sou · GTB381d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Vilken insats som bäst möter behovet hos enskilda flickor eller pojkar måste avgöras indi- viduellt men samma krav på kvalitet och kontinuitet måste gälla oavsett vilken typ av insats man än väljer. De ingripande och strukturerade öppenvårdsinsatser som har utvecklats kan omfatta stora delar av dygnet och innebära att behandlare finns med i hemmet, i skolan och . Intrånget i den personliga sfären kan vara lika stort som vid en placering i ett hem för vård eller boende och påverkar även familj och kamrater. Det motiverar att regler om tillstånd och tillsyn skall tillämpas på enskilda verksam- heter som tillhandahåller mer omfattande öppenvårdsinsatser på samma sätt som gäller för hem för vård eller boende. Av 7 kap. 1 § första stycket 4. socialtjänstlagen framgår att enskild verksamhet som bedrivs i form av hem eller öppen verk- samhet för vård under begränsad del av dygnet inte får bedrivas utan tillstånd. I förarbetena till bestämmelsen (prop. 1996/97:124) finns ett uttalande om att behovet av insyn och kontroll utgör skäl Insatser till barn och unga, Mål 2 för krav på tillstånd för sådan vård när den ges i särskilt anpassad lokal även om det handlar om få personer. Kravet på tillstånd tolkas olika av länsstyrelserna vilket framgår av (RRV 2002:6) och av svaren på kommitténs enkät till läns- styrelserna. Ingripande och strukturerad öppenvårdsverksamhet kan innebära ett stort ingrepp i ett barns och i en hel familjs liv. En sådan verksamhet kan bedrivas i barns och ungas vardagsmiljö utan tillgång till särskilt anpassade lokaler. För att det skall vara tydligt att sådana verksamheter omfattas att tillståndsplikten i 7 kap. 1 § socialtjänstlagen föreslår kommittén att bestämmelsen förtydligas. Ingripande och strukturerade öppenvårdsinsatser ställer liknande krav på tillsyn, kvalitet och säkerhet som vård vid hem för vård eller boende. Kommittén förslår därför att krav på tillsyn av nystartad verksamhet, bemyndigande för att meddela föreskrifter om lämplig utbildning och erfarenhet för personal samt om kvalitet och säkerhet i verksamhet även bör omfatta kvalificerade öppenvårdsinsatser. skall vidare ha skyldighet att till anmäla sådan öppenvårds- verksamhet som nämnden bedriver om den varit tillståndspliktig för en enskild utförare. Kommitténs förslag i dessa delar finns i avsnitt 14.5.3. Insatser till barn och unga, Mål 2 Tillägnad ... Var är du? Först sa jag: Träd växer inte inomhus. INTE JAG HELLER. Sedan undrade jag; Kan träd anpassa sig och lära sig att växa inomhus? Om de blir tvingade? Kan dom då byta ut regn mot kranvatten, eller Sol mot lampor? Är det möjligt, Om det är det som behövs för att nån gång igen få växa i friheten? Är det möjligt för mig? Sist frågade jag mig själv; Eller blir trädets alla krokiga rötter raka och alla löv likadana på vägen? Och sedan när det får sin frihet tillbaka så är det bara en opersonlig krukväxt? Jag tittade mig omkring och insåg att jag håller på att bli omplanterad. En målsättning för den sociala barn- och ungdomsvården har varit att hellre placera barn och unga i familjehem än på institution. I första hand bör dessutom en placering hos släktingar eller andra till barnet närstående övervägas. Även om behovet av en insats måste bedömas individuellt efter vad en flicka eller pojke Insatser till barn och unga, Mål 2 behöver är det kommitténs uppfattning att en familjehemsplacering generellt sett är att föredra framför placering på institution. Förut- sättningen för att målsättningen skall kunna nås är att det finns lämpliga familjer som vill och kan ta emot barn och unga i sitt hem. För att vilja det måste man veta om att möjligheten finns och för att vilja fortsätta som familjehem behöver familjerna få tillgång till stöd och handledning. Den som känner sig utlämnad och inte har någon att vända sig till om det uppstår problem i vården av ett barn blir sannolikt inte motiverad att fortsätta som familjehemsförälder. Vid kommitténs kontakter med såväl verksamheter som tar emot barn och unga som med företrädare för socialtjänst och tillsyns- myndigheter har framförts att de pojkar och flickor som placeras i heldygnsvård har allt svårare problem. Även barn med svåra problem placeras i familjehem. Särskilda krav ställs på familjehem som tar emot dessa barn. Kraven på de här familjehemmen kan vara större än de som ställs på andra. De måste få tillgång till särskild utbildning, stöd, mer omfattande handledning och avlastning för att kunna klara av sitt uppdrag. Risken är annars att placeringen måste avbryts och barnet måste omplaceras. revisorer (2001/02:16) har granskat i vilken utsträckning socialtjänstlagens mål och regler för familjehems- vården efterlevs. Revisorerna konstaterar att det finns stora problem inom familjehemsvården och menar att kommunerna inte lever upp till de krav som ställs på insatsen. Det finns brister när det gäller såväl utredning som utbildning och handledning av familjehem och det saknas strukturerade metoder för att följa upp vården. Det finns också brist på familjer som vill åta sig uppdrag som familjehem, särskilt till tonåringar. Revisorernas granskning visar att det finns en utveckling mot en ökad professionalisering av familjehemsvården. Som en del i professionaliseringen finns en utveckling där företag växer fram som erbjuder förstärkt familje- hemsvård till . Även kommittén har vid sin genomgång kunnat konstatera att det föreligger brister i familjehemsvården och att många kommuner har svårt att rekrytera familjehem i den omfattning som behövs. De olika problem som finns kan förstärka varandra. Om familje- hemmen inte får den utbildning och det stöd som de behöver är risken stor att rekryteringen försvåras eller att familjehem hoppar av från sina uppdrag. På samma sätt har fungerande utbildning och stöd till familjehem sannolikt en positiv effekt på möjligheten att rekrytera familjehem. Insatser till barn och unga, Mål 2 Minne – kommer ihåg när man fyller år, vad dom lovat, om man berättar om något Kan diskutera – att man kan prata utan håll käften Lite strong när det behövs. Ha vissa regler men inte för strikta. mer som en stor kompis än en vuxen. Ska veta vad han ska göra om jag eller någon annan slår sig lite eller mycket. Inte glömma bort hur det är att växa upp. Kan skratta med ungdomar och inte åt dom. Ser oss som människor och inte bara som ungdomar. Frågar vad vi tycker, inte bara vad dom tror att vi tycker. Tror inte att dom alltid vet bäst för att dom är vuxna/personal. Kan ta hand om en när man mår dåligt och måste inte alltid kontakta BUP/. Ur Rakt från hjärtat, Rädda Barnens höringar 14.4.1Rekrytering av familjehem m.m. Kommitténs bedömning: För att flickor och pojkar som behö- ver det skall kunna placeras i familjehem måste rekryteringen av familjehem stimuleras. Eftersom det är svårt för många enskilda kommuner att ensamma klara av den uppgiften behövs även nationella åtgärder. Insatser till barn och unga, Mål 2 Kommitténs förslag: ges i uppdrag att, tillsam- mans med kommunerna, ta initiativ som underlättar rekryteringen av familjehem. Dessutom bör medel anslås för bidrag till uppbygg- nad av samverkan kring rekrytering, utbildning och handledning av familjehem. Vidare föreslår kommittén att vill- koren för familjehemsföräldrars och kontaktpersoners arbets- löshets- och socialförsäkring utreds särskilt. Möjligheten att rekrytera familjehem har sannolikt påverkats av olika samhällsförändringar. arbetar de båda vuxna i en familj oftast utanför hemmet. I storstäderna där behoven av familjehem är som störst bor man ofta trångt och har helt enkelt inte plats för ytterligare personer i familjen. Barn med allt svårare problem place- ras i familjehem och kan kräva att minst en familjehemsförälder är hemma på hel- eller deltid. Dessutom kan den som varit familje- hemsförälder ha svårt att få arbetslöshetsersättning eftersom tid då man tar hand om ett placerat barn inte räknas som överhoppnings- bar tid på samma sätt som vid vård av eget barn. De angivna fakto- rerna påverkar familjers vilja och möjlighet att åta sig familjehems- uppdrag och ytterst flickor och pojkars möjlighet att få vård i ett sådant hem. Konsekvensen av bristen på familjehem kan bli att barn och unga får bo kvar i en olämplig miljö eller placeras i insti- tutionsvård. En annan fara är att kraven på och därmed kvaliteten i familjehemsvården sänks. Det är angeläget att förutsättningar skapas för att underlätta rekryteringen av familjehem och att olika typer av familjer kan rekryteras så att den flicka eller pojke som behöver bo i ett familje- hem kan komma till ett som är lämpligt med avseende på barnets ursprung, språk eller annan bakgrund och finns i närheten av det egna hemmet. För att öka intresset för att bli familjehemsförälder krävs omfattande information om vad det innebär att vara familje- hem. Att göra familjehemsuppdraget mer attraktivt handlar i första hand inte om ökad ekonomisk ersättning utan om att underlätta för familjerna med avlastning och stöd. Kommunerna har olika möjligheter att bedriva informations- och rekryteringskampanjer som riktar sig till potentiella familje- hemsföräldrar. Mindre kommuner kan ha svårigheter att bedriva sådant långsiktigt arbete eftersom de anställda är få och behovet av att placera barn uppkommer mer sällan. Tillgången på familjehem är begränsad och kommunerna konkurrerar om de familjehem som Insatser till barn och unga, Mål 2 Familjehemsvården skulle kunna vara betjänt av att ha en pool av familjehemsföräldrar när det blir aktuellt med en placering. Skälet till att kommuner inte har det kan vara dels bristen på familjehem dels bristen på utredningsresurser i kommunen. Det är ovanligt att kommunerna hinner med att skaffa sig en pool av potentiella familjehemsföräldrar och gör de det finns alltid en risk att familjehemmet vänder sig till en annan kommun med sin tjänst eftersom de troligen har tänkt sig ett barn genast och inte i fram- tiden. Det lönar sig alltså inte för kommunerna att försöka arbeta långsiktigt med rekryteringsfrågan. De här problemen skulle kunna motverkas om samverkansformer utvecklades mellan kommunerna så samverkan kunde ske kring rekrytering, utbildning och handled- ning av familjehem. Mot bakgrund av de beskriva förhållandena konstaterar kommit- tén att rekryteringen av familjehem behöver stimuleras och att de i många fall kan vara svårt för vissa enskilda kommuner att ensamma arbeta med uppgiften. Det är nödvändigt för att pojkar och flickor som behöver en placering i familjehem skall kunna får det. Kommittén lägger därför två förslag. För det första bör ges i uppdrag att under en period ta initiativ till åtgärder som underlättar rekryteringen av familjehem. Uppdraget bör genomföras i nära samarbete med kommunerna som i sin tur bör kunna nyttja åtgärder i sitt rekryteringsarbete. För det andra bör medel anslås för bidrag till uppbyggnad av samverkan kring rekrytering, utbild- ning och handledning av familjehem. Kommittén konstaterar att villkoren i olika trygghetssystem inte är utformade efter familjehemsföräldrars förutsättningar. Ett exempel är arbetslöshetsförsäkringen. Missgynnas familjehems- föräldrar i detta avseende finns risken att personers vilja att åta sig sådana uppdrag påverkas. Det förekommer även att de som har uppdrag som kontaktpersoner/- familjer har svårighet att få sjuk- penning. Att utreda villkoren för socialförsäkringarna och arbets- löshetsförsäkringen ligger dock utanför kommitténs uppdrag. Därför föreslår kommittén att villkoren för familjehemsföräldrars och kontaktpersoners arbetslöshets- och socialförsäkring utreds särskilt. Insatser till barn och unga, Mål 2 14.4.2Villkor för att vara familjehem Kommitténs bedömning: För att flickor och pojkar som place- ras i familjehem skall tillförsäkras en säker vård av god kvalitet krävs att familjehemsföräldrarna fått den utbildning som krävs för uppdraget, att familjehemmen uppfyller grundläggande krav på stabili- tet och säkerhet, att familjehemmen är utredda av socialnämnden, att familjehemsföräldrarna får den handledning de behöver för att kunna stödja det enskilda barnet samt att socialnämnden sluter avtal med familjehemmet. Kommitténs förslag: skall ge familjehemsföräldrar som behöver det anpassad utbild- ning, ge dem den handledning som de behöver. En bestämmelse om att socialnämnden skall sluta avtal med familjehem tas in socialtjänstförordningen. skall ges i uppdrag att ta fram lämpligt utbildningsmaterial för familjehem samt verka för att det sprids till kommunerna. Vidare skall ges i uppdrag att i allmänna råd utarbeta grundläggande kriterier för bedömning av familjehem. Barn och unga som placeras i ett familjehem skall få ett gott omhändertagande och möjlighet att utvecklas. Många pojkar och flickor har levt i instabila miljöer, varit utsatta för övergrepp och tidigare separationer från sina anhöriga. En placering kan ha före- gåtts av en akut kris eller en längre tids svårigheter. Barnens problem kan vara av allvarlig karaktär såväl socialt, psykiatriskt som beteendemässigt. Oavsett skälet till en placering skall familje- hemmet kunna ge barnet relevant stöd och hantera de svåra situa- tioner som kan uppkomma. De familjehem som tar hand om barn med särskilt stora behov av stöd måste ha och ges förutsättningar att ge dem det stöd som de behöver. Det här ställer stora krav på familjehemmen och på den sociala barn- och ungdomsvården. Hemmen måste vara omsorgsfullt utredda, ges utbildning samt det stöd och den handledning som de behöver. Insatser till barn och unga, Mål 2 Min mamma har det jobbigt och då är det bra att bo i familjehem Får oftast det man behöver, exempelvis nya kläder. Ens föräldrar kanske har egna problem och tänker inte på att man behöver nya kläder Få lugn och ro, behöver få vara sig själv Slippa bråk Dom bryr sig Dom ställer upp En plats att sova på kan man ju ha ändå, men just att få tillhöra det där Någonstans att komma till, till exempel Från Rädda Barnens höringar Rakt från hjärtat Flytta mellan olika familjer Man kan känna sig utanför ibland Det är inte alltid rättvist i familjehem. De andra barnen får mer saker Jag tror man kan förlåta våra riktiga föräldrar hur mycket som helst, men inte fosterföräldrarna Dom är snällare i början. Sen tar det slut och då blir det bråk i familjen Jag upplever att jag hamnar emellan Man vill inte att de ska prata om ens föräldrar Dom andra barnen får inte höra hur mycket dom kostar Dom (socialen) kunde ju ringa nån gång De byter på soc. Från Rädda Barnens höringar, Rakt från hjärtat Insatser till barn och unga, Mål 2 Ett familjehem behöver kunskap och förmåga för att kunna förstå och möta såväl det enskilda barnet som dess föräldrar. Ur det placerade barnets synpunkt och dess bästa är det angeläget att familjehems föräldrar har fått utbildning för uppdraget innan barnet placeras. Det gäller oavsett om barnet placeras i ett så kallat vanligt familjehem, släktinghem, nätverkshem eller jourhem. Utbildning av familjehemsföräldrar bidrar till att stärka kvaliteten i vården som det kan innebära att rekryteringen av familje- hem stimuleras. Kommittén föreslår att socialnämnden skall till- handhålla utbildning till familjehem som behöver det. Utbildningen skall anpassas till de olika förutsättningar som finns i respektive typ av familjehem och utbildningen bör vara likvärdig över hela landet och vara upplagd så att både familjen och utbildaren utifrån erhållna kunskaper kan bedöma om familjehemsuppdraget är lämp- ligt för de familjer som deltar. Kommittén föreslår att får i uppdrag att ta fram lämpligt utbildningsmaterial men också ansvara för att det sprids på lämpligt sätt. Av revisorers rapport (2001/02:16) framgår att de krav som ställs på familjehem skiljer sig mellan olika kommuner i landet. Det kan innebära att ett hem som inte godkänts i en kommun kan få godkännande i en annan. finns inget register för vare sig godkända eller icke godkända familjehem. Det innebär att varje kommun gör sin egen utredning och sin egen bedömning av det enskilda familjehemmet. Det gäller även släkting- och nätverkshem. För att barn och unga skall garanteras likvärdig vård av god kvalitet och för att kommunernas bedömningar skall bli mer samstämmiga behövs grundläggande kriterier för familjehemsvård. Sådana krite- rier kan exempelvis vara krav på genomgången utbildning för familjehemsföräldrar, högsta antal placerade barn, att de personer som bor i familjehemmet inte får vara dömd för brott som gör det olämpligt för barn att vistas där samt att familjehemmet har möj- lighet att tillgodose även de egna barnens behov. Kommittén före- slår att får i uppdrag att i allmänna råd utarbeta grundläggande kriterier för bedömning av familjehem. Insatser till barn och unga, Mål 2 En grundläggande krav är att ett familjehem skall vara utrett. En familjehemsutredning utgör en del av det ärende som rör godkän- nandet av familjehemmet. Då uppgiften att godkänna familjehem- met är ett led i myndighetsutövning kan uppgiften inte överlämnas till en privat utförare. Nämnden skall på grundval av utredningen ta ställning till om barnets behov kan tillgodoses i det aktuella hem- met. Detta beslut innefattar myndighetsutövning. Av tillsyns- rapporter och kontakter med , tillsynsmyndigheter och den förstärkta familjehemsvården framkommer att det råder en viss tveksamhet kring vem som kan utreda familjehemmet. Det förekommer att organisationer som stödjer och rekryterar familje- hem gör utredningen. Kommittén föreslår därför att socialtjänst- lagen förtydligas så att det tydligt framgår att socialnämnden har ansvaret för att utreda familjehem. För att flickor och pojkar skall få bra vård och för att familjehem- met skall orka med sitt uppdrag behöver familjehemsföräldrarna ha tillgång till stöd. Det framgår också av 6 kap. 7 § socialtjänstlagen att socialnämnden skall lämna sådant stöd. Dessutom kan familje- hemsföräldrarna behöva handledning. Handledning kan innebära att de får stöd i att utveckla förhållningssätt, bemötande och för- mågan att samtala med det placerade barnet. Syftet med handled- ning är att familjehemsföräldrarna genom ökad kunskap, insikt, förståelse och reflektion bättre skall kunna hjälpa barnet. Därmed kan känslan av stress och otillräcklighet hos familjehemsföräldrarna begränsas och möjligheten att ge det placerade barnet adekvat stöd i utvecklingsprocessen ökar. Eftersom barn med allt svårare problem placeras i familjehem är det angeläget att familjehemmen får stöd och handledning i den omfattning som behövs så att de placerade barnen får goda förutsättningar att utvecklas och omplacering av dem kan undvikas. Tillsynsmyndigheter och familjehem påtalar ofta brister både när det gäller kontakten med och möjligheten till hand- ledning. Den enkät som kommittén låtit göra med familjehem som är medlemmar i en av familjehemsorganisationerna ger dock en relativt positiv bild av den handledning som erhålls och de allra Insatser till barn och unga, Mål 2 flesta uppger att de får den av . Kommittén föreslår ändå att det i socialtjänstlagen tydliggörs att socialnämnden skall lämna familjehem som behöver det handledning. Det är angeläget för att flickor och pojkar som har stora vårdbehov, men som av olika anledningar inte bör vårdas på ett hem för vård eller boende, skall kunna få vård i familjehem. Reglering av förhållandena mellan socialnämnd och familjehem Enligt förarbetsuttalanden (prop. 1996/97:124) bör socialnämn- dens uppdrag till familjehemmet tydliggöras genom att det skrivs ett avtal mellan dem. Flera länsstyrelser har konstaterat att nämn- den ibland brister i detta avseende. Detta gör att det kan bli oklart för familjehemmet vilket uppdrag de har. Fem länsstyrelser har dessutom vid sin granskning av familjehemsvården funnit att det är vanligt att avtal saknas när ett familjehem rekryterats genom verk- samheter som rekryterar och stödjer familjehem. Det är kommit- téns bedömning att nämnden alltid skall upprätta ett skriftligt avtal med familjehemmet för att tydliggöra ansvarsförhållanden och uppdragets omfattning. Det får inte heller råda några som helst oklarheter kring vem som är uppdragsgivare och uppdragstagare. Kommittén föreslår därför att det i socialtjänstförordningen bör tas in en bestämmelse om att socialnämnden skall upprätta ett skrift- ligt avtal med den eller de som vårdar barnet. Av avtalet kan exem- pelvis framgå vem som är uppdragsgivare, vad uppdraget innehåller, rätten till utbildning, handledning och stöd, arvode och omkost- nadsersättning, försäkringsfrågor och uppsägningstid. Genom avtalet bör nämnden också förvissa sig om att ytterligare barn inte placeras i familjen utan nämndens bedömning och vetskap. Familjehemmet är uppdragstagare i förhållande till nämnden. avtal med en verksamhet som rekryterar och stöd- jer familjehem och som förutom rekryterings- och handlednings- uppdrag får i uppdrag att ekonomiskt ersätta familjehemmet upp- står oklarheter för familjehemmet om vem som är deras egentliga uppdragsgivare. Det kan också vara förenat med svårigheter för nämnden att kontrollera att familjehemmet får rätt ersättning. Det får inte råda några oklarheter för vare sig familjehemmet eller nämnden om vem som har ansvaret för vården och därmed det placerade barnet. Är rollerna oklara kan det leda till en negativ utveckling som riskerar att drabba det placerade barnet. Insatser till barn och unga, Mål 2 Enligt kommitténs bedömning har nämnden det fulla ansvaret för att familjehemmet får ersättning. För att undvika otydligheter bör nämnden betala ersättningen direkt till familjehemmet. I infördes möjligheten att i vissa fall överflytta vårdnaden om ett barn till familjehemsföräldrarna. Syftet var att garantera barnet trygghet. Då bestämmelsen användes i allt för liten omfattning förtydligades socialnämndens ansvar i dessa ärenden i socialtjänstlagen och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga . När vårdnaden flyttas över till familjehemsföräldrarna upphör vården av barnet och därmed också socialnämndens ansvar för placeringen. Behöver barnet eller de särskilt förordnade vårdnads- havarna stöd och hjälp får de vända sig till sin hemkommun. Den tidigare placeringskommunen är således inte behörig att fatta nya beslut angående barnet men får fortsätta att ge de före detta familjehemsföräldrarna skälig ersättning för ansvaret. Någon möj- lighet att därutöver stödja familjehemmet och följa barnets utveck- ling finns inte. Det innebär att socialnämnden betalar ersättning för något som den inte har insyn i. Eftersom har fått i uppdrag att följa upp effekterna av förändringarna i socialtjänst- lagen och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga anser kommittén att resultatet av uppföljningen måste inväntas. Kommitténs bedömning: Stora krav ställs på jourhem eftersom de kontinuerligt tar emot barn i kris. För att kvalitet och säker- het skall garanteras flickor och pojkar som vårdas eller utreds i jourhem skall socialnämnden få placera barnen där endast om förhållandena i det enskilda hemmet är utredda. Det är angeläget att barnens vistelse i jourhem inte blir för långvarig eftersom det kan påverka senare vård negativt. Kommittén föreslår: Ett barn skall inte, efter socialnämndens beslut, få placeras i ett enskilt hem som återkommande tar emot barn för tillfällig vård (jourhem) om inte förutsättningarna för Insatser till barn och unga, Mål 2 vård i hemmet är utredda av nämnden. Ett barn får inte vara placerat i jourhem än räknat från tid- punkten när socialnämndens utredning av barnet avslutades, om inte särskilda skäl föreligger. I jourhem tas barn tillfälligt emot vid akuta behov och socialnämnden utreder deras förhållanden. Jourhemmen är enskilda hem som i allmänhet är utredda av socialnämnden men eftersom barnen inte tas emot för stadigvarande vård och fostran kan de placeras där utan att förhållandena i hemmet är utredda. Stora krav ställs på jourhemmen eftersom de kontinuerligt tar emot barn i kris.