pass etablerad på arbetsmarknaden, ökar. Riskmodellen (McDonald 1996) fokuserar på att beslutet om att ha barn innebär att parets framtid förändras. Därför är beslutet om att ha barn beroende av parets planer för framtiden. Risken att bli ensamstående framstår för många blivande föräldrar som påtaglig. Därför kan bedömningen om de framtida förutsättningarna för att klara sig och sitt föräldraskap som ensamstående ge effekter på barnafödande (McDonald 2001, RFV 2000). Enligt riskteorin kan en investering i ekonomisk trygghet – att skaffa sig en utbildning, en fast förankring på arbetsmarknaden, en lång arbetslivserfaren- het, en buffert i form av ett sparande, vara att föredra framför osäkerheten i samband med ett föräldraskap – en lägre inkomst under en viss, kanske lång, period, en osäkerhet om den framtida karriärutvecklingen, högre utgifter kombinerade med ett ekono- miskt ansvar för barnet. Något som fått allt mer stöd är jämställd- hetsteoretiska förklaringar till låg fruktsamhet (McDonald 2001). Enligt dessa är låga fruktsamhetstal i de utvecklade länderna ett resultat av en obalans mellan olika sociala institutioner när det gäller på vilken nivå jämställdheten ligger. Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal Länder där fruktsamheten är låg karakteriseras ofta av en hög nivå på jämställdhet när det gäller tillgänglighet till arbetsmarkna- den och utbildningssystemet, alltså sådana institutioner som möter män och kvinnor som enskilda individer. karakteriseras sådana länder av en låg nivå på jämställdheten när det gäller institu- tioner som möter män och kvinnor som familjemedlemmar, exempelvis arbetsvillkor, ekonomisk familjepolitik, skattesystemet, tillgång till barnomsorg, socialförsäkringar och inte minst familjen själv. Jämställdhetsteoretiska förklaringar lyfter fram om män och kvinnor har samma möjligheter till utbildning och arbete – men kvinnor riskerar att inte kunna realisera dessa möjligheter i praktisk tillgång till utbildning och arbetsmarknad om de föder barn – så kommer fruktsamheten att sjunka till låga nivåer (Esping- 1996). Ju lägre nivå på jämställdhet när det gäller arbets- villkor, ekonomisk familjepolitik, skattesystemet, tillgång till barn- omsorg, socialförsäkringar och inte minst familjen själv, desto större obalans mellan olika sociala institutioner (de individ- respektive familjeorienterade) och desto lägre fruktsamhet. Vikten av att män och kvinnor skall kunna förena arbete och familj samt bättre förutsättningar för jämställdhet för barnafödandet har i litteraturen ibland kopplats till val av välfärdsmodell. Till exempel hävdar (2001) att de nordiska länderna har en, ur ett barna- födande perspektiv, gynnsam välfärdspolitisk blandning på det familjepolitiska området genom en kombination av hög sysselsätt- ning, låg arbetslöshet, omfattande föräldraförsäkring och barn- omsorg. Den oftast använda indelningen i olika välfärdsmodeller är den där länderna brukar grupperas i enlighet med (1990, 1999). Kännetecken som karaktäriserar de olika länder- grupperingar framgår i tabell 7.2.1. SOU 2005:73 Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal Tabell 7.2.1 Olika välfärdsmodeller enligt Esping indelning Andel av befolkningen som täcks av Kvalitet och ersättningsnivå på Begränsad men stor för familj/marknad/offentliga sektorn på familj och marknad Avgifter och privat finan- siering med en ökad Omfattningen av sociala utgifter Källa: , 2005. De länder som enligt (1990) ingår i de olika modellerna är , , , och ; 2.Korporativa (konservativa): , , , och ; , , , och . Vilka länder som tillhör till olika kategorier är en fråga som ständigt diskuteras. Som ett typiskt exempel för den liberala modellen kan man använda , för den korporativa modellen kan man använda och för den skandinaviska modellen kan man använda . Trots att brukar grupperas som till- hörande den korporativa (konservativa) modellen när det gäller familjepolitiken, utgör detta land och några sydeuropeiska länder till i mångt och mycket en egen modell. Esping-Andersens indelning är alltså omdiskuterad och det finns alternativa indelningar.3 Trots detta kan denna indelning användas för att göra komparativa analyser när det gäller hur olika välfärds- 3 Se exempelvis Bradshow & Finch (2002) samt (2002). Föräldraförsäkring, barnomsorg och födelsetal system påverkar utvecklingen av barnafödandet. Till exempel visar Ferrarini (2003) att Esping-Andersens indelning är relevant när det gäller bland annat effekter på kvinnornas sysselsättningsgrad och möjligheterna att förena arbete och familj. 7.3Utvecklingen i EU-länderna och vissa Utvecklingen av fruktsamhetstalen i vissa nordiska och sydeuropeiska länder