sou · GTB3106d2 · 2006-01-01 00:00:00 — För partner till gravid kvinna, i samband med barns födsel: I samband med adoption: Obetald föräldraledighet: 13 x antalet timmar som arbetstaga- ren i genomsnitt arbetar . Avtal med arbetsgivaren kan ge rätt till mer ledighet eller viss lön under ledigheten. I akuta situationer som t.ex. vid ett dödsfall i familjen eller då en vattenledning gått sönder hemma, har arbetstagaren rätt att vara borta från arbetet , upp . Avtal med arbetsgivaren kan innehålla att denna ledighet i efterhand måste tas ut som semester. Vid anhörig/barns sjukdom: Heltidsarbetande max /år, färre dagar. Rätt att spara till ledighet införs en möjlighet att personligen och avdragsgillt spara till ledighet av olika slag, t.ex. vård av anhörig, studier, föräldraledighet eller tidigare pension. Den nya individuella sparformen, kallad "levensloop" (ungefär "levnadslopp"), ger möjlighet för den enskilde att avdragsgillt spara av årslönen. Dessa individuella sparkonton kan sedan fyllas på av årsinkomsten, vilket möjliggör maximalt tjänstledighet av ordinarie lön. Reglerna för att kunna ta ut sparade medel anses relativt generösa. Lag om justering av arbetstiden trädde lagen om justering av arbetstiden (; WAA) i kraft i . Den erbjuder arbets- tagare i verksamheter som sysselsätter minst tio anställda rätten att justera sin avtalade arbetstid uppåt och nedåt.6 Ett skäl för dess införande var förhoppningen att fler män skulle ta ett större ansvar vad gäller omvårdnaden av egna barn. Målsättningen med reformen var att den skulle leda till förbättrade förutsättningar att kombinera arbete och fritid, den skulle leda till ökat arbetsutbud samt den skulle överensstämma med företagens krav på ökad flexi- bilitet. För att ha rätt att ändra sin arbetstid enligt lagen om justering av arbetstiden måste den anställde ha arbetat hos arbetsgivaren . Ansökan måste ske i förväg och antal timmar och vilka timmar ska preciseras. Arbetstagaren behöver inte uppge något skäl för att ändra sin arbetstid. Arbetsgivaren måste acceptera ansökan om det inte finns tungt vägande företags- eller tjänsteskäl som talar emot ansökan. En arbetsgivare kan neka den anställdes önskan om att gå ned om minskningen leder till allvarliga problem för ledandet av företaget vid tillsättning av de frigjorda timmarna, på säkerhetsområdet eller av schemateknisk karaktär. Det är arbetsgivaren som gör den slutliga bedömningen om ansökan har starka konsekvenser för verksamheten eller inte. Arbetstagaren kan dock överklaga beslutet och få det prövat i domstol. Endast när det gäller rätten att gå upp , finns möjlighet att göra avsteg genom kollektivavtal.7 Av en utvärdering som utfördes år 20048 framgår att av de anställda inte hade velat ändra sina arbetstider –. hade velat arbeta mindre och mer. Män har i något större utsträckning än kvinnor framfört önskemål om att gå ner (i förhållande till ). De flesta vill arbeta antingen 4 eller 8timmar kortare . 6van Oorschot, W. (2003) 7SOU 2002:22, Arbetstiden – Internationell jämförelse av arbetstid 8Onderzoek ten behoeve van evaluatie Waa en Woa, Muconsult Stora verksamheter har haft större möjlighet att förändra verk- samheten efter arbetstagarens önskemål. Det är i de traditionellt manliga verksamheterna som störst svårigheter att ändra arbets- tiderna finns (industri, bygg- och anläggning samt jordbruk). Mer än hälften () av de anställda som framfört en önskan att gå ned i arbetstid hade fått det. tillmötes- gicks endast delvis (framförallt avsåg det antalet timmar) och vägrades en förändring. Huvudskälen för vägran följde de tillåtna i lagstiftningen, dvs. svårigheter med hänsyn till schema- läggning, för kostsamt eller svårt att hitta ersättningspersonal. Förslaget till lag () om rätt till ledighet för att gå ned i arbetstid Rätten till ledighet för att gå ned i arbetstid skall gälla över hela arbetsmarknaden, såväl inom privat som offentlig verksamhet. Samtliga arbetstagare skall omfattas av lagen, med den inskränk- ningen att den som inte varit anställd faller utanför på grund av det krav anställningstid som gäller enligt 3 §. Utredningen tolkar kommittédirektivet på så sätt att omfatt- ningen av förkortningen är avsedd att motsvara delledigheten utan föräldrapenning i föräldraledighetslagen (1995:584). Rätten be- gränsas till följd härav till en förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel, dvs. arbetstiden kan utgöra mellan av ordinarie heltidsmått. I likhet med föräldraledighets- lagen avgörs omfattningen av förkortningen med utgångspunkt från ordinarie heltidsmått på arbetsplatsen. Detta leder till att deltidsanställd med sysselsättningsgrad av ordinarie heltidsmått inte omfattas av rätten till ledighet. En förutsättning för rätt till ledighet är att ledigheten inte får innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. Arbetsgivaren har således en möjlighet att neka ledighet med hän- visning till verksamheten och ett nekande kan vara hänförligt till såväl uttaget som sådant eller dess förläggning. De svårigheter som kan uppkomma för små arbetsgivare och mindre arbetsplatser hanteras med hänvisning till kravet att ledig- heten inte får innebära väsentlig olägenhet i verksamheten. Vi har inte ansett det motiverat att undanta mindre företag från lagens tillämpning. Begreppet väsentlig olägenhet föreslås ha samma innebörd som i lag (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva närings- verksamhet. Med väsentlig olägenhet avses således att verksam- heten inte kan fortgå på ett normalt sätt eller att avsevärda arbets- balanser uppkommer. Som väsentlig olägenhet räknas också större kostnadsökningar. Däremot betraktas normal fördyring i samband med att arbetsgivaren anställer en vikarie inte som väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. För att markera att det inte är tillåtet att använda rätten att gå ned i arbetstid för något som skadar eller på annat sätt försvårar arbetsgivarens verksamhet förs en erinran om arbetstagarens lojali- tetsplikt in i lagen. Skyldigheten att avhålla sig från konkurrerande verksamhet framgår, liksom i näringsverksamhetslagen, uttryck- ligen. Arbetstagaren har bevisbördan för att förutsättningarna för ledighet är uppfyllda. Eftersom arbetsgivaren förfogar över verk- samheten föreslår vi att arbetstagaren bör ges en rätt till prövning av arbetsgivarens beslut om arbetstagaren gör antagligt att ledig- heten inte innebär väsentlig olägenhet i arbetsgivarens verksamhet. Arbetsgivarens företagsekonomiska eller organisatoriska över- väganden skall inte prövas i vidare mån än som behövs för att bedöma om väsentlig olägenhet föreligger. Enligt första stycket är avtal som inskränker arbetstagarens rätt enligt lagen ogiltigt i den delen. Rätten att gå ned i arbetstid skall utgöra en individuell rätt, som den enskilde individen således för- fogar över och som arbetsgivare eller arbetstagarorganisation är förhindrade att inskränka. Mer förmånliga avtalsbestämmelser är däremot tillåtna. Enligt andra stycket kan avvikelser från vissa förfaranderegler, i likhet med vad som gäller i annan likartad lagstiftning, bestämmas i kollektivavtal som slutits eller godkänts av central arbetstagarorga- nisation som avses i lag (1976:580) om medbestämmande i arbets- livet. Det är frågor om ansökan om ledighet och inom vilken tid underrättelse i samband med återgång till arbetet skall ske. Även den närmare tillämpningen av skyddet för anställningsvillkoren skall vara dispositiva på motsvarande sätt. Att parterna får avtala om den närmare tillämpningen av anställningsvillkoren innebär inte att ett sådant avtal får leda till att arbetstagarnas förmåner allmänt sett blir sämre än vad som följer av lagen. Avtal kan dock alltid slutas som ger arbetstagaren större rättigheter än vad som gäller enligt lagen. Liknande bestämmelser finns i lag (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning och lag (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Bestämmelsen om två års anställningstid för att få rätt till ledighet motsvarar den som gäller för anvisning av friår. Ledigheten måste omfatta minst en månad och begränsas till högst . Med en begränsning av rätten till ledighet till en kortaste tid torde rätten att gå ned i arbetstid inte användas för kortare frånvaro där dels befintliga ledighetsskäl inte räcker till, dels kollektiv- avtalen redan reglerat sådan frånvaro. Eftersom lagen skall utgöra en ledighetslag och inte en rätt till generell arbetstidsförkortning begränsas rätten till högst och en period per arbetsgivare. Under denna maximalt treåriga period skall förändring av såväl förläggning som omfattningen av förkortningen inom fjärdedels- ramen kunna ske (75–av ordinarie heltidsmått på arbetsplatsen). För att en rätt till förändring skall finnas förutsätts att förändringen inte medför väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. Arbetsgivaren får skjuta på förändringen högst efter det att arbetsgivaren tagit emot en sådan ansökan. Ansökan skall lämnas i förväg. Kollektivavtal kan träffas med krav . Ett sådant kollektivavtal skall ha slutits eller godkänts av central arbetstagarorganisation som avses i lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Arbetsgivaren kan avslå en ledighetsansökan om förutsättningarna för ledighet inte är uppfyllda. Arbetstagaren har rätt till ett beslut senast efter ansökan om ledighet. Tidsfristen motsvarar den som är föreskriven för beslut enligt lag (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Arbetsgivaren skall kunna skjuta på återgången en månad om arbetstagaren önskar gå tillbaka till sin ursprungliga arbetstid. Kollektivavtal kan träffas om längre underrättelsetid och åter- gångsfrist. Ett sådant kollektivavtal skall ha slutits eller godkänts av central arbetstagarorganisation som avses i lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. 8–9 §§ Bestämmelserna om anställningsskydd har samma lydelse och inne- börd som i övriga ledighetslagar. En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas på grund av att han eller hon begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet. I övrigt gäller att anställningsförmåner och anställningsförhållanden inte får försämras annat än som en nöd- vändig följd av ledigheten. Omplacering får ske som en nödvändig följd av ledigheten om det kan ske inom ramen för anställnings- avtalet. Därutöver till kommer för deltidsarbetande ett skydd mot dis- kriminering enligt lag (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. Den som är partiellt ledig är således såväl heltids- anställd som deltidsarbetande. Arbetstagaren omfattas således av ett särskilt skydd mot diskriminering på grund av deltidsarbetet när det gäller löne- och andra anställningsvillkor. En följd härav är att påföljdsbestämmelserna i denna lag kan användas. Ett avtal som föreskriver eller medger diskriminering är ogiltigt. Kollektivavtal kan träffas om den närmare tillämpningen av anställningsvillkoren. Ett sådant kollektivavtal skall ha slutits eller godkänts av central arbetstagarorganisation som avses i lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. En arbetsgivare som bryter mot lagen skall betala skadestånd till arbetstagaren för mistad arbetsinkomst och annan ekonomisk skada. Eftersom arbetsgivaren inte vet hur ledigheten skall an- vändas bör försiktighet iakttas vid utdömande av ekonomiskt skadestånd på grund av felaktigt beslut om avslag på ledighets- ansökan. Om det är skäligt kan skadeståndet jämkas. Arbetsgivaren kan också bli skyldig att betala allmänt skadestånd till arbets- tagaren. Såsom i befintliga ledighetslagar skall mål om tillämpningen av lagarna hanteras enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbets- tvister. Paragrafen har utformats efter samma mönster som mot- svarande bestämmelser i lag (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Gällande lagstiftning eller kollektivavtal innebär inte någon be- gränsning vid val av tidpunkt för införande av en rätt till ledighet för att gå ned i arbetstid. AMS återrapportering till regeringen om friår januari – , O. (2003), Ingen tillväxt utan bättre hälsa – en TCO- rapport om arbetskraft och försörjning , nr 6 2003, TCO. , O., Lunning, L. & Toijer, G. (1997), Medbestämmande- lagen. Lagtext med kommentarer. Bruun, N. & , J. (2005), Arbetsrätten i och efter EU-inträdet, (red) med EU- effekter på arbetsrätt, partsrelationer, arbetsmarknad och social trygghet, Arbetsliv i omvandling 2005:5, . , O. & Bildt, C. (2005), Arbetstidsförkortning och hälsa En litteraturgenomgång av befintlig forskning, Arbetslivsrapport nr 2005:11, . Ds 2000:1, , . Ds 2000:6, Undantag från turordningen, . Ds 2000:22, Kortare arbetstid – för och emot, Rapport från en arbetsgrupp inom med representanter för regeringspartiet socialdemokraterna och samarbetspartierna och , . Ds 2001:6, Genomförande av deltids- och visstidsdirektiven, Ds 2002:56, arbetsrätt – för ett föränderligt arbetsliv, Ds 2005:15, Förstärkning och förenkling, ändringar i anställnings- skyddslagen och föräldraledighetslagen, . (2003), Arbetsförhållanden – orsak till sjukskrivning?, RFV Analyserar 2003:10, . , M., , H., , S. (2004), Deltids- sjukskrivning – individ, arbetsplats och hälsa, Den höga sjuk- frånvaron – sanning och konsekvens, Hogstedt, C., (red), , 2004:15. & Ossowicki, M. (2005), Sjukskriven i onödan?, analyserar 2005:5, . (2005), Svensk arbetsmarknad i ett internationellt perspektiv, Välfärd Nr 1, SCB. (2002), Hushållsproduktion och föräldraledighet. Att städa, tvätta och laga mat – med och utan barn. (2003), Deltidsarbetslöshet – en forskningsöversikt utifrån aktuell forskning och statliga utredningar, Working Paper från 2003:2, Arbetslivsrapport nr 2003:20, . , (2005), Föräldrapenning – att mäta hälften var, (2002), Flexibla tider, flexibla roller? Om arbetstidens förläggning och fördelningen av hushållsarbetet, Arbetsmarknad och Arbetsliv, årg. 8, nr 3, . (2004), Flexibilitetens gränser. (2003), Deltidsarbete och deltidsarbetslöshet inom svensk detaljhandel Utvecklingslinjer och tidigare insatser, Working Paper från 2003:3, Arbetslivsrapport nr 2003:21, . (2004), Deltidsarbete inom svensk detaljhandel En genus- kritisk studie av arbetstidsmönster, Working Paper från HELA- projektet 2004:3, Arbetslivsrapport nr 2004:11, . JämO (1999), Föräldraskap, JämO:s enkät och rapport , . JämO (2001), Problem i arbetslivet i samband med graviditet och föräldraskap. JämO:s erfarenheter –2001, Jämställdhets- ombudsmannen, . JämO (2004), Granskning av efterlevnaden av jämställdhetslagen § 5, Att förena förvärvsarbete och föräldraskap, , . JämO (2005), Föräldraskap. Kunskaps- och nulägesrapport, Kommittédirektiv 2004:50, Stärkt rätt till heltidsanställning. (2004), Samhällsekonomiska förutsättningar i . (2005), Lönebildningsrapport . Lidwall, U., , S., & , Å. (2004) Kap. 7 Utvecklingen av sjukfrånvaron i , Arbetsliv och Hälsa 2004, Red:Gustafsson R.Å., & , I., . , L., (2004), Deltagare och arbetsgivare i friårsförsöket, , rapport 2004:6, . , L., , L., , O. (2005), Friårets arbetsmarknadseffekter, politisk utvärdering, Rapport 2005:10. Lunning, L. & Toijer, G., (2002) Anställningsskydd, Kommentarer MacInnes, J. (2002), Work-Life Balance and the Demand for Reduction in Working Hours: Evidence from the British Social Attitudes Survey 2002, ; Jun2005, Vol. 43 Issue 2, p 273–295. (1997) . Om anställnings- förhållandets individuella reglering. (2002), Avtalsrörelsen och lönebildningen 2001, (2004), Avtalsrörelsen och lönebildningen 2003, Mulinari, P. (2004), Flexibilitetens gränser Berättelser från golvet om ofrivillig deltid, solidaritet och flexibilitet, Working Paper från 2004:4, Arbetslivsrapport nr 2004:12, . (2005), Pension eller arbetsliv? Medarbetare inom hälso- och sjukvården, , . (2004), En kartläggning av företagens administrativa börda. Underlag för beslut om fortsatta mätningar av företagens administrativa börda, infonr 060-2004. (2003), Deltidsarbete och deltidsarbetslöshet – en upp- följning av (SOU 1999:27), Working Paper från 2003:1, Arbetslivsrapport nr 2003:19, . (2005), Arbetsmarknadsstatistiken – ideologi eller verklighet?, Särtryck från ur Arbetsmarknad & Arbetsliv, årgång 11, nummer 1, . , O. (2005), De äldre arbetar allt mer, SCB, Välfärd Nr 1; 2005. Nylèn, L. &, Torgèn, M. (2002), Under vilka förhållande vill äldre personer yrkesarbeta, Arbetslivsrapport nr 2002:2, . (2002) EU och arbetsrätten. Economic Survey of . , H-O. (2004), Den lekande arbetaren, hälsosamma till kreativa arbetsplatser – ett fritidsperspektiv på det goda arbete, Ossowicki, M. (2004) Sjukskrivning eller längre – riskfaktorer. RFV analyserar 2004:18, . , G. Tidsstrategier – en jämförelse mellan några butikskedjor inom fackhandeln ur ett arbetsgivarperspektiv, . Rautio, K. & Mörtvik, R. (2005) Jakten på superarbetskraften. Om arbetsgivares attityder till att anställa och effekter av frånvaro, TCO. Regeringens proposition 1974:148, Förslag till lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Regeringens proposition 1977/78:104, Förslag till Lag om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Regeringens proposition 1981/82:154, Om ny arbetstidslag m.m. Regeringens proposition 1990/91:113, Om en ny jämställdhetslag m.m. Regeringens proposition 1997/98:27, Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Regeringens proposition 1997/98:81, Föräldraledighetsdirektivets genomförande i . Regeringens proposition 2000/01:44, Föräldraförsäkring och föräldraledighet. Regeringens proposition 2001/02:97 Lag om förbud mot diskrimi- nering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. Regeringens proposition 2004/05:148 Utvidgad rätt till information för arbetstagarorganisationer. Regeringens skrivelse 1995/96:158, konvention och rekommendation om deltidsarbete. Renman, K. (1998) . & , H. (2005), Kvinnors sjukskrivning; En studie om riksfaktorer för långtidssjukskrivning, , för yrkes- medicin. RFV analyserar 2003:19, Mamma vet bäst. En kunskapsmätning om föräldrapenning och föräldraledighet, , . RFV analyserar 2004:14, Flexibel föräldrapenning – hur mammor och pappor använder föräldraförsäkringen och hur länge de är lediga, , . Rådets direktiv /81/EG av om ramavtalet om deltidsarbete. Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete Rådets direktiv /78/EG av om inrätt- ande av en allmän ram för likabehandling. Rådets direktiv /14/EG av om inrättandet av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen Rönnmar, M. (2004), Arbetsledningsrätt och arbetsskyldighet, En komparativ studie av kvalitativ flexibilitet i svensk, engelsk och tysk kontext. SOU 1988:54, Om semester, års semester- kommitté, . SOU 1989:53, Arbetstid och välfärd, Betänkande av , . SOU 1992:27, Årsarbetstid – ny lag om arbetstid och semester för produktivitet och valfrihet, Betänkande av Utredningen om mer flexibla arbetstidsregler för arbetstid och semester, . SOU 1994:41, Ledighetslagstiftningen – en översyn, Betänkande av Utredningen om ledighetslagstiftningen, Arbetsmarknads- departementet. SOU 1995:62, EG:s arbetstidsdirektiv och dess konsekvenser för det svenska regelsystemet, Delbetänkande av arbetstidskommitté, SOU 1996:145, Arbetstid – längd, förläggning och inflytande, Slut- betänkande av arbetstidskommitté, Arbetsmarknads- departementet. SOU 1999:27, DELTA, Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning, Betänkande av utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning . SOU 2000:7, /2000, . SOU 2001:69, Timsemester – ett diskussionsunderlag, Delbetänk- ande av arbetstids- och semesterregler (Knas), . SOU 2001:91, Arbetstiden – lag eller avtal, , utgiven av arbetstids- och semesterregler (Knas), Skrift nr 1. SOU 2002:5, Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet Mål, ansvar och åtgärder med utgångspunkt från ett övergripande mål för människor i arbete, Slutbetänkande av Utredningen om en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, . SOU 2002:6, Arbetstiden – pengarna eller livet, , utgiven av arbetstids- och semesterregler (Knas), Skrift nr 2. SOU 2002:12, Arbetstiden – kortare arbetstid eller mer ledigt, , utgiven av arbetstids- och semesterregler (Knas), Skrift nr 3. SOU 2002:22, Arbetstiden – internationell jämförelse av arbetstid, , Utgiven av arbetstids- och semesterregler (Knas), Skrift nr 4. SOU 2002:29, Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring, Diskussions- betänkanden av den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005, . SOU 2002:49, Arbetstiden – livets gränser. En skrift om jäm- ställdhets- och hälsoaspekter på arbetstidsförkortning, , utgiven av arbetstids- och semesterregler (Knas), Skrift nr 5. SOU 2002:58, TID – för arbete och ledighet, Delbetänkande av arbetstids och semesterregler (Knas), . SOU 2003:54, Semesterlagen och övriga ledighetslagar – översyn och förenklingar, Slutbetänkande av arbetstids- och semesterregler (Knas), . SOU 2004:26, Arbetstid vid vägtransporter – förslag till lag, Betänkande av Utredningen om vägtransporter och arbetstid, . SOU 2004:44, Kan vi räkna med de äldre?, Bilaga 5 till Långtids- utredningen /03, . SOU 2004:70, Tid och pengar – dela lika?, Bilaga 13 till Långtids- utredningen /03, . SOU 2005:66, Makt att forma samhället och sitt eget liv – jäm- ställdhetspolitiken mot nya mål, Slutbetänkande av Jämställdhets- politiska utredningen, . SOU 2005:73, Reformerad föräldraförsäkring Kärlek Omvårdnad Trygghet, Betänkande av , Social- departementet. Statistik 2005:1, Föräldrapenning – att mäta hälften var, Försäkrings- kassan. (2005), Deltidsföretagare från HELA- projektet 2005:1, Arbetslivsrapport nr 2005:4, . , temablad En arbetsmarknad för alla åldrar (2003), Är ökat inflytande på arbetsplatsen bra för folkhälsan? Kunskapssammanställning, , 2003:24. (2004) Stressmekanismer och sjukskrivning, Den höga sjukfrånvaron – sanning och konsekvens, Hogstedt, C., (red), , 2004:15. Ulander-Wänman, C. (2005), Varslad, uppsagd, återanställd. Företrädesrätt till återanställning enligt 25§ LAS i praktisk tillämpning, IFAU rapport 2005:4. van Oorschot, W. (2003) Flexibelt arbete och åtgärder för att främja flexicurity – trender och erfarenheter från , Arbetsmarknad och arbetsliv 2003:3. (2003), Låsningar och lösningar i svenskt arbetsliv. Slutsatser från en trendanalys, . (2004), Aktivt arbetsliv. Om dagens behov och framtidens möjligheter – en trendanalys, . (2004), Vad har man gjort för att minska deltids- arbetslösheten inom vård och omsorg? – en kartläggning av lokala projekt, Working Paper från 2004:2, Arbets- livsrapport nr 2004:3, . Wallette, M. (2004), Tillfälliga jobb som en ny form av segregering på arbetsmarknaden?, Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg 10, nr 4, . , L., , J., & , M. (2005), Föräldra- ledighet och arbetstid – hur mycket jobbar föräldrar som varit hemma med barn, i . Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, , Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare . Rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid Dir. 2004:156 Beslut vid regeringssammanträde . En utredare ges i uppdrag att föreslå hur en lag om partiell tjänst- ledighet för arbetstagare som önskar gå ned i arbetstid skulle kunna utformas. Vidare skall utredaren analysera konsekvenserna av en sådan lag samt överväga om en rätt till partiell tjänstledighet bör införas. Arbetstidens längd och förläggning har betydelse för kvinnors och mäns möjlighet att planera sin tid och för möjligheten att kombi- nera arbetslivet och livet i övrigt. Inte minst är möjligheten att kunna påverka arbetstiden viktig för människors hälsa och väl- befinnande. har arbetstidens längd och förläggning bety- delse för arbetsgivares möjlighet att organisera och planera verk- samheten. Kvinnor och män bör få ökade möjligheter att välja arbetstid efter egna önskemål. Vissa arbetstagare vill kunna minska sin arbetstid medan andra som arbetar deltid vill kunna öka sin.