sou · GTB372 · 2006-01-01 00:00:00 — – nyckel till nollvisionen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Tryckt av XGS Grafisk service Regeringen beslutade att bemyndiga statsrådet att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda möjligheterna att införa ett krav på alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri i alla nya bilar som är registrerade i . Kravet ska införas så snart det är möjligt, men . Utredaren ska även se över behovet av och möjligheterna att införa sådana system i andra slag av motordrivna fordon. förordnade riksdagsledamoten att vara särskild utredare. Utredningen har antagit namnet (N 2004:16). Som experter i utredningen förordnades : Till utredningen har knutits en referensgrupp bestående av , ; , ; , Dalabuss; , Väg- verket; , ; , ; , , , åkeri- företag; , och , . Till sekreterare förordnades: Kompetens- och resursförstärkning till sekretariatet Rattfylleriet står för bortåt en tredjedelen av dödsolyckor i trafiken. Den tilltagande alkoholanvändningen i samhället för- orsakar ökade alkoholproblem hos befolkningen samt fler ratt- fyllerister på våra vägar. Risken för upptäckt är liten och kommer så att vara även om polisen ges möjlighet till ökade insatser. Rattfylleri är ett brott som upprepas. En rattfyllerist som ertappas av polisen har vanligen många fyllerikörningar bakom sig, utan att upptäckas. Tekniken för att förhindra en alkohol- påverkad att köra bil finns tillgänglig och är tillräckligt beprövad för att nå allmän acceptans. Förslagets övergripande syfte är att helt få bort rattfylleriet. Alkolås i alla bilar kan minska antalet dödade med ungefär 100 personer och samhällets kostnader för trafikolyckor med , vilket bara det motiverar en kostnad för alkolås per bil på /år. Kostnaderna är beräknade på det sätt som görs vid lönsamhetsbedömning av infrastrukturåtgärder. Ett allmänt nyttjande av alkolås skulle bidra kraftfullt till att stärka bilden av att alkohol och trafik inte är förenligt. Det skulle också dramatiskt minska kostnaderna för påverkans- och övervaknings- åtgärder samt en mängd andra kostnader för företagen och sam- hället. Utredningen redovisar förslag på juridiska, tekniska och andra åtgärder, som måste samspela. Några av förslagen är så konkreta att de kan genomföras omgående medan andra behöver diskuteras och analyseras innan konkreta förslag kan läggas. Kraven på funktion, provning och kontroll m.m. måste regleras snabbt. Detta bör göras så att det blir ett första steg mot en EU-harmonisering genom helfordonsgodkännanden. Alkolås bör använd som ett verktyg för en bättre arbetsmiljö och för rehabilitering. De ekonomiska och moraliska motiven för att ställa krav på alkolås bör synliggöras i upphandlingsprocessen, bl.a. för kom- muner och landsting som bär en stor del av kostnaden för trafikolyckor. Nya förmånsbilar bör /08 ha alkolås. De som orsakar trafikskadorna bör bära kostnaderna för dessa via trafikförsäkringen. Den som dömts för rattfylleri bör tvingas att installera alkolås i sina fordon. Målsättning och vägledande värderingar ................................ Alkohol och trafik.................................................................... Överväganden och förslag....................................................... 1.4.1 Åtgärder för ökad acceptans för och användning 1.4.2 Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister .................................................... 1.4.3 Utvecklingen av alkolås bör integreras med den fordonstekniska plattformen för att stärka den svensk fordonsindustrins säkerhetsimage................... 1.4.4 Alkolås på den internationella arenan generellt....... 1.4.5 Strategi på väg mot ett alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper.......................................... 1.4.6 Pågående teknikutveckling är inget argument för att vänta med lagstiftningen......................................... Konsekvensbeskrivning summariskt i delbetänkandet ...... 1.5.1 Allmänt om kostnader och intäkter ............................ 1.5.2 Allmänt om konsekvenser av lagda förslag................. Författningsförändringar – summariskt i delbetänkandet .... Utredningens uppdrag och arbete ................................ Kommittédirektiv – uppdrag................................................... Utredningens avgränsning, arbetsmetodik m.m.................... 2.2.2 Arbetsmetodik – hur utredningen arbetat................... Utredningens fortsatta arbete ................................................. Straffbarhetsgränser trafik och alkohol (se även bilaga 2) ....................................................... Alkoholens påverkan och attityder till alkohol 4.1Olycksrisk alkoholens betydelse för körförmåga och Alkoholkonsumtion och rattfylleri......................................... Rattfylleri och graden av alkoholproblem .............................. Attityder till alkohol och trafik............................................... Rattfylleriets omfattning och konsekvenser.................... Indikatorer på alkohol i trafiken ............................................. Rattfylleriets omfattning skattning...................................... 5.2.1 VTI:s skattning ............................................. 5.2.2 Polisens kontroller: utandningsprov misstanke om och lagförda för rattfylleribrott ............................. 5.2.3 Självrapporterat rattfylleri hur många och vilka Rattfylleriets konsekvenser (se även bilaga 7)........................ 5.3.1 Rattfylleriets konsekvenser bedömt utifrån 5.3.2 Olyckor som har samband med alkohol 5.3.3 EU och rattfylleriets konsekvenser............ 5.3.4 bedömning av verkligt antal dödade, skadade och egendomsskador ...................................... 5.4Terrängmotorfordon (snöskoter, fyrhjulingar m.fl.) och Teknik för alkolås och andra system som förhindrar 6.1Alkolås – traditionell teknik och komponenter (se även bilaga 3) .................................................................................... 6.2 Andra tekniska system som förhindrar rattfylleri ................. 6.2.1 Elektroniskt körkort .................................................... 6.2.2 System för att registrera förekomsten av alkohol 6.2.3 Mätning av alkoholhalt genom huden......................... 6.2.4 Metoder att mäta förarens körförmåga ....................... 6.3Är nuvarande teknik mogen för ett alkolåsobligatorium? Alkolåsprogram för rattfyllerister internationell Genomförda och pågående program ...................................... 7.1.2 och övriga världen............................................ Programmens utformning grad av frivillighet m.m............ Resultat och erfarenheter ........................................................ Försök med villkorlig körkortsåterkallelse efter 8.1.1 Bakgrund – Beslut – Författningsändringar................ Utvärdering och resultat .............................................. Alkolås för kvalitetssäkring av transporter (TQ) .................. 8.2.1 demonstrationsprojekt för alkolås........... 8.2.2 Regeringens uppdrag till olika myndigheter ............... 8.2.3 Krav på alkolås vid offentliga upphandlingar av 8.2.4 Krav på alkolås vid privata företags och organisationers upphandlingar av transporter .......... 8.2.5 Certifiering av transportupphandlare, Q III............. 8.2.6 Alkolås i offentliga och privata organisationers egna och hyrda fordon ............................................... Tekniska krav, provning m.m. (se även bilaga 4) ..................................................... gällande standarder och tekniska krav för alkolås 9.1.1 Definition av alkolås – Cenelec.................................. 9.1.2 Internationella standarder .......................................... 9.1.3 Krav på alkolås för försöket med villkorlig 9.1.4 lastvagnars praktiska funktionskrav ............... 9.2Pågående standardisering av krav på funktion, teknik, 9.3Förbikoppling av alkolås i nödsituation (se även bilaga 3)................................................................................... Alkolås som alkometer .......................................................... Nuvarande hinder för användning av och acceptans Alkolås förknippas med alkoholproblematiker.................... Teknisk standardisering och harmonisering......................... Besvärligt handhavande onödig gångtid ............................ Bristfällig teknik – tillförlitlighet m.m.................................. Medborgarnas acceptans för alkolås ........................... Installationer och marknadspotential för alkolås i Installerade alkolås i .................................................. Marknadspotential vid olika scenarier .................................. Marknadens produkter och pris ............................................ Samhällsekonomi rattfylleri och alkolås.................... Rattfylleriets samhällsekonomiska kostnader ...................... Samhällsekonomisk potential för alkolås ............................. 13.2.1 Samhällets intäkter vid användning av alkolås........ 13.2.2 Samhällets kostnader för alkolås ............................. 13.2.3 Kalkylförutsättningar saknas i allt väsentligt ......... Åtgärder för ökad acceptans för och användning av Författningsregler och standarder för krav på funktion, provning och kontroll m.m. (se även bilaga 4) .................... 14.1.1 Regelverk om krav på funktion och provning m.m. – framgångsfaktor för ökad användning 14.1.2 Tekniska krav på alkolås vid frivilliga krav och 14.1.3 Tekniska krav på alkolås vid obligatorium – 14.1.4 Reglera kraven på funktion, provning och kontroll m.m. .................................................... Alkolås i arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbete .................. 14.2.1 Trafiksäkerhet, arbetsmiljö och rehabilitering ....... 14.2.2 Använd alkolås som ett verktyg för en bättre arbetsmiljö och för rehabilitering ........................... Synliggör de ekonomiska och moraliska motiven för att ställa krav på alkolås vid upphandling................................... 14.4Rikspolisstyrelsens (RPS) bör få krav i regleringsbrevet gällande kvalitet och volym för kontrollen av alkohol i 14.4.1 Strategi för volym och utrustning........................... 14.5 Nya förmånsbilar bör /08 ha alkolås (se även bilaga 6) .................................................................................. 14.5.1 .............................Sammanfattning av gällande rätt 14.6Avskaffa nuvarande regel om trafikskadeersättning till rattfulla förare som själva medverkat till sina skador ....... 14.7Ge försäkringsbolagen tillgång till information om trafikbrott för att bättre kunna differentiera premierna efter skaderisk ................................................... 14.7.1 Tillgång till information från trafikbrotts- Rabatt på försäkringspremien ............................... 14.8Stimulera ett trafiksäkert beteende genom att de som orsakar trafikskadorna får bära kostnaderna (se även 14.9Ge de trafikskadade en organiserad möjlighet ett påverka trafiksystemets framtida utformning – insatser gällande alkohol i trafiken måste koordineras och underordnas en långsiktig strategi......... Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister .............................................. 15.1Körkortshavare med alkoholproblem, men som inte är dömda för rattfylleri, måste genomgå ett alkolåsprogram för att få behålla körkortet ...................... 15.1.1 Bakgrund, syfte och motiv.................................. 15.1.2Hur många personer utan känt rattfylleri- brott kan få alkolås? 15.1.3Kan villkor om alkolås kunna ges vid ansökan om körkortstillstånd?........................... 15.1.4 Finns hinder i nuvarande regelverk? 15.1.5Återkallelse av taxiförarlegitimation på grund av beroende av alkohol............................. 15.1.6Alkolåsprogram för körkort villkorat med alkolås som villkor för fortsatt körkorts- Kostnader och finansiering................................. Förslag om författningsändringar ...................... 15.2Den som dömts för rattfylleri bör tvingas att installera alkolås i sina fordon ........................................... 15.2.1Förutsättningar för att dömas för rattfylleri eller grovt rattfylleri............................................ 15.2.2Motiv för ett krav på att installera alkolås i alla egna fordon ................................................... 15.2.3 Utredningens förslag .......................................... 16 FUD och säkerhetsimage för svensk fordonsindustri .. 173 16.1 Planerad och pågående forskning – Finansiärer ............... 16.1.1 Behov av förbättrad kartläggning och statistik om alkohol i vägtrafiken....................... 16.1.2Uppdrag till – Säker trafik för goda 16.1.4 PFF – Programmet för fordonsforskning......... 16.1.5 Uppdrag till – Trollhättepaketet......... Alkolås för terrängmotorfordon........................ Stiftelsen fond för trafiksäkerhet.......... 16.1.9 Systembolagets råd för alkoholforskning (SRA)................................................................... 16.2Utvecklingen av alkolås bör integreras med den fordonstekniska plattformen för att stärka den svensk Alkolås på den internationella arenan generellt...... 17.1Regeringens arbete med alkolåsfrågan inom EU måste bedrivas systematiskt på alla nivåer................................... 17.2Alkolås bör ge extrapoäng i Euro NCAP:s Alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper val av strategi för fortsatta arbete............. 18.1Regler för harmoniseringen av marknaden för personbilar helfordonsgodkännande m.m. .................... 18.2 Hinder för krav på alkolås i alla nya personbilar .............. 18.3 Strategiskt förhållningssätt ................................................ Källor och litteratur .......................................................... Bilaga 2 Nuvarande regelverk för rattfylleri, körkort och Bilaga 4 Exempel på modeller för författningsreglering av kraven på funktion, provning och kontroll m.m......... Bilaga 5 Indelning av alkolås efter funktion förslag utifrån nu gällande inriktning.................................................... Bilaga 6 Förmånsbeskattning nu gällande regler .................... Bilaga 7 Analys av dödsfall i 1997 2003.............. Bilaga 8 Trafikskadelagen och trafikskadeförsäkringen den hittillsvarande politiska hanteringen ..................... Alcohol use disorders identification test Comité européen de normalisation electro- European conference of ministers of transport European new car assessment programme Forskning, utveckling och demonstration Intelligent vehicle safety systems National highway traffic safety administration Objektiva fynd, lösningar, avsikter (arbetsmetod Swedish traffic accident data acquisition Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Rattfylleri är ett allvarligt trafiksäkerhetsproblem. Det kan dess- utom befaras öka, i synnerhet bland yngre förare. Regeringen har därför i kommittédirektiv 2004:135 beslutat uppdra åt en särskild utredare att utreda möjligheterna att utöka användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. Som särskild utredare har för- ordnats. Internationellt ökar aktiviteten inom området alkolås kraftigt. är i frontlinjen för denna utveckling, och här har regeringen tydligt markerat att vill vara med att internationellt föra frågan framåt. 1.2Målsättning och vägledande värderingar Det överordnade syftet med utredningen är trafiksäkerhet. Alkohol i samband med trafik kan dock inte ses isolerat, utan frågan har också sociala och samhällsekonomiska implikationer. Den berör såväl alkohol-, social- som näringslivspolitiken. Utredningen vidgar därför perspektivet till att se alkolås som ett effektivt verktyg för att minska transportföretagens kostnader, för rehabilitering av rattfyllerister och personer med alkoholproblem som ännu inte ertappats för rattfylleri m.m. Vi tror även att obligatoriskt alkolås skulle vara ett verksamt instrument för att dämpa den ökande alkoholkonsumtionen. är ett föregångsland inom områdena trafiksäkerhet och säkra fordon. Utredningens förslag syftar därför även till att ytter- ligare stärka denna position. Ur ett snävt effektivitetsperspektiv kan strategin för alkolås vara att främst fokusera på personer som ofta eller då och då kör rattonyktra. Utredningen utgår dock från ett allmänt nyttjande av alkolås. Alkolås bör snarare ses som en försäkring mot rattfylleri- olyckor som man är beredd att betala för även om man själv inte kör rattonykter. Ett allmänt nyttjande av alkolås skulle vara ett mycket kraftfullt instrument för att bibehålla och stärka bilden av att alkohol och trafik inte är förenligt. Det skulle också dramatiskt minska kostnaderna för påverkans- och övervaknings- åtgärder samt en mängd andra kostnader för företagen och sam- hället. En allmän användning av alkolås skulle minska antalet trafikdödade med ca 100 personer och minska samhällets kostnader för trafikolyckor med ca . Redan vid så låga koncentrationer av alkohol i blodet som 0,1 pro- mille är trafikolycksrisken förhöjd. Risken ökar sedan progressivt med stigande promillehalt. Mycket grovt kan man bedöma att en rattfull förare i orsakar en dödsolycka i trafiken ungefär 225 gånger oftare än en nykter förare. Rattonyktra förare kör i genomsnitt mindre än medelbilisten. Risken per körd mil är därför ännu högre. Flera studier visar att det finns ett starkt samband mellan totalkonsumtion och rattfylleri. Äldre studier visar att en ökning av totalkonsumtionen medför att rattfylleriet ökar med . mindre studier tyder på en ännu större ökning av antalet skadade vid ökande total alkoholkonsumtion. Förekomsten av alkohol i blodet hos en person vid en polis- kontroll utgör en stark indikation på alkoholproblem även när koncentrationen alkohol i blodet är låg. Av de omkomna person- bilsförare som obducerades och som hade en blodalkohol- koncentration mellan 0,1 till (i genomsnitt) var det som hade leverförändringar. Den genomsnittliga alkoholkoncentrationen i blodet för dem som hade druckit alkohol men inte hade leverförändringar var dock så pass hög som . VTI bedömde i en studie att av alla förare av motorfordon vid slumpvisa kontroller hade en blodalkohol- koncentration över straffbarhetsgränsen (0,34 inkl. polisens toleransmått). Det innebär att det gjordes i genomsnitt ca 14 000 resor med motorfordon där föraren hade över i blodet. Antalet resor med alkoholpåverkade förare kan ha ökat till i genomsnitt ca 20 000 genom ökad trafik och ökad alkoholkonsumtion och med oförändrade förhållanden i övrigt. Antalet rattonyktra förare i trafiken är dock färre än antalet resor med rattonyktra förare. Hur stor andel av förarna som kör rattfulla med i blodet finns inga säkra uppgifter om. En uppskattning kan vara . Polisens kontroller och rapportering är ett ganska trubbigt mått på alkoholförekonsten i trafiken och hur stor andel av trafik- olyckorna som har samband till alkohol. kan man i allmänhet skönja en svag ökning av olika indikatorer, dock lägre än av antalet utandningsprov. Enkäter för åldersgrupper upp mot visar på en mycket hög andel som uppger att de kört efter att ha druckit alkohol eller att de åkt med någon som varit påverkad. Tendensen tycks här vara ökande. Av de personbilsförare som dog 2003 obdu- cerades . Av dessa hade mer än 0,1 pro- mille alkohol i blodet. har andelen successivt ökat. Av de personbilsförare som dödats i trafiken 2002 och som enligt obduktion hade alkohol i blodet (över ) saknade ca 1/3 körkort. Det är värt att notera att alkohol och droger i trafiken och dålig bilbältesanvändning är ett typiskt ungdomsproblem utan även gäller unga vuxna. Problemen med alkohol eller droger i trafiken är ungefär lika stora från 18 till . Det är först efter att man fyllt som problemen minskar med ökande ålder. I åldersgruppen 20 var av dem som omkom i motorfordon alkohol- eller drogpåverkade förare eller passagerare i fordon som körts av påverkad förare. Grovt skattat kan upp emot 150 trafikdödade (ca 30 pro- cent av alla omkomna i trafiken) ha dödats i olyckor med samband med alkohol. I denna skattning har även bortfallet medräknats även om det inte finns några kända analyser av detta. Mycket grovt kan man bedöma att av alla trafikdödade i olyckor som har samband med alkohol, drygt 100 personer , skulle ha räddats om alla bilar haft alkolås. Resterande är kopplade till olyckor med alkoholpåverkade MC- eller mopedförare och cyk- lister och gående som har orsakat olyckan. Det har inte gått att få fram några uppgifter om andelen alkoholpåverkade aktiva trafikanter i olyckor med personskador av olika svårighetsgrad. En allmän bedömning kan utgå från polisens rapportering om förare inblandade i olyckor med svår personskada misstänkta för rattfylleribrott tillsammans med en bedömning av bortfallet och polisens underskattning vid misstanke om alkoholpåverkan. Man kan då lågt förmoda att det kan röra sig om i storleksordningen 1 500 svårt skadade i olyckor som har samband med alkohol i trafiken av alla svårt skadade i trafiken. Denna bedömning stämmer även med uppgifterna från . För lindrigt skadade och egendomsskador finns inga kända svenska uppgifter redovisade om sambandet med alkohol och droger. Danska uppgifter tyder på att andelen för lindrigt skadade är i samma storleksordning som för svårt skadade. Antalet dödade i trafiken förväntas minska starkt främst på grund av allt säkrare bilar, lägre farter i tätortsmiljöer och fler vägar med mitträcke m.m. Hur utvecklingen ser ut och förväntas bli för skadade är mer osäkert. Mycket tyder på att antalet skadade fort- sätter att ligga på ungefär oförändrad nivå eller till och med ökar något. Mycket talar dock för att antalet dödade i olyckor med samband med alkohol i trafiken kommer att ligga på ungefär oförändrad nivå eftersom alkoholkonsumtionen ökar. Detta innebär att man kan förvänta sig att andelen av de trafikdödade där det finns ett sam- band med alkohol successivt riskerar att öka. Svårigheterna att minska antalet skadade kan eventuellt också vara en spegling av eventuellt ökande förekomst av alkohol i trafiken. Vi har i detta delbetänkande valt att redovisa ett brett spektrum av såväl selektiva som generella förslag och åtgärder. Förslagen är beskrivna på varierande detaljeringsnivå beroende på tillgång till material och underlag. Flera av förslagen är juridiskt och tekniskt komplicerade och har här bara beskrivits översiktligt. I slutbetän- kandet kommer förslagen att vara färre och mer genomarbetade, då analysen har fördjupats och synpunkter har kommit in. En för- djupad beskrivning kommer då även att göras av förutsättningar och konsekvenser och behov av författningsförändringar. Några av förslagen är så konkreta att de kan genomföras om- gående medan andra behöver diskuteras och analyseras innan kon- kreta förslag kan läggas. 1.4.1Åtgärder för ökad acceptans för och användning av alkolås 1.4.1.1Reglera kraven på funktion, provning och kontroll m.m. Kraven på funktion, provning och kontroll m.m. måste regleras snabbt. Detta bör göras så att det blir ett första steg mot en EU- harmonisering genom helfordonsgodkännanden. En utvidgning av användningen av alkolås ställer krav på att ansvaret för kraven på funktion, teknik och provning och kontroll tydligare regleras. saknas författningsregler som stödjer en storskalig användning. Kraven skulle bl.a. säkerställa alkolåsens funktion, vilket är av avgörande betydelse för acceptansen.