sou · GTB357d13 · 2006-01-01 00:00:00 — Initialt kan dock justeringar behöva göras av de statliga bidragen utifrån noggranna beräkningar för respektive teater. Vid införande av enhetlig moms synes det därför vara lämpligt ta bort den lagregel som förhindrar de flesta teatrar att dra av all ingående moms i momsredovisningen. Detta ligger för övrigt också i sakens natur när enhetlig moms införs. För privatteatrarna, som får kraftigt ökade kostnader vid in- förande av enhetlig moms, återstår att använda tillgängliga sätt att påverka sina intäkter och kostnader. Det sker främst genom att effektivisera verksamheten, genom insatser för att öka efterfrågan och också genom att höja biljettpriser. Det kan noteras att det råder bristande konkurrensneutralitet mellan de offentligt stödda teatrarna och privatteatrarna. Det för- slag som ovan framförts för att kompensera de offentligt stödda teatrarna för de kostnadsökningar som införandet av enhetlig moms medför förstärker rådande brist på konkurrensneutralitet. Antalet yrkesverksamma bild- och formkonstnärer39 uppskattas av () till ca 7 000, varav 5 500– 6 000 beräknas vara bildkonstnärer och 1 200–1 500 form- 39 Målare, skulptörer, grafiker, tecknare, videokonstnärer, konsthantverkare, formgivare, designer m.fl. KRO uppskattar att högst av KRO:s 3 500 medlemmar är momsregistrerade. En omfattande undersökning gjordes av SCB om konstnärernas inkomstsituation . Den visar att bild- och formkonstnärer är den konstnärsgrupp som har lägst inkomster. Medianinkomsten för bild- och formkonstnärerna uppgick till medan den för hela konstnärskollektivet var 134 000 kr.40 För bildkonstnärer redovisades endast i konstnärlig inkomst från näringsverksamhet medan utgjordes av övriga inkomster som inkluderar såväl konstnärlig inkomst och icke- konstnärlig inkomst från arbetstagande men även icke-konstnärlig inkomst från verksamhet. Det anges i undersökningen att bild- och formkonstnärer pga. konstnärskapets art är egenföretagare och att det är anmärkningsvärt att dessa grupper har så små inkomster av näringsverksamhet. KRO kräver för medlemskap högskoleutbildning och yrkesverksamhet. Dessa kriterier är allmänt tillämpade för att klassificera en konstnär som yrkesverksam. KRO beskriver marknaden för konstnärer som fragmentarisk. En del av den är den s.k. gallerimarknaden, där nyproducerad konst utbjuds till försäljning. Omsättningen där uppgår uppskattningsvis till ca . Därutöver finns försäljning av nyproduktion via konstföreningar på ca . En större försäljning är den av begagnad konst, som säljs i konst- och antikhandel och på auktioner för uppskattningsvis . Begagnatmarknaden är dock inte av intresse för konstnärerna utöver ersättningen för upp- hovsrätt. De offentliga konstinköpen var viktigast för konstnärerna . Sedan är det särskilt kommunerna och landstingen som dragit ner på inköpen. Staten genom har en oförändrad beställningsvolym. Då moms infördes på försäljning av konst på gallerierna sjönk försäljningen markant. var för- säljningen av konst momsfri. Konstinköpen är konjunkturkänsliga och troligen något man skjuter på vid sämre tider. Före momshöjningen på galleriförsäljningen tog galleristen ut av konstverkets pris i provision. Efter momshöjningen och efter att försäljningen minskat tas numera ut i 40 Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21), bilaga 2. Det finns två sätt att reglera den ekonomiska relationen mellan konstnär och gallerist. Dessa gallerister säljer i eget namn och lägger på i moms på hela försäljningssumman, i enlighet med galleriförbundets regler. Sedan betalar de till konstnären vad de kommit överens om. Det kan röra sig om hälften av försäljningspriset sedan momsen dragits av. Om konstnären är skattepliktig lägger galleristen på på det som överenskommits att konstnären ska få. Konstnären redovisar inte försäljningsbeloppet i sin bokföring utan endast vad han eller hon erhållit från galleristen. Gallerier med utställningar, konstnären äger verket Konstnären redovisar hela försäljningen och, om konstnären är momsskattepliktig, 12 procents moms. Konstnären drar av kostnaderna för försäljningen som utgörs av galleristens provision och moms på provisionen. Om provisionen är blir avdraget inklusive 25 procents moms lika av konstverkets försäljningspris före ev. moms på . Av konstnärernas intäkter kommer en mindre del från över- låtande av upphovsrättigheter. Försäljning av konstverk kan, efter de förutsättningar som före- ligger i det specifika fallet, antingen vara skattefri eller beskattas med endera eller . Överlåtelse eller upplåtelse av upphovsmannarätt till ett konstverk beskattas alltid . Här beskrivs reglerna för när de olika momssatserna gäller. En konstnärs försäljning av egna konstverk är momsfri om försälj- ningen inte överstiger och konstnären valt att inte registrera sig för att betala moms. Om beloppsgränsen överskrids ska moms betalas från första kronan. Om konstnären valt att registrera sig för moms betalas moms på all försäljning av egna konstverk. Momssatsen vid konstnärs försälj- ning av egna konstverk är . Enligt KRO har fler konstnärer upptäckt fördelarna med att betala moms, vilket har inneburit att dessa konstnärer – högst av KRO:s medlemmar – låtit registrera sig för moms. Det stora flertalet står dock fortfarande utanför momssystemet. KRO anger två skäl till detta. Det ena är att administrationen känns betungande och avskräckande. Det andra är att kundkretsen består av privatpersoner som inte kan dra av moms. En momsbeläggning av konstförsäljning innebär då en fördyring vilket hämmar försälj- ningen. Frigränsen och skattesatsen gäller endast om konsten säljs av konstnären själv eller genom dennas enskilda firma. Om överlåtelsen görs av ett bolag är momssatsen . Även när en konsthandel eller ett galleri säljer konst är skatten . Om konsthandeln/galleriet köpt konstverket av en konstnär som inte är registrerad för moms kan vinstmarginalmetoden an- vändas. Den innebär att momsbeskattning endast sker på vinstmarginalen, dvs. på skillnaden mellan varans försälj- ningspris och inköpspris. Det bör noteras att här ovan angivna momsregler avser över- låtelse av konst. I den utsträckning en konstnär bedriver annan verksamhet i anslutning till sitt konstnärskap gäller vanliga moms- regler. Det kan t.ex. avse att hålla föredrag. När rättigheten till ett konstverk överlåts eller upplåts, t.ex. för att framställa affischer eller vykort, är skattesatsen . Över- låtelse betyder att den ekonomiska rätten att utnyttja konstverket ställs till förfogande utan begränsning medan upplåtelse innebär en begränsad rättighet enligt avtal. Det statliga stödet i stort Staten stöder bild- och formkonstnärerna direkt genom: bidrag på sammanlagt ,41 till enskilda konstnärer från , individuell visningsersättning med fördelat av BUS,42 beställningar och inköp av samtida konst för 36,5 mnkr genom , I särskilda avsnitt beskrivs närmar de statliga direkta stöden genom , och . Staten stöder vidare bild- och formkonstnärerna indirekt genom bidrag som beslutas av till verksamheter och in- stitutioner som i sin tur stöder och utvecklar konst och konst- upplevelser. Ett annat indirekt stöd till bild- och formkonstnärerna är Riksutställningar som med en budget på utförde utställningar av samtidskonst på sammanlagt 149 platser. De statliga bidragen till konstmuseerna får också i någon mån räknas som indirekt stöd. De stödformer som disponerar över är bidrag till utställare inom bild- och formområdet på 6,9 mnkr. Detta stöd tillkom 1999 och riktar sig till sådana utställare som huvudsakligen utan vinstsyfte bedriver en fortlöpande utställ- ningsverksamhet av samtida bild- och formkonst i ändamåls- enliga lokaler till vilka allmänheten har god tillgång, bidrag till organisationer inom bild- och formområdet på 29,7 mnkr, varav till Folkrörelsernas konstfrämjande som ett allmänt verksamhetsbidrag. Bidrag har lämnats i övrigt bl.a. till arrangerande konstföreningar, 1,0 mnkr, konst- hantverkskollektiv, 1,2 mnkr, kollektivverkstäder, , centrumbildningarna Konsthantverkscentrum, 2,2 mnkr, och Konstnärscentrum, 1,9 mnkr, bidrag på till utställningsersättning genom organisa- tioner som fått verksamhetsbidrag och som bedriver en regel- bunden utställningsverksamhet. 41Kostnadsuppgifter om stödet till konstnärerna avser om inte annat anges. 42BUS, Bildkonst Upphovsrätt i , är en organisation för bildkonstnärer oavsett uttryckssätt, målare, skulptörer, grafiker, illustratörer, performers, videokonstnärer, konsthantverkare, designers etc. Genom BUS får bildupphovsmannen ersättning när konstverk nyttjas och juridisk hjälp i upphovsrättsfrågor erbjuds de konstnärer/konsthantverkare som ställer ut i dessa organisationers utställningsverksamhet, utställningsgaranti för tillfällig utställningar. Garantin täcker skada på och förlust av föremål, bidrag på 3,9 mnkr till folkparker, folkets hus, bygdegårdar och för konstinköp. bidrag på 6,7 mnkr till länskonstnärer som finns i 15 län och avser fler konstformer än bild och form; dessa konsulenter ska sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt höja kvaliteten inom amatörkulturen; de arbetar särskilt med att engagera barn och ungdomar, bidrag till kultur i arbetslivet, 8,3 mnkr, för att öka möjlig- heterna till konstnärliga upplevelser, förbättra arbetsplatsens estetiska miljö och utveckla samspelet med yrkesmässigt arbetande konstnärer; avser fler konstformer än bild och form, bidrag till för de fria konsterna. bidrag till organisationer för internationellt kulturutbyte, bl.a. till Baltic Art Center på . Utöver ovanstående direkta stöd finns en indirekt subvention till de bild- och formkonstnärer som är registrerade för moms i och med att dessas försäljning av egen konst beskattas med en redu- cerad moms på . Subventionen uppgår följaktligen till på den försäljningssumma varpå moms betalas. Det bör dock noteras att en konstnärs överlåtelse av konst var undantagen från moms. Det direkta statliga stödet till bild- och formkonstnärer genom uppgick till ca 66,5 mnkr (se tabell 13). Härtill kom statliga inkomstgarantier på uppskattningsvis 5,5 mnkr. Bilaga 8 SOU 2005:57 Beslutade och löpande stipendier och bidrag i kronor åren Bidrag till int. De i tabellen förtecknade stipendierna och bidragen beskrivs i det följande grupperade under rubriker för stipendier och bidrag som kan sökas respektive stipendier och bidrag som ges utan ansökan. Stipendier och bidrag som kan sökas fördelade Bildkonstnärsfonden45 i stipendier och bidrag till bild- och formkonstnärer efter ansökan. Större delen av Bildkonstnärsfondens bidrag till bild- och form- konstnärer ges i form av s.k. arbetsstipendier. De syftar till att ge professionella konstnärer ekonomisk trygghet under konstnärlig 43Konstnärsnämndens årsredovisning 2003. 44International Artists Studio Program in . 45Bildkonstnärsfonden är det organ inom som fördelar de flesta bidragen till bild- och formkonstnärer. uppgick arbetsstipendierna till sammanlagt . De är endera ettåriga eller tvååriga och inte skattepliktiga. delar Bildkonstnärsfonden även ut femåriga skattepliktiga arbetsstipendier. Ett ettårigt arbets- stipendium uppgår till och ett tvåårigt till . Antalet ettåriga arbetsstipendier var 2003 och antalet tvååriga 296, varav 145 nya. Bildkonstnärsfonden fördelar assistentstipendier till konstnärer som vill arbeta med en mer erfaren kollega. gavs 10 assistentstipendier på sammanlagt . Projektbidrag kan sökas för ett mer omfattande konstnärligt experiment- eller utvecklingsarbete. utdelade Bild- konstnärsfonden 26 projektbidrag på , vilket innebär att det genomsnittliga projektbidraget uppgick till . Resebidrag och bidrag till internationellt kulturutbyte Bildkonstnärsfonden ger bidrag för studie- och arbetsvistelser i ut- landet och för utställningar i utlandet. Fonden fördelar också bi- drag till internationella samarbeten på svensk botten samt ateljéstipendier för vistelse vid fyra ateljéer i utlandet. Bidrag ges också för internationellt kulturutbyte som deltagande i festivaler och workshops utomlands. Bidragen kan också avse inbjudan av utländska konstnärer till . fördelades i sådana bidrag. Stipendier och bidrag som ges utan ansökan fördelades 9,5 mnkr i stipendier och bidrag till bild- och formkonstnärer utan ansökan. Utöver detta har utfallit uppskattningsvis 5,5 mnkr i statliga inkomstgarantier till bild- och formkonstnärer. Bildkonstnärsfonden delar ut ett stort stipendium på till en bildkonstnär som gjort betydande insatser för konsten. Vidare har Bildkonstnärsfonden tillsammans med inrättat ett s.k. ateljéstipendium för en i bosatt konstnär. Förutom ett tvåårigt arbetsstipendium om innefattar stipendiet tillgång till en ateljé samt tillgång till en stor utställningslokal. Utöver detta finns det s.k. Dynamostipendiet på som ges till person som på eget uppdrag skapar nya möjligheter för konstnärer att möta sin publik. Till konstnärer som dokumenterat konstnärlig verksamhet av god kvalitet ges långtidsstipendier. De är med undantag för ett som är . Långtidsstipendierna uppgår till tre basbelopp, vilket motsvarar ca före skatt. Inom bild- och formområdet utdelades 5 långtidsstipendier . Antalet innehavare var 39. Inkomstgarantier på livstid beviljas konstnärer som står för konst- närlig verksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svenskt kulturliv. Garantin uppgår till fem basbelopp och motsvarar ca . Garantin reduceras med innehavarens egna in- komster så att om dessa uppgår till ca utfaller inget garantibelopp. Antalet inkomstgarantier inom bild- och form- området var 51 stycken . Då det totalt finns 157 innehavare av inkomstgarantier innebär detta att ca en tredjedel av inkomst- garantierna på 16,9 mnkr, dvs. något över 6,5 mnkr, har tillfallit bild- och formkonstnärer. fördelar inte längre nya pensionsbidrag och efterlevandebidrag. Sådant bidrag har erhållits på livstid. fanns 213 innehavare av pensionsbidrag om . Det totala bidragsbeloppet var . Vidare finns två innehavare av efterlevandebidrag. Sådant bidrag har givits till efterlevande till konstnär, efterlevandebidrag, som haft något av vissa statliga bidrag. Efterlevandebidraget är på och ges på livstid. Individuell visningsersättning genom BUS Individuell visningsersättning46 är ett statligt bidrag som ger ersätt- ning till bild- och formkonstnärer vilkas konstverk i offentlig ägo visas offentligt. Ersättningen är det konstnärsstöd som har störst bredd och som når flest konstnärer. Individuell visningsersättning infördes efter ett riksdagsbeslut och fördelas av BUS. till visningsersättning var 18,2 mnkr . Syftet med individuell visningsersättning är att ge bildkonst- närerna ekonomisk och arbetsmässig trygghet. Det är en kompen- sation för att konstnären, enligt en inskränkning i upphovs- rättslagen, inte har rätt att ta betalt när överlåtna konstverk visas offentligt. Man kan jämföra individuell visningsersättning med den ersättning som författare får när deras böcker lånas ut på offentliga bibliotek. Statens konstråds förvärv av samtidskonst disponerar ett anslag på (36,) för förvärv av svensk samtidskonst till offent- liga miljöer. beställer konst för en bestämd byggnad eller en särskild miljö varvid en eller flera konstnärer får i uppdrag att gestalta ett rum eller en plats. köper också in konst på utställningar för placering i statliga lokaler. Ett övergripande syfte med verksamhet är att göra den samtida konsten tillgänglig för allmänheten. Konsekvenser av införande av enhetlig moms Först kan konstateras att de olika bidrag och stöd på annat sätt som redogjorts för tidigare inte påverkas av införande av enhetlig moms. som köper in och lägger ut beställningar på konstverk får visserligen betala högre moms på konstverken men får å andra sidan tillbaka ingående moms genom det rekvisi- tionsförfarande som tillämpas vid statliga myndigheter. Majoriteten av de bild- och formkonstnärer som inte är moms- pliktiga påverkas inte av införande av enhetlig moms, på annat sätt än att inköpen till den konstnärliga verksamheten blir något 46 Förordning (1996:1605) om individuell visningsersättning. billigare med enhetlig moms, eftersom de inte är registrerade för moms. De som påverkas är de konstnärer som redovisar moms på sin försäljning. Av KRO:s 3 500 medlemmar är det enligt KRO:s uppskattning högst som redovisar moms. Utgående ifrån denna andel skulle det röra sig om högst 2 000 professionella bild- och formkonstnärer som redovisar moms på sin försäljning av konstverk. För dessa bild- och formkonstnärer som är registrerade för och betalar moms kommer införande av enhetlig moms på att medföra ökade momskostnader. Detta påverkar dock inte försäljningen till företag, stat, kommuner och landsting eftersom dessa får dra av ingående moms på konstinköpen antingen genom att de själva har utgående moms eller, när det gäller stat, kommun och landsting, genom särskilda kompensationssystem för ingående moms. Det som påverkas är försäljningen till privat- personer och ideella organisationer som inte betalar moms. Hur mycket momsen ökar påverkas till största delen av ökningen av momsskattesatsen. Om denna ökar från nuvarande till innebär detta att den utgående momsen ökar . Sätt att motverka negativa effekter av en enhetlig momssats Det statliga stödsystemet är, som framgått av beskrivningen ovan, uppdelat på många olika individuella stipendier och bidrag, vid sidan om ett antal generella bidrag. synes dock en inriktning finnas mot mer generellt verkande bidrag. På förslag av Konstnärsutredningen47 infördes ett generellt stöd på 6,9 mnkr som fördelas av till utställare inom bild- och formområdet. Det är begränsat till utställare som bedriver sin verksamhet huvudsakligen utan vinstsyfte. infördes utrustningsbidrag till kollektivverkstäder. Om ökat stöd ska ges till bild- och formkonstnärer då enhetlig moms införs bör staten fortsätta på den inslagna vägen att ge gene- rellt stöd. KRO har påtalat den negativa effekt som uppstod på efterfrågan av konst när 25 procents moms infördes på konst- galleriernas försäljning . I det sammanhanget ökade provisionskostnaderna från av konstverkets pris till . Därför ligger det nära till hands att pröva möjlig- 47 Betänkandet Generella konstnärsstöd, SOU 1997:184. heterna till stöd till utställare, ett s.k. galleristöd, för att nedbringa provisionskostnaderna till den nivå som fanns . Konstnärerna berörs troligen i liten omfattning Vår utredning har visat att huvuddelen – – av bild- och formkonstnärerna inte är registrerade för moms. Dessa berörs följaktligen inte av en övergång till enhetlig moms. Utredningen har också visat att av dem som betalar moms kommer endast försäljningen till privatpersoner och allmännyttiga ideella föreningar att påverkas av ett införande av enhetlig moms. Övriga köpare av konst, dvs. företag, stat, kommun och landsting, berörs inte eftersom de får dra av eller får tillbaka betald moms. Vår bedömning är att de senare svarar för en stor andel av inköpen av momsbelagd konst. Vi bedömer vidare att försäljningen av konst till privatpersoner i stor utsträckning sker utan att moms erläggs. Vår slutsats blir därför att en omläggning till enhetlig moms i mycket liten grad kommer att påverka konstförsäljningen. 4 Empiri: Insamling av data via postenkäten Statskontoret har låtit () genomföra en enkätundersökning bland ett urval av företag inom 10 olika branscher. Enkäten har utförts i form en postenkät med två på- minnelser. Svarsfrekvensen var , vilket får anses vara en bra siffra för en frivillig enkät. Undersökningens population utgjordes av de företag som har be- talat mervärdesskatt momssats och som finns inom följande branscher: Annan landtransport av passagerare Konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet Drift av teatrar, konserthus o.dyl. I undersökningen har vi använt stratifierat urval. Stratifieringen grundades på företagets bransch och omsättning. Tabell 14 visar population och urval inom respektive strata. Population och urval fördelad på strata Annan landtransport av passagerare Annan landtransport av passagerare Annan landtransport av passagerare Annan landtransport av passagerare Konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet Konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet Konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet Konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet Drift av teatrar, konserthus o.d. Drift av teatrar, konserthus o.d. Drift av teatrar, konserthus o.d. Drift av teatrar, konserthus o.d. Datainsamlingen gjordes med postenkäter. Det första utskicket genomfördes , sedan skickades två påminnelser ut till dem som inte besvarat enkäten. Dessa utskick skedde . Den första påminnelsen bestod av ett tack- och påminnelsekort och den andra påminnelsen var en enkät- påminnelse. Ett utdrag från enkäten visas i det följande. I tabell 15 delas svaren upp i besvarade enkäter och bortfall. Enkät- svaren uppgår till . av bortfallet har avböjt medverkan. Svarsfrekvens per stratum, antal Annan landtransport av passagerare Annan landtransport av passagerare Annan landtransport av passagerare Annan landtransport av passagerare Konstnärlig, litterär och artistisk verksam het Konstnärlig, litterär och artistisk verksam het Konstnärlig, litterär och artistisk verksam het Konstnärlig, litterär och artistisk verksam het Drift av teatrar, konserthus o.d. Drift av teatrar, konserthus o.d. Drift av teatrar, konserthus o.d. Drift av teatrar, konserthus o.d. Databeredningen genomfördes av Enkätprogrammet vid SCB. Svarsdatafilen kompletterades med vikter för uppräkning till populationsnivå. Denna datafil används för tabellframställning. I kapitlen om kollektivtrafiken och kultursektorn har vissa delar från enkätsvaren refererats. I detta kapitlet kommer enkätsvaren att visas deskriptivt och översiktligt komparativt, dvs. olika branscher inom respektive område kan jämföras med varandra. Enkätsvaren presenteras i form av viktade frekvenstabeller där urvalet räknats om för att motsvara populationen. Totalt ingår 1484 företag i populationen. Spridningen är dock stor mellan olika branscher. Givet vår definition av populationen finns det t.ex. endast 9 järn- vägsföretag. På motsatta sidan finns taxiföretagen som är 875 stycken. En tanke med enkäten var att genom att fråga respondenterna både hur de tidigare påverkats av den reducerade mervärdesskattesatsen och hur de tror att de skulle agera om nuvarande reducerade mer- värdesskattesats höjdes, försöka skatta ett framtida beteende. Fråga 1 handlade således om hur respondenten agerat till följd av en reducerad skattesats (se tabell 16). Tabell 16 Vad har den reducerade momsen på betytt för er verk- samhet i jämförelse med om ni betalat full moms ()? * Fler alternativ får anges Konstnärlig, litterär och artistisk Drift av teatrar, konserthus o.d. Som tabell 16 anger tycks effekten på priset varit störst på dags- tidningsbranschen, linjebussverksamhet samt taxitrafik. Respon- denterna inom järnväg, kollektivtrafiken samt filmvisning anser att den reducerade skattesatsen haft en relativt liten betydelse på priset. Minst betydelse tycks den reducerade mervärdesskattesatsen ha haft för konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet. Inom denna bransch svarar att den reducerade momsen inte haft någon betydelse. Troligen har den ymniga av olika skatte- satser haft betydelse för resultatet. Försäljning av konstverk kan antingen vara skattefri, beskattas eller beskattas . Överlåtelse eller upplåtelse av upphovsmannarätt be- skattas . Frågan utgick specifikt från , vilket kan ha haft stor betydelse för resultatet. 48 Eftersom flera alternativ har kunnat anges adderar procenttalen inte till 100. I fråga 2 ber vi respondenten spekulera i en hypotetisk fråga. I tabell 16 ansåg att en reducerad moms om inneburit en prissänkning. I tabell 17 (fråga 2) anser att ett införande av en enhetlig momssats på skulle inne- bära prishöjningar. Det är intressant att notera att inom konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet tror så många som av företagen att inget händer.