sou · GTB351 · 2006-01-01 00:00:00 — ger god information om energi; dock redovisas inte livscykelkostnaderna i deras s.k. Köpguide. Jag föreslår att en standard utvecklas för att ange produkters livscykelkostnad, LCC. Jag föreslår vidare att frivillig märkning av livscykelkostnaden bör prövas i samarbete med branschen. Märkningen skall vara obli- gatorisk i det fall livscykelkostnaden är av avgörande betydelse för konsumenten. ges i uppdrag att presentera pro- dukterna med deras respektive livscykelkostnad. Förslag 5: Stärk och vidga energirådgivarnas/mäklarnas roll. Jag har i avsnitt 4.2.2 tydligt visat vilken roll själva förvaltningen av flerbostadshus och villor spelar för att effektivisera energianvänd- ningen och därmed främja både ekonomi och miljö. Nyckeln till en framsynt förvaltning heter kunskap. Om statsmakterna vill se en snabb och målmedveten utveckling mot en hållbar energianvänd- Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder ning i boendet måste stödet till olika former av energirådgivning kraftigt förstärkas. Jag anser att de lokala energirådgivarna bör ges en framskjuten och förstärkt roll när EU:s direktiv om energideklaration av fastig- heter införs i . Det förutsätter dock att kvali- teten höjs, att rådgivningen moderniseras och får karaktären av energimäkling samt att verksamheten finns lätt tillgänglig på såväl nätet som på central plats i kommunernas stadskärna. De kommunala energirådgivarnas verksamhet skall snart utvär- deras. För tiden finns inget beslut om samhällsstöd för verksamheten. Samhällets stöd till energirådgivning är f.n. så snävt tilltaget att det inte ens räcker till en heltidstjänst per kommun. Det har lett till att verksamheten i många kommuner inte priorite- ras. Men det finns även andra uppenbara brister i dagens system: Rådgivaren skall inte arbeta med kommunens egna lokaler, vilket givetvis minskar intresset från de lokala politikerna sida. Rådgivaren får inte besiktiga och ge konkreta råd om en speci- fik byggnad; därmed är det svårt att verkligen påverka konsu- menterna Rådgivaren förutsätts vara opartisk och verka för ett ekonomiskt och ekologiskt hållbart energisystem Dessa instruktioner måste reformeras så att rådgivningen får vid- gade befogenheter. Det bör även prövas om de kommunala energi- rådgivarna skulle kunna fungera som lokala budbärare för fler myndigheter. Huvudmannaskapet och därmed det finansiella stö- det skulle kunna delas/samordnas mellan , , , och möjligen även Natur- vårdsverket. Om energi- och konsumentrådgivning kunde samord- nas på det lokala planet skulle synergieffekterna kunna förstärkas ytterligare. Jag föreslår att statens ekonomiska stöd till den lokala energi- rådgivningen stärks väsentligt. Verksamheten bör samordnas under ett gemensamt huvudmannaskap enligt ovan. Rådgivningen – som bör få karaktären av modern mäklarverksamhet – ges utökade befogenheter och en nyckelroll i samband med den kommande energideklarationen av fastigheter. Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder Förslag 6: Inför ett ROT-bidrag för konvertering av hus med direktelvärme. Motivering: Inför avvecklingen av kärnkraften och de övergripande hållbarhetsambitionerna utgör villor och småhus med direkt elvärme en av de stora utmaningarna. Dessa fastigheter saknar system för att distribuera vattenburen värme i huset. Det gör att ägarna inte utan mycket stora investeringskostnader kan använda hållbar energiteknik av typen pelletspannor eller värmepumpar. Småhusen representerar nästan två tredjedelar av bostadsytan i landet, varav en betydande andel med direktelvärme. Jag anser att ett samhällsstöd till installation av vattensystem i direktelvärmda hus är mycket angeläget. Det skall kopplas till vill- koret att ägaren antingen installerar en värmepump som tar solvärme ur mark, vattendrag eller berg eller – om fastigheten är så belägen – ansluter sig till kommunens fjärrvärmesystem (oftast baserat på biobränslen). Ett samhällskontrakt med ett sådant, tidsavgränsat ROT- bidrag bör på ett effektivt sätt kunna leda till en minskning av elan- vändningen för uppvärmning. Detta skulle i sin tur underlätta avvecklingen av kärnkraften men också minska behovet av import av marginalel från utländska kolkraftverk, förbundna med utsläpp av klimatförändrande koldioxid. Det stärker således den ekologiska hållbarheten men också, genom sänkta hushållsutgifter för el, i hög grad den ekonomiska. Jag föreslår att regeringen inför ett ROT-bidrag med detta syfte. 4.3Huvudstrategi 3: Påskynda utbyggnaden av hållbar biokraftvärme Motivering: De boendekonsumenter i tätorterna som köper sin el och värme till villan respektive lägenheten från ett biobränsleeldat kommunalt kraftvärmeverk är infogade i ett socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart system för energiförsörjning. Kraftvärme innebär att både el och värme produceras i samma anläggning, med 80–verkningsgrad (effektivitet) och därmed obetydlig miljöbelastning. Bränslet kan variera, från rester efter skogsavverkningar (grot = grenar och toppar), till brännbart verksamhetsavfall, hushållsavfall och i viss mån torv. Het ånga driver en turbin, och kondenseras sedan till varmvatten som pum- pas runt och ger värme i bostäder och lokaler (fjärrvärme). Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder Ända byggdes panncentralerna nästan enbart för värmeproduktion. De låga elpriserna gjorde det nämligen omöjligt att räkna hem investeringen i kraftvärme, dvs i den teknik som också utnyttjade värmen för att göra el. En stor del av detta s.k. värmeunderlag – enligt uppgift – har därför, av rent ekonomiska skäl, inte kunnat användas för elpro- duktion utan gått till spillo. Det är först nu (2005) som elpriser på runt kWh gör det lönsamt att investera i kraftvärme. En orsak är den påbörjade han- deln med utsläppsrätter för koldioxid, vilket medfört att marginal- kostnaden för s.k. kolkondens-el stiger. Systemet med gröna elcertifikat (2003) samt förändringarna i kraftvärmebeskattningen (2004) har också gett nya incitament för att investera i kraftvärme (se Fjärrvärme och kraftvärme , SOU 2005:33). I detta kapitel lämnas en lång rad förslag till hur energianvänd- ningen kan effektiviseras, med ekonomisk bonus för fastighetsäga- ren och förhoppningsvis även för hyres- och bostadsrättsinneha- varna. Jag vill dock understryka att en alltför ensidig fokusering på energibesparingar ur hållbarhetssynpunkt kan leda fel. Det handlar också om vilken typ av energi, fossil eller förnybar, som finns i systemet. Bergvärme- och andra värmepumpslösningar är givetvis ur miljö- synpunkt bättre än uppvärmning med olja eller direktverkande el. Det gäller i synnerhet fastigheter som är belägna på landsbygden eller utom räckhåll för tätorternas fjärrvärmenät. Bostäder och lokaler som finns inom fjärrvärmenätens räckvidd bör däremot i första hand lockas att ansluta sig till dessa nät, av ekonomiska och ekologiska skäl. Med biobränsleeldad kraftvärme i systemet skulle i princip all el och uppvärmningsenergi kunna komma från förnyelsebara bränslen, och detta till goda ekonomiska villkor för de boende. Nationellt skulle det underlätta utfasning av såväl fossil energi som kärnkraft. Värmepumpar är som bekant elberoende. Särskilt i lägen då natu- rens egen värmetillförsel till pumpen minskar måste en större andel hjälpenergi tillföras. Denna marginal-el produceras i ansenlig grad från inhemsk eller importerad kolkondenskraft och bidrar därige- nom till klimatuppvärmningen. Därför bör värmepumpen användas enbart där den är det överlägset hållbara alternativet. Jag föreslår att regeringen främjar utbyggnaden av kraftvärme, bl.a. i syfte att ge möjligheter till en hållbar energikon- sumtion i bostäderna Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder 4.4Huvudstrategi 4: Utveckla hållbar design av vardagsprylar i är ett uttryck för det stora intresse som finns för design och heminredning i vårt land. Många av oss ägnar mycken tid och kraft åt att förändra våra hem med möbler, textiler, lampor och prydnader vi tycker om. Vi lockas av nya produkter, nya modeller och tekniska finesser. måste vi köpa nytt för att det gamla inte går att reparera eller för att produkterna ska hjälpa oss att spara tid. Bruksföremålens och prylarnas konstruktion och hållbarhet är inte endast en fråga om funktion och estetik. Det hänger också nära samman med fysiskt resursutnyttjande och miljöbelast- ning. Ett bruksföremål kan t.ex. vara både energisnålt och så attraktivt och tidlöst i form och färg att vi väljer att behålla och nyttja det . Därmed bidrar vi också till att minska våra anspråk på nya naturresurser. Jag skall här ge några exempel på behovet av design för en soci- alt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling. Jag lägger också förslag till åtgärder. 4.4.2Analys: Slit-och-släng, globalisering, social utveckling Vi lever i en påtaglig slit-och-släng-kultur där marknaden ständigt förses med produkter och där nya behov skapas och tillgodoses. Ett sådant område är köket. Utbudet av köksprylar har ökat dramatiskt, som vi, paradoxalt nog, använ- der allt mer halvfabrikat och lagar allt mindre mat ur rena råvaror. SOU 2005:51 Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder Tabell: När fick vi de olika köksprylarna? Det är inte endast våra pengar som förbrukas när vi konsumerar. Det går också åt mycket råvaror och energi för att hålla oss moderna. Mot bakgrund av att tillgängligheten till en del naturr- resurser, bl.a oljan, kan komma att minska, måste denna snabba trend hejdas om alla människor på jorden ska få del av en hygglig levnadsstandard. Men utvecklingen av nya modeller behöver inte vara av ondo; tvärtom är de i allmänhet betydligt resurssnålare. Moderna kylskåp och tvättmaskiner förbrukar t.ex betydligt mindre energi än tidigare modeller. Många produkter blir också allt lättare att åter- vinna, bl.a. bilar. Vi gör alltså stora tekniska framsteg. Ändå ökar resursanvänd- ningen stadigt, i takt med den växande konsumtionen. Utvecklingen går också mot en allt hårdare priskonkurrens vilket leder till att viss tillverkning flyttas till länder som inte i lika hög utsträckning kan konkurrera med kunskap utan tvingas slåss med ett lågt pris på arbetskraft. Det är inte sällan en produktion som vi, vad gäller arbetsvillkor och yttre miljö, aldrig skulle acceptera i . Här några exempel som visar hur ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet är sammantvinnade i den globaliserade han- deln: Vi köper textilier, främst kläder, för /år. Merparten är import från , där tillverkningen skett med hälsovådliga kemikalier, låga löner och kanske barnarbete. Vi köper hemelektronikvaror för 2004 (SCB), oftast producerade i låglöneländer som , och . För att tillverka en stationär dator krävs Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder ca fossilt bränsle och ca kemikalier. Kretskor- ten innehåller bly, kadmium, krom och kvicksilver, med ohäl- soeffekter på både på människor och miljö Den globaliserade marknaden rymmer alltså både möjligheter och svåra etiska problem: Åena sidan köper vi en billig t-shirt utan tanke på situationen i produktionsledet, med ofta usla arbetsvillkor, ohälsa och miljöska- dor Åandra sidan bidrar vi med vårt köp till att skapa tillväxt och jobb i länder som behöver stärka sin ekonomiska och sociala utveckling. Dilemmat är uppenbart. I liten mån kan det bemästras genom att vikonsekvent försöker handla Rättvisemärkt/Fairtrade-produkter (se 3.4.3). På måste dock ekologiska och etiska värden byggas in och avspeglas – internaliseras – i varans pris i butik. Detta kräver överenskommelser på global politisk nivå. Så länge sådana inte finns, kommer externa kostnader för t.ex. miljöskador och mänsklig ohälsa att förbli utgifter som framtidens generationer tvingas betala för att uppnå en hållbar utveckling. 4.4.3Analys: Vad är en hållbar produkt? Tillverkning av produkter är ofta ett mycket komplext område med många råvaror, processer, leverantörer samt en globaliserad handel. En socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar produkt bör uppfylla ett verkligt behov hos användaren så att den får lång livslängd, ha en optimerad funktion och ergonomi så att den är lätt att använda, kunna användas av en bred målgrupp, erbjuda god kvalitet så att den håller länge och går att laga, vara resurssnål vid produktion, distribution och användning, tillverkas i miljöanpassade material och processer, kunna återanvändas eller återvinnas i sina komponenter, tillverkas utan negativ påverkan på människor och miljö i andra länder, vara prisvärd i förhållande till kvalitet och ansvar. Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder För att beskriva de specifikt ekologiska kvaliteterna finns framförallt tre vedertagna metoder: 2.Certifierad miljövarudeklaration (EPD). 3.Miljömärkning av produkten. Den resurssnålaste produkten är emellertid den som inte behöver tillverkas. Istället för att t.ex. köpa barnvagn borde man kunna hyra en. Nästa kund kan då välja mellan en helt ny eller en något uppfrä- schad till ett billigare pris. säljs en hel del begagnade varor via annonser eller secondhand-butiker. Om det istället vore företagen som ägde varan , skulle den kunna underhållas och uppdateras på ett mer professionellt sätt. Dessutom fick vi troligen ett bättre system för återvinning. Sammantaget skulle det leda till en högre och mera hållbar nyttjandegrad av resurserna. 4.4.4Mina förslag till åtgärder Designfrågorna uppmärksammas alltmer, inte minst i syfte att pro- filera svensk formkultur och därmed i förlängningen stärka företa- gen och den ekonomiska tillväxten. Design bör dock även, som jag visat ovan, kunna ges en offensiv roll i strävan efter en mer hållbar samhällsutveckling. Förslag 1: Regeringen bör initiera obligatorisk högskoleutbildning för tekniker och arkitekter i ämnet hållbar design. Förslag 2: ges i uppdrag att, i samspel med före- tag, högskolor och Stiftelsen Svensk Industridesign, analysera och kommunicera behovet och värdet av en hållbar design av hushållens konsument- och bruksvaror. Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder 4.5Huvudstrategi 5: Stimulera användningen av Göteborgsmodellen för utfasning av skadliga varor och kemiska ämnen i hushållen I missivet till delbetänkandet Hållbara laster, HL, utlovar jag att kemikaliefrågorna kommer att behandlas i slutbetänkandet. Jag gör det här i bostadskapitlet, även om jag är väl medveten om att pro- blematiken även innefattar ämnen i livsmedels- och transportsekto- rerna. Det moderna välfärdssamhället vilar i hög grad på en avancerad och mångfaldig användning av syntetiska kemikalier. De finns i vårt vardagsliv och bidrar på många sätt till att göra tillvaron enkel och komfortabel. Men de har även, som bekant, en mörkare baksida. Världens samlade kemikalieproduktion har ökat från /till /år (2005). beräknar att värdet av den globala kemikalietillverkningen kommer att växa . Människor utsätts för kemikalier både i arbetet och . Ämnen kan läcka ut från varor under användning, men också fort- farande – trots en del framgångsrika åtgärder – från jordbruk, bil- trafik och industrier. Den globala handeln innebär att flertalet kemiska produkter och ämnen i har tillverkats i andra länder. Svenska företag tillverkar eller importerar drygt 64 000 kemiska produkter (Kemikalieinspektionens produktregister). Mer än 30 000 kemiska ämnen finns f.n. på marknaden inom EU. Endast 5 000 har testats och bedömts när det gäller deras effekter på hälsa och miljö. Övriga har vi ingen eller mycket dålig kunskap om. Somliga av dem är långlivade och s.k. bioackumulerande, i vissa fall cancerframkallande respektive mutagena, reproduktionsska- dande eller hormonstörande. Effekterna av användning och utsläpp kan vara kraftigt fördröjda. I genomsnitt 300 främmande ämnen har återfunnits i bröstmjölk. EU:s nya framväxande kemikalielag, REACH (Registration, Evalutation and Authorisation of Chemicals) går bl.a. ut på att tillverkare och importörer åläggs att analysera och redovisa om deras ämnen medför risker och vilka säkerhetsåtgärder som behövs. Cirka 30 000 ämnen skall registreras . Ämnen med sär- skilt farliga egenskaper för hälsa och miljö får inte användas utan Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder En ny kemikaliemyndighet i skall tillsammans med EU:s medlemsstater administrera systemet. riksdag har antagit 15 miljökvalitetsmål, därav ett om Giftfri miljö, med delmål om utfasning av särskilt farliga ämnen och sanering av förorenade områden. Jag skall nu presentera några lyckade insatser som gjorts för att minska användningen av tre vardagsprodukter med potentiella gift- effekter på miljö och hälsa: bildäck, båt- och gräsklipparbensin samt målarfärg. Genom en unik dialogmetod, här kallad Göte- borgsmodellen, har tillverkare och offentliga upphandlare kunnat komma överens om att fasa ut mer eller mindre farliga produkter och ersätta dem med goda alternativ. Modellen har utmejslats genom trial and error-metodik i ett antal projekt där syftet har varit att försöka hälso/miljöanpassa stora kemiska produktflöden i samhället. Bakgrunden är att man i bedrivit ett okonventionellt arbete med att försöka förändra kemiska produkter i hälso/miljöanpassad riktning. fick detta arbete en fastare form genom bildningen av Projekt . Grön Kemi styrs av olika miljöaktörer i som , Länssty- relsen i , samt (). I FÖRDJUPNINGSTEX- TER, s. 201 beskrivs mer i detalj hur metodiken i Göteborgs- modellen är uppbyggd och hur man gått tillväga. Härnedan skall jag nu först kort beskriva några resultat, och därpå lägga förslag till hur Göteborgsmodellen borde kunna använ- das som ett värdefullt komplement till det traditionella, myndig- hetsbaserade kemikaliearbetet. Exempel 1: Giftfria bildäck förbrukas drygt däck i . Närmare cancerogen olja (HA-olja) ingår i varje personbilsdäck. Denna olja är inte bunden i gummit utan sprids ut i miljön bl.a. genom däck- slitage längs våra vägar. 1996 kom det första regummerade däcket utan HA-olja på den svenska marknaden, och 1997 presenterade / Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder sitt första nytillverkade vinterdäck utan sådan olja. är av samtliga nya och regummerade vinterdäck på den svenska marknaden HA-fria. Gislavedfabriken var också först med att tillverka sommardäck utan HA-olja. 2002 lades fabriken ned men introducerade finska Nokian däck. 2002 fick också Kemikalieinspektionen i uppdrag att utreda möj- ligheten till ett svenskt förbud mot HA-oljor. En åtgärd med begränsade möjligheter eftersom däcktillverkning är en europeisk och t.o.m. global verksamhet där ett nationellt förbud bl.a. skulle medföra handelskomplikationer. Frågan hade emellertid spritt sig till och det tyska – – visade sitt intresse. och Tysk- land lyckades gemensamt föra upp frågan på bord. kom ett förslag till förbud mot HA-oljor inom hela EU. Förslaget processas nu i Kommissionen och ser ut att resultera i ett förbud. Förbudet börjar gälla först vid utgången av 2009. Men signalen till däckindustrin är mycket tydlig. Exempel 2: Alkylatbensin i fritidsbåtar och gräsklippare I finns 1,3 miljoner fritidsbåtar och drygt 600 000 utom- bordsmotorer. Merparten av utombordarna är 2-taktsmotorer med dålig förbränning. 20–av bränsleblandningen passerar oför- bränd genom motorn. Utsläppen från utombordarna är drygt och sker under en kort känslig period på somma- ren. Undersökningar av miljöeffekter visar att utsläppen sannolikt skadar fiskbeståndet – exempelvis genom s.k. polyaromatiska kolväten. Det finns en renare typ av bränsle, s.k. alkylatbensin, som till- sammans med mer miljöanpassade 2-taktsoljor kan påverka utsläp- pen radikalt. Ett flertal studier visar på markant lägre emissioner när det gäller polyaromatiska kolväten och mutagena ämnen från 2- taktsmotorer som körs på alkylatbränsle. Även andra farliga kom- ponenter minskas kraftigt i utsläppen såsom bensen och alkylben- sener. Tekniskt är alkylatbensin helt i klass med konventionellt bränsle. För att gemene man rutinmässigt skall börja använda alkylatben- sin krävs dock mer än så: Information, attraktiv prisnivå och god tillgång. Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder , , lovade att om skatten sänktes så skulle man verka för att distribution och försäljning från pump förbättras radikalt. genomfördes en skattesänk- ning med /liter. SPI:s löfte har dock ännu ej infriats. Någon rikstäckande informationskampanj har heller inte genom- förts. Utan god motivation och distribution kan naturligtvis ingen kraftfull övergång till miljövänligare bensin ske. Regionalt genom- förs en informationskampanj i . Alkylatbensinen kan med fördel även användas i gräsklippare med fyrtaktsmotor. Exempel 3: Miljöanpassad målarfärg förbrukas drygt färg av konsumenter och yrkesmålare. Många av de ingående komponenterna kan vara skad- liga för hälsa och miljö. Recept från landets ca 70 olika färgtillverkare har granskats ut- ifrån ett antal hälso- och miljökriterier: lågt innehåll av lösnings- medel, inga miljöskadliga tensider, så lite skadliga mjukgörare som möjligt, inga cancerframkallande, mutagena eller reproduktions- störande biocider, låga monomerhalter samt låga halter av allergi- framkallande ämnen. har också en avsevärd hälso/miljö- anpassning skett av den svenska färgmarknaden, kanske mer än i något annat land. Emellertid ger tillverkarnas många goda alternativ på marknaden förvånansvärt lite genomslag hos konsumenterna. Användarna fortsätter att köpa träoljor eller alkydoljefärger med höga lösningsmedelshalter. Denna tröghet beror på att många konsumenter har låg motiva- tion. Man är osäker på om alternativen fungerar bra i långa loppet, som det är både kostsamt och tidsödande att t.ex. riskera att behöva måla om sitt hus. dök det dessutom upp ett nytt problem inom färgbranschen: Ett stort antal hus uppvisade mögelpåväxt på fasaderna. Initiativ togs till en testverksamhet i samverkan med och . Resultatet från den första omgången visar bl.a. att det inte finns något samband mellan mögelpåväxt och miljöan- passning. Testningen fortsätter i utökad omfattning med bl.a. prisjämförelser. Detta kommer troligen att kunna påverka konsumtionsmönstret. Bo hållbart – åtgärder kring energi och varor i våra bostäder Jag föreslår att , i samverkan med Kemikaliein- spektionen, KemI, blir huvudman på nationell nivå för ett praktiskt kemikaliearbete enligt Göteborgsmodellen. Produktutveckling enligt denna modell lämpar sig väl för svenska förhållanden, präglade av genuint miljöintresse, närhet mellan forskning och näringsliv samt en förståelse för dessa frågor hos många aktörer. Konsumenternas och användarnas roll i proces- sen är fundamental, varför har goda förutsätt- ningar för att ta sig an uppdraget. Verket har också ett tydligt ansikte utåt, bl.a. med sin hemsida, köpguide och tidskriften Jag föreslår att regeringen uppmanar kommuner och landsting att i sina verksamheter systematiskt upphandla kemikalier och varor med lägre riskprofil, t.ex. giftfria bildäck, alkylatbensin och miljöanpassad målarfärg. Kommunerna bör även aktivt informera – och även i mån av resurser premiera – medborgarna att välja bl.a. HA-fria bildäck och alkylatbensin. Lokala överenskommelser mellan kommunen och bl.a. bil- och drivmedelsförsäljare bör göras i syfte att underlätta och främja hushållens konsumtion av hållbara produkter. 5Resa hållbart – åtgärder i transportsektorn Mina sex huvudstrategier i korthet Stimulera till hållbara bilköp med bonus och skatter. Premiera miljövänliga arbetsresor med bonus och ändrade regler. Underlätta utbyggnaden av bilpooler. Tillståndspröva nya externa köpcentra. Satsa på pilotprojekt med spårbiltaxi. Inom ramen för de sex huvudstrategierna lägger jag ett tjugotal förslag. Ett urval av de viktigaste: Premie för den som köper en lättare bil. Premie för förtida utskrotning av äldre fordon. Ekonomiskt gynnsammare möjligheter för företag att sub- ventionera anställdas arbetsresor/egen cykel.