sou · GTB3112 · 2006-01-01 00:00:00 — De är, vilket vi tidigare poängterat, inte alltid avsiktliga, och en följd av konventioner, institutioners eller organisationers rutiner och praxis. Sådana praktiker är svåra att komma åt med hjälp av till exempel skärpt lagstiftning, inte minst eftersom den i regel baseras på en allt för snäv syn på diskri- minering som per definition individuell och intentionell. Både i forskning och politik behöver större intresse ägnas åt att närmare granska det komplex av rutiner och konventioner som på olika are- nor i demokratins centrum bidrar till att rangordna och reservera demokratin för vissa, medan Andra tvingas bedriva en ständig kamp för att göra sina röster hörda. Vad gäller forskningen så kan det konstateras att allt fler av de forskare som diskuterar demokratins etniska rangordning har börjat rikta sökljuset från invandrare, deras egenskaper och (brist på) kvalifikationer, till praktiker, institutioner och strukturer i majoritetssamhället. Det är en på många sätt positiv utveckling. Trots det behöver, som konstateras i utredningen Det blågula (SOU 2005: 56), kunskapen om de processer som bidrar till att upprätthålla demokratins etniska rangordning fördju- pas ytterligare. Det gäller kunskapen om diskriminering inom demokratins formaliserade infrastruktur såväl som andra arenor där politik görs. När det gäller politikens arena efterlyser vi att myndigheter och organisationer i betydligt högre utsträckning rannsakar sig själva. Vilket ansvar har de för de ojämlikheter som de facto har etablerats inom det demokratiska systemet? Hur fungerar egentligen deras arbetssätt i förhållande till enskilda medborgare? Vilka priorite- ringar gör de i sitt arbete? Vilka konventioner och föreställningar Demokrati på svenska? om det samtida samhället vägleder deras arbetssätt? Förekomsten av stereotypa, fördomsfulla uppfattningar om invandrare, svenskar, identitet och tillhörighet inom olika organisationer riskerar, vilket flera av bidragen i antologin visat, att få mer eller mindre uppenbart diskriminerande konsekvenser, till exempel i form av ett bemötande av invandrare såsom avvikande eller problem och i behov av understöd eller anpassning till . Ett särskilt tungt ansvar vilar här på de politiska partierna. Hur bemöter de den kritik som boende riktar mot partiernas utspelsba- serade politik inför stundande val? Hur kan de själva inkludera människor, som väljare, partimedlemmar och företrädare, på ett sätt som motverkar snarare än upprätthåller diskriminering på basis av ras eller etnicitet? Det är många konkreta frågor som aktuali- seras. Behovet av en konsekvensanalys som tar fasta på hur beslut och rutiner kan få diskriminerande verkan är stort. Om makten, såsom regeringsformen stadgar, ska utgå från Fol- ket behöver demokratin bli betydligt mer inkluderande. Häri finns annars fröet till ett oöverskådligt legitimitetsproblem. Varför skulle de som inkluderas genom underordning stöda en sådan regim? Inkluderande åtgärder som fortsatt pekar ut de Andra, deras påstådda brister och avvikelser från som främsta orsak till demokratins etniska rangordning – med argument som att icke- röstande beror på informationsbrist, politisk misstro beror på brist på demokratiskt sinnelag och att frånvaro i beslutsfattande organ beror på bristande social kompetens – löper en stor risk att missa problemets kärna. Vad som behövs är snarare åtgärder som för- skjuter fokus från de Andra, och deras påstådda brister, till pro- cesser och förhållanden i det svenska samhället. Demokratin behöver, för det första, frigöras från de doktriner om etnisk och kulturell homogenitet som utgjort dess sammanbindande kitt, doktriner med rötter tillbaks till nationalis- mens glansdagar. En demokrati som organiseras på basis av åtskill- nad mellan Vi och De, en åtskillnad som ständigt upprepas och markeras, är en i grunden ojämlik demokrati. Den demokratiska gemenskapen bör i teorin såväl som praktiken gå bortom en polari- sering mellan Vi och De. Den bör inkludera människor, på jämlika villkor, oberoende av ursprung och tillhörighet. Den bör baseras på politiska, snarare än etniska och kulturella grunder, för att den implicita kopplingen mellan demokratins universella anspråk eller ambitioner och demokratins etniskt partikulära förankring ska kunna undgås. Demokrati på svenska? Just denna problematik har diskuterats inom femi- nistisk forskning. Sociologen (2005) är en av dem som ur ett feministiskt perspektiv närmat sig frågan om politisk förändring och skapandet av politiska allianser. Hon understryker i detta sammanhang att det politiska riktmärket inte är en homogen politisk ordning, eftersom strävan efter en sådan ordning allt för ofta tar sin utgångspunkt i en mer eller mindre utestängande, tänkt gemenskap, som utifrån vissa premisser ställer skarpa krav på anpassning, lojalitet och samförstånd. Konflikter, menings- skiljaktigheter och ideologiska skiljelinjer framstår i en sådan ord- ning som ickeönskvärda. De stör ordningen. De förhindrar effektivt beslutsfattande. En sådan disciplinär hållning är förstås problematisk av en rad skäl, dels i demokratiskt hänseende, dels när det gäller det mångetniska samhällets särskilda problematik. Varje strävan efter en demokrati bortom en utestängande monokultur bör snarare, menar , värna om just meningsskiljaktig- heter. Den bör värna en demokratisk offentlighet som ger rum för samtal som går på tvären, där olika intressegrupper och konstel- lationer har likvärdiga möjligheter att komma till tals. Dessa breda samtal inramas av en insikt om allas våra skilda belägenheter och identifikationer (jfr , 1996). I en sådan demokratisk offentlig- het skulle självidentifieringens berättelser, som statsvetaren (2004: 111) formulerar det, betyda mer för individens ställning i det offentliga livet än de beteckningar och kännetecken som andra påför henne. Förslaget om medborgarråd kan, eftersom det just betonar boendes förmåga till handling och vilja till föränd- ring och skapar nya arenor för samverkan och inflytande, möjligen vara ett steg i riktning mot framväxten av en sådan demokratisk offentlighet. För att i linje med en sådan tanke ge större utrymme för Andra(s) röster i demokratin krävs, för det andra, strukturella för- utsättningar för politiskt handlande på jämlika villkor. Häri ligger en avgörande vetenskaplig såväl som politisk utmaning. Det är vik- tigt att strävan efter demokratisk förnyelse inte faller tillbaks på en konventionell, förenklad prioritering av visioner – Alla bör vara fria och jämlika! – framför praktik – livsvillkoren är ojämlika. Den bör värna jämlikhet inte bara i formell mening, utan även i substantiell mening (Fraser, 2003). På denna punkt kan, som också Velásquez gör i sitt bidrag, riktas kritik mot den dialogcentrerade ideologi som satt sin prägel på bland annat svensk stor- stadspolitik. Den baseras – i enlighet med den liberaldemokratiska Demokrati på svenska? premissen om den fria individen – på ett avkontextualiserat ideal om en dialogsituation där medverkande parter är jämlika och ömse- sidigt respekterande. En dialogcentrerad politik som inte ingår i en långsiktig politisk strategi för att utjämna klyftor i samhället riske- rar emellertid att utöka snarare än utjämna existerande klyftor, i beslutsfattande, opinionsbildning eller annorstädes, då resursstarka grupper nu ges fler tillfällen och fler arenor där de med hjälp av sina kontakter och nätverk, resurser och kunskaper om spelets regler kan bevaka sina privilegier och intressen (, 2003). Visioner kan inte ägas. Det gäller även visionen om demokrati. Visioner är föränderliga och satta i ständig rörelse, liksom de män- niskor som bär dem. Kring dessa visioner förs en evig kamp om att uttolka deras bärande element, där en rad grupper och intressen gör anspråk på att äga dem. Visionen om demokrati ägs vare sig av nationellt definierade Folk eller av andra grupper eller kollektiv. Likt migranter är den gränsöverskridande. Skilda repressiva åtgär- der förmår möjligen tillfälligt, om än inte en gång för alla, skilja ut och reservera dem bestämda platser. tar visionen om demokrati, i olika tappning, form i skilda aktörers och rörelsers – inte minst folkbildnings- eller fackföreningsrörelser, som närmare diskuterats i antologin – självbilder och politiska strä- vanden såväl som i en uppsättning av konventioner och rutiner, institutionella ramverk och arrangemang. Idén om demokrati på svenska, för att parafrasera statsvetaren . (1990), om en specifikt svensk form av demokrati, implicerar emellertid allt för ofta att demokrati skulle vara ett ting, snarare än en vision, och att den som sådan kan ägas av Någon – och ges Någon Annan. Liksom den dialogcentrerade ideologin vilar på en tankemodell som inte tydligt nog synliggör de ojämlika vill- kor som formar människors politiska handlande (ONeill, 2000) i den reellt existerande demokratin (Fraser, 2003), så baseras den monokulturella demokratin på idealet om en arkaisk nationell gemenskap, vilken inte förmår inkludera hela befolkningen på (jäm)lika villkor. En demokrati som på lika villkor ska ge plats för samtliga bör rimligen bygga på en gemenskap som inte grundar sig i en nostalgisk, nationell berättelse där demokrati definieras i exklu- sivt etniskt svenska termer.13 En sådan berättelse definierar per 13 I en kritisk belysning av svensk statstradition diskuterar statsvetarna (1999: 260f) en viktig aspekt av denna nostalgiska historieskrivning, tanken om det lokala självstyret som särskilt djupt förankrad tradition i svensk politik. Demokrati på svenska? automatik ut vissa grupper och individer, inte bara från gårdagens demokratiska gemenskap, utan även samtidens. Vi har inte nått historiens slut. Eftersom visionen om demokrati är i ständig rörelse är den samtida, monokulturella demokratin lyckligtvis ingen slutstation, utan förhoppningsvis bara ett steg på vägen, i kampen för en mer jämlik och inkluderande demokrati. följande ordalag summerar de huvudlinjen i denna tradition: Egentligen, till den svenska nationens innersta väsen, oavsett hur den aktuella politiska styrelsen beter sig, är svenskar medborgare i en stat som är den obrutna självstyrelsens stat, frihetens stamort på jorden. Tanken om en lång och obruten tradition är så självklar, och hållen för så sann, att den närmast verkar vara en dogm – i så fall en sorts statsdogm eller nationell myt. Demokrati på svenska? Agamben, (1998) Homo Sacer: Sovereign and , : . , Uwe (1990) Consultative Institutions for Migrant Workers, i: , Zig (red.) The Political Rights of Migrant Workers in Western Europe, : . , (1993) [1983] Den föreställda gemenskapen: Reflexioner kring nationalismens ursprung och spridning, : Diadalos. Aytar, (2004) Kommunikation på olika villkor: Om sam- rådet mellan invandrarorganisationerna och svenska staten, i: , Bo (red.) Föreningsliv, makt och integration, Ds 2004: 49, Rapport från Integrationspolitiska maktutredningen. , (2005) Det symboliska objektet: Delen, delandet och den nationella gemenskapen, i: de los , , (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflek- tioner om makt, integration och strukturell diskriminering, SOU 2005: 41, Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Batsleer, , (2000) Welfare, Exclusion and , i: Batsleer, , (red.) Welfare, Exclusion and , : Routledge. Benhabib, Seyla (2004) Jämlikhet och mångfald: Demokrati och medborgarskap i en global tidsålder, : Daidalos. Bloemraad, (2000) Citizenship and Immigration: A Current Review, Migration and Integration, 1 [1]; 9–37. , , (1998) Den kommunala invand- rarpolitiken: Arenor, aktörer och barriärer, : SNS. Canguilhem, (1989) [1943] The Normal and the Pathologi- cal, : . Carnoy, , . (1985) Schooling and Work in the , : . , (1999) The to Empower: Democratic Citizens and Other Subjects, Ithaca: . , , (1999) självsty- relse som maktspridningsprojekt? Den svenska statstraditio- nen och den lokala politiska styrelsen, i: SOU 1999: 76, Maktdelning, forskarvolym I. Demokrati på svenska? , (2005) Reserverad demokrati: Representation i ett mångetniskt , : . , (1996) Solidarity of Strangers: Feminism after Identity Politics, Berkley: . de los , , (2005) Intersektionalitet: Kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap, : Liber. de los , , (2005) Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimine- ring, i: de los , , (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering, SOU 2005: 41, Rapport av Utred- ningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Di , (1991) Configurations of Masculinity: A Feminist on Modern Political Theory, Ithaca: Cor- nell University Press. Ds 2004: 49, Föreningsliv, makt och integration, Rapport från Integ- rationspolitiska maktutredningen. , , (2005) En känsla av delaktighet: En studie av underifrånperspektivet i Storstadssatsningen, : Mångkulturellt Centrum. , (2002) Förbjuden handling: Om kvinnors organise- ring och feministisk teori, : Liber. (1970) Political Science and Political Silence, i: , , (red.) nity: Dissenting Essays in Political Science, : Pan- theon. Fraser, (2003) Den radikala fantasin: Mellan omfördelning och erkännande, : Daidalos. Giddens, (1984) : Outline of a Theory of Structuration, : . , , [red.] (2003) Demokratins mekanismer, : Liber. , (1993) Racist Culture: Philosophy and the Politics of Meaning, : Blackwell. , (1993) The , : Blackwell. Greenfeld, Liah (1992) Nationalism: Five Roads to Modernity, , (2005) Distinktionernas ordning, i: , (red.) Makten och mångfalden: Eliter och Demokrati på svenska? etnicitet i , Ds 2005: 12, Rapport från Integrations- politiska maktutredningen. Hardt, , (2003) Imperiet, /: Glänta/Vertigo. , (2003) Samverkan på spel: Rationalitet och frustration i nätverksstyrning och svensk stadsdelsförnyelse, : Égalité. , (1992) The Social Construction of Indifference: Exploring the Symbolic Roots of Western Bureaucracy, : . , (2003) Gräsrotsbyråkrati och normativ svensk- het: Hur arbetsförmedlare förstår en etniskt segregerad arbets- marknad, : . , (2002) Democracy and Governance, i: , (red.) Debating Governance, : . (2000) Utanför demokratin? Del 1: Om invandrares politiska delaktighet – Sammanfattning och diskus- sion, : . Kamali, (2005) inifrån: Röster om etnisk diskrimi- nering, SOU 2005: 69, Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Kosnick, (2004) Speaking in Ones Own Voice: Represen- tational Strategies of Alevi Turkish Migrants on in , Studies, 30 [5]; 979–994. Kurunmäki, (2000) Representation, Nation and Time: The Political Rhetoric of the 1866 Parliamentary Reform in , : Jyväskylän yliopisto. Kymlicka, (2001) Politics in the Vernacular: Nationalism, Mul- ticulturalism, and Citizenship, : . Lithman, (1987) Invandringen till : En bakgrund, i Lithman, (red.) Nybyggarna i : Invandring och andrageneration, : . Lukkarinen , Mirjaliisa (2001) Etnisk mångfald i politiken, : Mångkulturellt centrum. (1997) Purity and Exile: Violence, Memory, and National Cosmology among Hutu Refugees in , Chi- cago: . Marable, Manning (2002) The Great of Democracy: The Mea- ning of Race in American Life, : Basic Books. Demokrati på svenska? , (2001) (O)likhetens geografier: Marknaden, forskningen och de Andra, , . Mauss, (1997 [1925]) Gåvan. Miliband, (1994) Socialism for a Sceptical , : . Mills, (1997) , Ithaca: Press. Mouffe, (2000) The Democratic Paradox, : Verso. , (2002) Arbetsmarknadens mönster: Om rasi- fierad segmentering, i: , , (red.) Det slutna folkhemmet: Om etniska klyftor och blågul självbild, : Agora. , (2005a) Förvaltningseliten: Demokratins svenska väktare, i: , (red.) Makten och mångfalden: Eliter och etnicitet i , Ds 2005: 12, Rapport från Integrationspolitiska maktutredningen. , (2005b) Enstaka öar av framgång: Etnicitet och invandrarrepresentation i den politiska eliten, i: , (red.) Makten och mångfalden: Eliter och etnicitet i , Ds 2005: 12, Rapport från Integrationspoli- tiska maktutredningen. , Tom (2005) Till vilken nytta? Om det lokala politiska del- tagandets karaktär, koplexitet och konsekvenser, Statsvetenskap- liga institutionen, . , (2002) Demokrati: Ett högsta värde? En diskus- sion om demokrati och globalisering, i: , , (red.) Att se och ompröva det invanda, : . (1990) Demokrati på svenska, : . ONeill, (2000) The Politics of Inclusive Agreements, Political Studies, [48]; 503–521. , , (1995) Kvinnor som väljare och valda, : . Pateman, (1988) , : . , (2001) Decentralisering, governance och institutionell förändring, i: , Bo (red.) Politik som organisation: Förvaltningspolitikens grundproblem, : SNS. Demokrati på svenska? Portes, (1999) Conclusion: Towards a New World – The Origins and Effects of Transnational Activities, Ethnic and Racial Studies, 22 [2]; 463–477. 2005/06: 4, Statligt stöd för kvinnors organisering. , (2005) Närvarons politik och det månget- niska : Om att ta plats i demokratin, Förvaltningshög- skolan, . , (2005) Strukturell rasism: En marxistisk black- out, Arena, [4]; 48–49. , Bo [red.] (2001) Politik som organisation: Förvaltnings- politiens grundproblem, : SNS. Runfors, (2004) När blir man svensk? : Om hur skilda möj- ligheter skapas i skolvardagens samspel, i: Borevi, , Per (red.) Kunskap för integration: Om makt i skola och utbildning i mångfaldens , SOU 2004: 33, Rapport från Integrationspolitiska maktutredningen. , , (2004) Invandrare som folk- valda, i: , , (red.) Politisk annonsering eller nätverkande? Uppföljning och utvärdering av partiernas särskilda informationsinsatser till invandrarväljare vid val, Förvaltningshögskolan: . Siapera, (2005) Minority Activism on the Web: Between Deliberative Democracy and Multiculturalism, Studies, 31 [3]; 499–519. Soininen, , (1999a) Invandrare som med- borgare, väljare och politiker, i: SOU 1999: 113, Medborgarnas erfarenheter, Forskarvolym V för . Soininen, , (1999b) Invandrarkandidaterna i personvalet, i: SOU 1999: 92, Premiär för personval, Forsk- ningsrapport från Rådet för utvärdering av val. SOU 2004:49, Engagemang, mångfald och integration: Om möjlig- heter och hinder för politisk jämlikhet, Rapport från Integra- tionspolitiska maktutredningen. SOU 2005:41, Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering, Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskrimine- ring. SOU 2005:56, Det blågula : Strukturell diskriminering i , Betänkande från utredningen om strukturell diskrimi- nering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Demokrati på svenska? Soysal, (1994) Limits of Citizenship: Migrants and Postnational Membership in Europe, : . Strömblad, Per (2003) Politik på stadens skuggsida, Statsvetenskap- liga institutionen, . Strömblad, Per & Borevi, (2004) Engagemang, mångfald och integration: En introduktion, i: Borevi, , Per (red.) Engagemang, mångfald och integration: Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet, SOU 2004: 49, Rapport från Integrationspolitiska maktutredningen. Tesfahuney, Mekonnen (2005) Universalism, i: de los , , (red.) Bortom Vi och Dom: Teore- tiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering, SOU 2005: 41, Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Tesfahuney, Mekonnen & , (under utgivning) Labyrint av läger: Undantagstillstånd, övervakningsansam- lingar och migration, i: , , (red.) Viljan att styra: Individ, samhälle och välfärdens styr- ningspraktiker [preliminär titel], : . , (2002) Feministiskt integrationsarbete: Eller vem ska definiera vems behov?, i: de los , , et al. (red.) Maktens (o)lika förklädnader: Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala , : . , (2005) Att ordna staden: Den nya storstadspolitiken växer fram, : Arkiv. , (2003) Immigration and Transnational Political Ties: Croatians and Sri Lankan Tamils in , Canadian Ethnic Studies, 35 [2]; 61–86. Winant, (2001) The World is a Ghetto: Race and Democ- racy Since World War II, : Basic Books. , (1995) Democracy Against Capitalism: Renewing Historical Materialism, : Uni- versity Press. Wängnerud, (1998) Kvinnorepresentation, : Studentlitte- ratur. , (1990) and the Politics of Difference, , (2000) Att kasta tjejkast: Texter om feminism och rättvisa, : . Demokrati på svenska? , (2005) Rasism, kosmopolitanism och nutida tillhörighetspolitik, i: , , (red.) Bortom rasismer i , : Agora. , (1997) Multikultiungdom: Kön, etnicitet, identi- tet, : . , (2001) Transnational Political Practices and the Receiving State: Turks and Kurds in Ger- many and the , , 1 [3]; 261–281. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål.