sou · GTB373d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Inledningsvis kan konstateras att utredningen lägger fram förslag med ändringar av bestämmelserna i lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, föräldraledighetslagen (1995:584), socialför- säkringslagen (1999:799) och semesterlagen (1977:480). För att öka läsvänligheten och möjligheten att tillgodogöra sig lagtexten borde de ändringar som föreslås i AFL ha föranlett en omarbetning av 4 kap. AFL. Utredningen har även övervägt om inte graviditets- penningen borde ligga i 4 kap. Med hänsyn till den begränsade tid som stått till förfogande för författningsarbetet och till att Utred- ningen om samordning av socialförsäkringslagarna, SamSol, (S 2001:04), har till uppgift att genomföra en teknisk översyn av bl.a. AFL har utredningen emellertid inskränkt sig till att föreslå ändringar och tillägg i 3 och 4 kap. AFL utan några större omarbet- ningar. När det gäller graviditetsledigheten innebär förslaget att en kvinna även skall ha möjlighet att vara delledig. De regler som finns om mammaledighet avser enbart rätt till hel ledighet. Utred- ningen ser det därför nödvändigt att införa en ny bestämmelse i föräldraledighetslagen. Det kan då ifrågasättas om inte reglerna om mammaledighet kan bli överflödiga eller i vart fall kan komma att behöva arbetas om. Med hänsyn till den begränsade tid som stått till förfogande för författningsarbetet har denna fråga inte hunnit övervägas närmare. 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Tredje stycket 5 har ändrats så att en förälder som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn får bibehålla sin sjuk- penninggrundande inkomst, SGI, ända fram till barnet fyllt . hade föräldern motsvarande rätt att bibehålla sin SGI tills barnet fyllt . Paragrafen innehåller regler om den nya graviditetspenningen. Förmånen ersätter helt den tidigare havandeskapspenningen. Även de kvinnor som har besvär som inte anses som sjukdom och där- med inte ger möjlighet att få sjukpenning, eller har ett arbete som inte anses tillräckligt fysiskt påfrestande för att få havandeskaps- penning kan vara berättigade till graviditetspenningen. Av första stycket 1 framgår att en gravid kvinna som avstår från förvärvsarbete har rätt till graviditetspenning. Den tidigare rätten till havandeskapspenningen på grund av risker i arbetsmiljön har infogats i första stycket 2. Gravida kvinnor som avstår från förvärvsarbete i slutet av gravi- diteten, både anställda och egenföretagare, omfattas av rätten till graviditetspenning. Arbetstagares rätt att vara ledig från förvärvs- arbetet finns i en ny paragraf, 3 a §, i föräldraledighetslagen. Tim- anställda kvinnor och kvinnor som är anställda dag-för-dag med flera grupper har också rätt till graviditetspenning. Om det inte kan utredas hur kvinnan skulle ha förvärvsarbetat kan en jämförelse göras med hur kvinnan arbetat innan hon vill vara ledig med gravi- ditetspenning. En sådan metod används för sjukpenningen och för den tidigare havandeskapspenningen. Jämförelseperioden bör inte anges till en viss tidslängd utan kan variera från fall till fall. Den bör dock inte sträcka sig alltför långt bakåt i tiden. får utreda hur kvinnan har arbetat tidigare före den period som hon söker ersättning för att avgöra om det är troligt att hon skulle ha förvärvsarbetat om hon inte varit gravid. I andra stycket anges att i de fall kvinnan avstår från förvärvarbete kan graviditetspenning börja tas ut före beräknad förlossning och tas ut fram till och med dagen före faktisk förlossning. Det innebär att en kvinna som föder barn efter beräknad förlossning kan få med graviditets- penning medan en kvinna som föder barn före beräknad förloss- ning blir berättigad till färre än med graviditetspenning. I tredje stycket sägs att gravida kvinnor i riskabla arbetsmiljöer (som omfattades av den tidigare havandeskapspenningen) har rätt till ersättning från förbudstidpunkten. Antalet möjliga dagar har utökas till att gälla samtliga dagar som förbudet gäller och längst till och med dagen före faktiskt förlossning. ersattes endast dagar fram före beräknad förlossning. För kvinnor med graviditetsbesvär för tid före före beräknad förlossningen finns liksom tidigare möjlighet att ta ut förtida uttag av föräldrapenning enligt 4 kap. AFL. Leder gravidi- teten till besvär som kan anses som sjukdom skall kvinnan i stället ges rätt till sjukpenning enligt AFL. Se även 8.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur graviditetspenningen beräknas. I första stycket anges att ersättningen liksom tidigare havande- skapspenningen är kalenderdagsberäknad. Graviditetspenningens belopp följer också reglerna om sjukpenning, vilket överensstäm- mer med vad som gällde för den tidigare havandeskapspenningen. Av andra stycket framgår att graviditetspenningens ersättnings- nivåer omfattar hel, tre fjärdedels, halv samt en fjärdedels ersätt- ning. I tredje stycket anges att kvinnan endast kan ta ut graviditets- penningen under arbetsfria dagar om hon är ledig i direkt anslut- ning till dessa. Om t.ex. är arbetsfria dagar kan kvinnan ta ut ersättning på heltid om hon är ledig på heltid antingen fredag eller måndag och för tar ut gravi- ditetspenning. Paragrafen är ny. I andra stycket anges att en skiftlig ansökan skall göras hos För- säkringskassan beträffande graviditetspenning som beviljas på grund av förbud mot arbete under graviditet, men att det för gravi- ditetspenning enligt första stycket räcker med en anmälan. Enligt tredje stycket kan bevilja förmånen även för tid innan ansökan eller anmälan inkommit hos kassan om det förelegat hinder för sådan ansökan eller anmälan eller om det annars föreligger särskilda skäl (se prop. 1984/85:78 s. 88 f. och 120 där det vad gäller ansökan angavs att det räcker med en muntlig ansökan). Fjärde stycket reglerar förhållanden som i de delar det rör förbud för fortsatt arbete överförts från havandeskapspenningen. Försäk- ringskassans möjlighet att ställa krav på att en kvinna styrker sin rätt till graviditetspenning till följd av förbud för fortsatt arbete till följd av graviditet genom ett särskilt intyg av arbetsgivaren eller annan som kan ge upplysning om arbetsförhållandena bibehålls. Femte stycket överensstämmer med de regler som tidigare gällde beträffande havandeskapspenning och som överförts till gravi- ditetspenningen. Paragrafen är ny. Första och andra styckena har till större delen flyttats över från tidigare 9 a §. Reglerna överensstämmer med de som gäller för föräldrapenningsförmånerna i 4 kap. 17 § andra stycket AFL (se prop. 1993/94:220). Tredje stycket är helt nytt. Reglerna hindrar inte en kvinna som uppbär graviditetspenning att byta ut ersättningen mot semester. I första stycket anges nu även den särskilda föräldrapenningen som en föräldrapenningförmån. kan under vissa för- utsättningar bevilja en annan försäkrad som avstår från förvärvs- arbete särskild föräldrapenning för att vårda ett barn. Se vidare 4 b § och avsnitt 8.13. Hänvisningen i fjärde stycket till de s.k. pappadagarna har tagits bort då slopats. Andra stycket är nytt och innebär att en annan försäkrad som har rätt till särskild föräldrapenning i viss utsträckning likställs med en förälder som avses i första stycket, dvs. Ändringen i första stycket innebär att föräldrapenning med anled- ning av barns födelse eller adoption numera utges under högst sammanlagt för föräldrarna. Se avsnitt 8.4. Sjätte stycket är nytt. Den förälder som vårdar barnet när den andre föräldern är intagen i kriminalvårdsanstalt skall ha rätt att under vissa förutsättningar själv uppbära den intagne förälderns föräldrapenning. För att skall konstatera att den förälder som vårdar barnet skall ha rätt att själv nyttja med föräldrapenning krävs det att den föräldern har tagit ut samt- liga sina föräldrapenningdagar samt att föräldern som är intagen i kriminalvårdsanstalt är förhindrad att uppbära föräldrapenning som föräldrapenning längst kan utges, dvs. Utredningen har inte ansett det rimligt att dagarna skall kunna användas av den andre föräldern i de fall den intagne föräldern vistas på särskilt av Kriminalvården kontrollerade hem tillsammans med barnet, genomgår annan typ av utslussning med vård av barnet eller enligt särskilda regler vistas på anstalt tillsammans med späd- barn. De olika typer av kriminalvårdspåföljder och begrepp som utredningen nämner följer de föreslag som lagts av (SOU 2005:54). Det krävs inte något medgivande från den intagne föräldern att denna avstår från sin rätt. De omständig- heter som redovisas är tillräckliga för att konstatera att den in- tagne föräldern är förhindrad att nyttja sin rätt till föräldrapenning och inte kan vårda barnet. Om det senare skulle visa sig att Försäk- ringskassans bedömning av förälderns situation är felaktig torde rimligen inte kunna neka den intagne föräldern sin rätt till föräldrapenning, om föräldern i övrigt uppfyller kraven för föräldrapenning. Det kan ju visa sig att föräldern som avtjänar ett fängelsestraff beviljas resning, målet tas upp tillförnyad pröv- ning i domstol och föräldern sedermera frikänns. Jämför RÅ 2004 ref 89, där en förälder felaktigt har uppburit föräldrapenning på sjukpenningnivå med anledning av barns födelse under samtliga dagar för vilka sådan föräldrapenning kan utges och där den andra föräldern härefter ändå ansetts ha rätt att uppbära sin del av för- äldrapenningen på sjukpenningnivå. Se även avsnitt 8.4. I sjunde stycket återfinns bestämmelserna om en förälders rätt att avstå rätt att uppbära föräldrapenning till förmån för den andre för- äldern. Tiden för rätt till avstående har ändrats så att den tid under vilken förälder inte kan avstå rätt att uppbära föräldrapenning till förmån för den andre föräldern förlängts per barn eller vid flerbarnsbörd för barnen gemensamt. Se även avsnitt 8.4. I åttonde stycket återfinns bestämmelserna om de dagar föräldra- penning längst kan utges. Uttaget av föräldrapenningdagar har begränsats till dess barnet fyllt , mot tidigare till dess barnet fyllt eller den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. I en ny paragraf införs möjligheten för båda föräldrarna att vara hemma med barnet gemensamt i nära anslutning till barnets födelse eller adoption (s.k. dubbeldagar). Båda föräldrarna har rätt att upp- bära föräldrapenning för samma barn av den individuella tiden för respektive förälder. Härigenom görs ytterligare ett undantag från huvudregeln att föräldrapenning till- kommer den förälder som har den huvudsakliga vården om barnet. Dubbeldagarna kan användas när den andre föräldern närvarar vid förlossningen och för att vårda barnet och sköta hemmet. Dagarna kan användas på samma sätt som de tidigare pappadagarna, men dagarna har utökats till trettio mot tidigare . Föräldrarnas gemensamma rätt begränsas. Dagarna kan tas ut tidigast i samband med barnets födelse och som längst efter barnets hemkomst efter förlossningen. Uttrycket barnets hemkomst efter förlossningen finns i t.ex. 4 kap. 4 § AFL. Uttrycket skall användas på samma sätt som . gäller motsvarande regler från den tidpunkt då föräldrarna fått barnet i sin vård. Se även avsnitt 8.5. Paragrafen är ny och reglerar den särskilda föräldrapenning som är ett stöd till ensamvårdande föräldrar som föräldra- penning utges. Den särskilda föräldrapenningen redovisas utförligt i kapitel 8.13. I första stycket anges att det är som prövar och beviljar en annan försäkrad särskild föräldrapenning, efter med- givande av den ensamvårdande föräldern. Avsikten är att den andra eller andre försäkrade skall vårda barnet i förälderns ställe när för- äldern blir sjuk eller smittad. För att en annan försäkrad än för- äldern skall kunna få del av förmånen förutsätts att förälderns för- måga är så nedsatt att han eller hon inte kan vårda barnet på grund av sjukdom eller smitta. Det krävs vidare att föräldern beviljats och skulle ha uppburit föräldrapenning om han eller hon inte blivit sjuk eller smittad och att föräldern inte får föräldrapenning endast av det skälet att han eller hon får sjukpenning eller motsvarande förmån. Undantag skall också göras för en förälder som inte fyllt och kvinnor som vid tiden för förlossningen är intagna i kriminalvårdsanstalt eller hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. När det gäller den gruppen finns det redan särbestämmelser i 4 kap. 18 § tredje och fjärde styckena AFL. Med ensamvårdande förälder avses en förälder som har ensam vårdnad om ett barn, föräldrar som har gemensam vårdnad om barnet men där den andre föräldern inte har rätt till föräldra- penning och de fall då en förälder på grund av sjukdom eller handi- kapp varaktigt saknar förmåga att vårda barnet och den andre för- äldern själv har rätt att uppbära föräldrapenning, se 3 § fjärde och femte styckena AFL. Se förtydligandet i avsnitt 8.13 av vad som menas med annan försäkrad. Förutsättningarna för rätt till den särskilda föräldrapenningen överensstämmer i övrigt i stort med de som gäller för att beviljas den tillfälliga föräldrapenningen som avses i 4 kap. 11 a §; jämför även 3 kap. 7 § sjunde stycket AFL vad gäller sjukdomsbegreppet. Av andra stycket framgår att kan låta inhämta läkarutlåtande för att styrka förälderns sjukdom eller smitta. I tredje stycket anges att särskild föräldrapenning kan beviljas tidigast för tid efter barnets födelse, dock längst till dess barnet har fyllt . En utsträckt tid gäller dock för adopterade barn enligt 4 kap. 5 § AFL. Någon avräkning för förälderns föräldrapenning skall inte ske. Den särskilda föräldrapenningen utges för tid motsvarande de för- äldrapenningdagar som föräldern har kvar att ta ut, men inte fler. Ändringen innebär att den särskilda föräldrapenningen skall kunna användas även när en ensamvårdande förälder som har ett adopterat barn blir sjuk eller smittad. I första stycket har begreppet lägstanivå tagits bort då det inte finns behov av att ha det kvar. Beloppet för grundnivån har höjts från till . I andra stycket används endast grundnivåbegreppet. I stycket läggs också till att den särskilda föräldrapenningen skall utges mot- svarande den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Syftet med att lägga till den särskilda föräldrapenningen i stycket är att frita den från 240-dagarsvillkoret. I övrigt gäller bestämmelserna om sjukpenninggrundande beräkningar även för en sådan för- säkrad, se 4 kap. 2 §. I tredje och fjärde styckena har de extra med belopp enligt lägstanivån tagits bort. Observera att med ersätt- ning bibehålls vid flerbarnsbörd. I paragrafens sjätte och sjunde stycke fanns tidigare bestämmel- ser om beräkningen av särskilt skydd för föräldrapenningens nivå. Dessa regler har slopats. Se närmare kapitel 8.9. Ändringen i första stycket föranleds av att förmånsnivån mot- svarande en åttondels förmån i föräldraförsäkringen har slopats. Se även avsnitt 8.8. Paragrafen har ändrats så att en åttondels förmån och lägstanivån i föräldraförsäkringen slopats. I tredje stycket har bestämmelser om den nya förmånen barndagar införts. I bestämmelsen anges att en förälder till barn som fyllt men inte har rätt till tillfällig föräldrapenning även när föräldern helt avstår från förvärvsarbete i samband med vård av barn eller för besök i barns förskola, skola eller fritidshem (barndagar). Barndagarna är inte möjliga att överföra mellan åren och inte heller mellan föräldrar. Barnets föräldrar har möjlighet att ta ut barndagarna . Se även avsnitt 8.11. I fjärde stycket återfinns den särskilda rätt som en förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, har till tillfällig föräldrapenning från barnets födelse tills barnet fyllt när föräldern avstår från för- värvsarbete i samband med besök i barns förskola, skola eller fritidshem (kontaktdagar). Kontaktdagarna bibehålls oförändrade som ett särskilt stöd till denna grupp. Föräldern har liksom tidigare rätt att välja mellan att ta ut hela eller delar av dagar till skillnad mot barndagarna som endast gäller . Dessutom gäller kontaktdagarna . Observera att dessa föräldrar också har rätt att med stöd av barndagarna i tredje stycket ta ut tillfällig föräldrapenning för att vårda sitt barn som fyllt men inte tio. Se även avsnitt 8.11. I femte stycket återfinns den tillfälliga föräldrapenningen som för- säkringskassan kan besluta att annan försäkrad än en förälder kan få rätt till i vissa uppräknade situationer i samband med barns födelse eller adoption. Förutsättningarna och ändamålen för att få rätt till förmånen är i stort desamma som . Omständigheter som kan utgöra sannolika skäl för att den andre föräldern inte kommer att nyttja sina dagar och det av andra omständigheter kan vara oskäligt är desamma som . Exempel på situationer när det skulle vara oskäligt att inte låta föräldern avstå från sin rätt är när föräldrarna inte har någon kontakt med varandra eller inte har för avsikt att leva tillsammans. Exempel på situationer när den andre föräldern inte kan ta del av vården av sitt barn är att föräldern ålagts besöksförbud eller är intagen på institution, t.ex. sjukhus, krimi- nalvårdsanstalt eller dylikt. Se även proposition 2000/01:44 s. 28–30 och 43 f. samt betänkande 2000/01:SfU10 s. 15. Det är fortfarande så att fattar beslut om att bevilja förmånen och att den försäkrade skall avstå från förvärvsarbete för att kunna uppbära den. I likhet med tidigare utges förmånen under och , se vidare 12 §. Bestämmelserna har till viss del fått ny karaktär. Möjligheterna att bevilja till annan försäkrad begränsas av att dagarna endast kan nyttjas om föräldern sannolikt inte kommer att kunna nyttja tio av de dagar som han eller hon har rätt till enligt 4 a §, dvs. Av paragrafen framgår vilka situationer som avses. Om en förälder tar ut färre dagar än tio så har en annan försäkrad rätt att i motsvarande mån uppbära tillfällig föräldrapenning för den eller de dagar som åter- står. Om föräldern t.ex. redan tagit ut av sina reserverade dagar som samtida uttag tillsammans med den andre föräldern så har den andre försäkrade rätt till tillfällig föräldrapenning för reste- rande . Eftersom föräldern sammantaget har rätt till 30 reserverade dagar med föräldrapenning så går föräldern inte miste om samtliga sina dubbeldagar utan det återstår ändå för föräldern att använda för uttag tillsammans med den andra föräldern. Andra förändringar som gjorts i stycket är att ordet fader bytts ut mot förälder i de fall det har varit möjligt. Se i övrigt avsnitt 8.12. I sjunde stycket har hänvisningen till pappadagarna tagits bort. Se även avsnitt 8.5. I andra stycket införs att varje förälder har möjlighet att ta ut per förälder och år. Barndagar kan endast tas ut i form av . Se avsnitt 8.11. I tredje stycket återfinns särreglerna om barndagar för funktions- hindrade barn (kontaktdagar). Se även avsnitt 8.16. I fjärde stycket återfinns nu den tillfällig föräldrapenning till en annan försäkrad än en förälder som utges efter i stort sett samma förutsättningar som . avräknades dessa gentemot de s.k. pappadagarna, vilket är fallet. begränsas i stället rätten att få tillfällig föräldrapenning av att endast kan nyttjas under de förutsättningar som anges i Den tid under vilken en annan försäkrad än en förälder kan få tillfällig föräldrapenning är densamma som . Se även avsnitt 8.12. Ändringen i första stycket föranleds av att förmånsnivån mot- svarande en åttondels förmån i föräldraförsäkringen har slopats. Ändringen i bestämmelsens första punkt är i konsekvens med att havandeskapspenningen har tagits bort och graviditetspenningen har införts. I konsekvens med att ytterligare viss del av föräldrapenningen kan utges till båda föräldrarna och barn har uppräk- ningen av undantagen i första stycket utökats med 4 a §. I första stycket utökas reglerna om samordning med graviditets- penningen som utges som föräldrapenning. Ändringen i andra stycket föranleds av att förmånsnivån motsva- rande en åttondels förmån i föräldraförsäkringen har slopats. 11.2Förslaget till lag om ändring i föräldraledighets- lagen (1995:584) Till följd av att det införs en ny rätt till ledighet i 3 a § – gravidi- tetsledighet – införs en ny punkt 2 i första stycket. Punkterna i para- grafen har därmed förskjutit i sin helhet. I 4 punkten läggs den nya rätten till barnledighet (se 5 a §) till. I 5 punkten tas förkortningen av normal arbetstid med en åttondel bort. I 7 punkten läggs ledig- het med särskild föräldrapenning (se 8 §) till. I andra stycket införs att det inte fordras någon kvalifikationstid för graviditetsledigheten. Se närmare 8.3.2. Paragrafen och rubriken närmast före paragrafen är ny. Rätten till graviditetsledighet möjliggör för en förvärvsarbetande kvinna att vara helt ledig såväl som delledig från arbetet före förlossningen. Under graviditetsledigheten har kvinnan rätt till graviditetspenning enligt lagen (1962:380) om allmän försäkring, AFL. I 4 § finns bestämmelser om att kvinnor kan vara helt lediga före den beräknade tiden före förlossningen och efter förlossningen (mam- maledighet). Paragrafen är ny och innebär att en ny rätt till ledighet införs – barnledighet. I första stycket anges att en förvärvsarbetande förälder har rätt till ledighet enligt föräldraledighetslagen för vård av barn i åldrarna som anges i paragrafen. Ledigheten kan endast tas ut i form av hel ledighet. Barnledighet enligt denna paragraf täcks inte av någon motsvarande rätt till tillfällig föräldrapenning enligt AFL. Enligt 8 § har föräldern dock rätt att vara ledig från arbetet , i dessa fall med tillfällig föräldra- penning enligt AFL (se 8 §). Se avsnitt 8.11. Av andra stycket framgår att det krävs att arbetstagaren varit anställd hos arbetsgivaren för att ha rätt att utnyttja dagarna med barnledighet (kvalifikationstid). Observera att motsvarande inte gäller för rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning enligt 8 §. Se vidare avsnitt 8.11. I tredje stycket har införts en regel för att underlätta för arbets- givaren att få kännedom om hur många dagar som arbetstagare som byter anställning redan nyttjat hos tidigare arbetsgivare. I de flesta fall kan man förmoda att arbetsgivaren får förlita sig på arbets- tagarens uppgifter, annars ringa och kontrollera med tidigare arbetsgivare. Bestämmelsen har ändrats till följd av att förkortningen av normal arbetstid med en åttondel tagits bort. Se närmare avsnitt 8.8. I rubriken har en ny ledighetsrätt lagts till. I paragrafen har till- kommit att en arbetstagare har rätt till ledighet han eller hon har rätt till särskild föräldrapenning. Ledigheten kan i likhet med föräldrapenning tas ut som hel ledighet eller i form av förkortning av normal arbetstid. Rätten till ledighet gäller till dess barnet fyllt , men inte längre. Någon rätt till ledighet där- efter föreligger inte. För adoptivföräldrar gäller dock en utsträckt tid. Se närmare avsnitt 8.13. Enligt 8 § har en förälder också rätt att vara ledig från arbetet för dagar som motsvarar barndagarna i AFL. I första stycket har lagts till att en arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet med särskild föräldrapenning enligt 8 § skall anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . Se vidare 8.13. I första stycket har vidare den andra meningen flyttats med till ett nytt tredje stycke. Ett nytt andra stycke har införts där det framgår att en arbets- tagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 3 a § skall anmäla detta till arbetsgivaren minst före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . Tredje stycket motsvarar det tidigare första styckets andra mening. Fjärde stycket är nytt och motsvarar det tidigare tredje stycket. 11.3Förslaget till lag om ändring i socialförsäkrings- lagen (1999:799) Ändringen i andra punkten har gjorts till följd av att begreppet lägstanivå har tagits bort från föräldrapenningen. Det är nu möjligt att få föräldrapenning med som lägst i stället för som tidigare . Se vidare 8.7.