sou · GTB356d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Tjänstemännen och bostadsbolagen kan till exempel agera i tron att etnisk diskriminering är tillåtet, om syftet är gott. Vi har för många invandrare i detta område men du kan få bo här i stället. Alltför många har inte förstått att detta beteende är olagligt. Dessutom är det ologiskt eftersom man aldrig skulle komma på iden att förklara för en svensk att vi har för många svenskar bosatta i våra hus på , men du kan få en lägen- het i . Ett annat exempel på diskriminering gällde en anmä- lan till DO om en kommun som ansåg sig ha rätt att kräva att alla invandrare skulle visa upp sitt pass när de erhöll sitt socialbidrag. Motsvarande krav ställdes inte på svenskarna. Jag rekommenderar att kommuner och landsting tar på sig ett tydligt antidiskriminerings- och jämlikhetsarbete i förhållande till skolan. Det bör innebära även ett förtydligat arbete med mänskliga rättigheter och demokrati. Som del i den kommunala skolans demokratiansvar borde kommu- ner kunna främja utveckling av särskilda utbildningsinsatser kring lika rättigheter och möjligheter och motverkande av diskrimine- ring. Därutöver borde kommunerna kunna bidra till utbildningsin- satser kring en insyn i de brott mot mänskliga rättigheter som skett i – t.ex. mot samer, romer, funktionshindrade, judiska flyktingar innan , det rasbiologiska arbetet i Sve- rige, lagar som diskriminerade mot kvinnor. Det är viktigt att det utvecklas en förståelse för problemen som finns och har funnits i i stället för att främst fokusera på problemen som finns någon annanstans. Jag rekommenderar att kommuner och landsting tar på sig ett tydligt antidiskrimineringsarbete och jämlikhetsarbete i förhållande till sin roll som lokal regelskapare. Skolorna bör utveckla en samlad ansats mot trakasserier oavsett grund. När arbetet rörande trakasserier p.g.a. kön i skolor genomförs, borde lärdomar dras också i förhållande till trakasserier p.g.a. etni- citet, religion, och andra grunder. Trakasserierna kan ofta bygga flera grunder som inte nödvändigtvis kan isoleras från varandra. Kommuner bör införa antidiskrimineringsvillkor i serveringstillstånd Kommuner är tillsynsmyndigheter i förhållande till serveringstill- stånd för alkohol. Där det är relevant borde kommuner införa ett antidiskrimineringsvillkor som tydliggör för krögaren att han riskerar sitt tillstånd om diskriminering förekommer på hans krog. Kommunerna bör införa antidiskrimineringsvillkor i alla föreningsbidrag En antidiskrimineringsklausul borde kopplas till varje bidrag som går till lokala föreningar m.m. På samma sätt som med hänsyn till offentliga upphandlingar borde den som tar emot till exempel organisations- eller projektbidrag veta att diskriminering kan leda till ett krav på återbetalning. Kommunerna bör införa analyser av diskriminering med hjälp av bland annat situation testing De flesta kommuner har olika slags antidiskrimineringspolicys. Dessa policys borde utvärderas bland annat med hjälp av situation testing (för en beskrivning av metoden se avsnitt 13.2.6). Det är viktigt att kommuner lever upp till sina antidiskrimineringspolicys, både som arbetsgivare och som tjänsteproducent. Kommunerna bör inleda lokala konsultationsprocesser med de berörda i diskrimineringsfrågor, som ett sätt att bidra till empowerment och demokrati The i (kapitel 9) ledde inte endast till förändringar på den nationella nivån i Storbritan- nien, utan också till att lokala politiker uppmärksammade risken att det fanns liknande problem med institutionell rasism på lokalt håll. Detta ledde i sin tur till igångsättning av lokala undersökningar som har bidragit till att fokusera kommunernas arbeten på jämlik- hetsfrågor. I undersökningsarbetet har man hållit hearings med den lokala befolkningen samt genomfört olika åtgärder som kom fram vid dessa. Större kommuner bör sätta igång liknande konsulta- tionsprocesser. Inspiration för lokala processer i kan häm- tas från till exempel , eller i Storbri- tannien (, 1999; , 2001). Ett sätt som lokala politiker kan bidra till en empowermentpro- cess är att i en konsultationsprocess ta upp en översyn av före- ningsbidrag. tydlighet kring bidragen till föreningar är intressant: The general objectives of the grant program are to build a positive race relations climate in , promote respect and value for 's multicultural and multiracial character, and maintain a community infrastructure that addresses racism and ethno-racial inequality. Activities supported under the Program include public education, community development, advocacy, and activities aimed at eliminating hate activity.55 Att huvudpoängen bland annat är stöd till påverkansarbete borde vara av särskilt intresse. I synnerhet om man misstänker att bidragssystemet har lett till försvagade möjligheter för invandrar- organisationer i att bli påverkare i förhållande till politiker och tjänstemän. I är det snarare den roll som uppmuntras. Just detta kan vara en av de viktigare lärdomar som kan finnas. Därutöver är det värd att notera att kräver att: 1.alla organisationer ska inlämna ett åtagande om icke-diskrimi- nering (); 2.organisationer med en årlig budget på mer än 25 000 kanaden- siska dollar ska inlämna dokumentation angående sina policys som berör antirasism, tillgänglighet och jämlikhet/jämställdhet (anti-racism, access and equity policies). 3.organisationer som erhåller enstaka projektbidrag ska i sina ansökningar tydliggöra hur de kommer att leva upp till stadens grundläggande policys. Kommunerna bör stödja lokala antidiskrimineringsbyråer Därutöver bör lokala politiker arbeta med förmedling av stöd till lokala antidiskrimineringsbyråer. Det är just dessa som kan bli framtidens pådrivare i diskrimineringsfrågor. På kort sikt kan det kännas negativt. Det kan innebära mer riktad och effektiv kritik. Men det kan också leda till mer konstruktiva och insiktsfulla fram- tidsförslag och idéer. Agocs C och Jain H. (2004) Systemic Racism in Employment in : Diagnosing Systemic Racism in Organizational Cul- ture,Directions: Research Reviews from the . (2004) From Outlawing Discrimination To Promoting Equality. Presenterades på Conference on Data To Promote Equality. Commission Antidiscrimination Community Programme, , 9 – . (2001) CHALLENGES FOR THE FUTURE: Race Equality in , Report of the , 2001, %20Full%20Report.pdf?MEDIA_%20-%20Full%20Report.pdf (2004) Politisk annonsering eller nätver- kande? (2000) WCAR Think Paper III, Accounting for Racism: Towards the Global Collection of Statistics on Racial Discrimi- nation, (1987) And We Are Not Saved. . och Niessen J. (eds.) (2002) Anti-discrimination Legisla- tion in Member States: . Rapport skriven av under ledning av för (), . (2004) The future of democracy in Europe: Trends, analyses and reforms. y_texts/02__Paper/gp_12.asp#TopOfPage (1997) Chief : A Biography of . (2005) Reserverad demokrati: representation i ett mångetniskt . Diesen, C. (2005) Likhet inför lagen, . (2004) Dnr 353-2004, aktbilaga 20. dom i mål 31/87, mot . dom i mål C-225/98, Kommissionen mot Frank- rike. och rådets direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upp- handling av byggentreprenader, varor och tjänster. och rådets direktiv /17/EG av om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörj- ningsdirektivet). (1998) A on Discrimination in : The Role of Testing, . & , L. (2004) Föreställningar om praktik som åtgärd för invandrares integration och socialisation i arbets- livet, Rapport 2004:5 IFAU – politisk utvärdering (2000) Affirmative Action and Race Relations: Affirmative Action as a Model for Europe. Combating Racial Discrimination: Affirmative Action as a Model for Europe. Appelt E. och Jarosch M. Eds. (2004) Ethnic data as a tool in the fight against discrimination. Paper presented at Commission Antidiscrimination Community Programme, , . Gunnmo, G. (2004) Handlingsplan för mångfaldsarbetet inom poli- sen, Promemoria , , Justitiede- partementet. (2005) Bra början, men bara en början, En utvärderande kommentar om den nationella hand- lingsplanen för de mänskliga rättigheterna. Justitiedepartemen- tet (Ju2004/6673/D), . (2000) Ingen diskriminering med skattemedel! Avtalsklauser mot diskriminering vid offentlig upphandling. (2001) Samråd och dialog I: Rapport från samråd med NGO:er. (2002) Samråd och dialog II: Rapport från samråd med NGO:er och andra aktörer. (2002a) På rätt väg? Slutrapport från den natio- nella utvärderingen av storstadssatsningen. (2002b) Värdering av utländska högskoleutbild- ningar 1991-1998. (2004) Tillämpningen av Situation testing, Rapport från (2004a) Staten som förebild? Om planer, insatser och utfall i 17 myndigheters arbete med etnisk mångfald Jämt och ständigt: Regeringens jämställdhetspolitik och handlingsplan för mandatperioden (Skr 2002/03:140) (1996) The Remedy: Class, Race and Affirmative Action. Kommissionens tolkningsmeddelande KOM (2001) 566 om gemenskapslagstiftning med tillämpning på offentlig upp- handling och om möjligheterna att ta sociala hänsyn vid offentlig upphandling. (2004) Analytical Report on Legislation, Focal Point , , , , . (2003) Executive Summary on the race equality directive: State of play in . 18 October 2003. /fileadmin/pdfs/Reports/Reports_on_Racial_Equal- ity/RacialEqualityReport_Sweden.pdf. (2002) The Great of Democracy: the meaning of race in American Life. BasicCivitas Books, . Mills E. editor. (1995) Report of the Commission on Systemic Racism in the . Queen's Printer for . NOU (2002) Rapport från med exempel på antidiskrimineringsklausuler som kan användas i upphandlingskontrakt. () 2002/0019-28. , C. Förstärk din svenska – riktad kurs till dig som önskar utbilda dig som polis – Ansökan till Rekryteringsdelegationen (opublicerad) Human Rights Commission (OHRC). (2001) An Inter- sectional Approach To Discrimination: Addressing Multiple Grounds in Human Rights Claims. (2001) Närpolisreformen nära haveri, sammanfatt- ning av undersökning. 2001/02:142. Ändringar i lagen om offentlig upphandling, m.m. Regeringens regleringsbrev (2005) för . Regeringens skrivelse 2000/01:59, En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Regeringens skrivelse 2001/02:129, Integrationspolitik för 2000-talet (2005) Från invandrarpolitik till invandrarpolitik, RiR 2005:5 (2002) Discrimination in nightlife: case study for the EUMC. bia (DUMC). SCB (1999) Jämställdhetsplanernas betydelse för jämställdheten (1991) The ethnic tower of Babel: political marginal- ity and beyond i Schierup och , Paradoxes of Multicul- turalism. (2004) Comparative Study on the collection of data to measure the extent and impact of discrimination within the , , , and the Neth- , (Measurement of Discriminations), European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities. Räkna med mångfald! SOU 2001:31 Mera värde för pengarna (2004) Handlingsplaner för etnisk och kulturell mångfald. Ett lämpligt verktyg för att stärka etnisk och kulturell mångfald inom staten? kommuner och landsting. (2005) Dekor eller deltagare. (2000) APPROACHES TO PROMOTE EQUALITY: A COMPENDIUM OF MEASURES, . (2004) Invandrare förbereds för polisens intagningsprov, . tml&articleid=88456 (1998) Task Force on Community Access and Equity: Executive Summary. (1999) Employers and anti-Discrimination Measures in Europe: Good Practice and Bad , Chapter 13 i Migrants, Ethnic Minorities and the Labour Market Integration and Exclusion in Europe. Wrench J. och Modood T. (2000) The effectiveness of employment equality policies in relation to immigrants and ethnic minorities in the UK, 2000, 38, Report commissioned by the International Labour Office, . 14Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser 14.1Ekonomiska konsekvenser och förslag till finansiering Genomförande av några av de framlagda förslagen kommer att på kort sikt innebära ökade utgifter för staten. Andra förslag bör kunna genomföras genom att förtydliga de uppdrag och ansvar som olika aktörer redan har. Att finna medel för dessa åtgärder är framför allt en politisk fråga och en styrningsfråga. På kommer mina förslag att medföra betydande sam- hällsekonomiska vinster. Minskad diskriminering kommer att leda till att fler får en chans att använda hela sin potential och kompe- tens, inte bara på arbetsmarknaden, utan inom alla väsentliga sam- hällsområdena. För individen innebär det även en större framtids- tro. Det är denna tro som lägger grunden för en förändring av strukturer. Dessa faktorer borde innebära ett större en större sam- manhållning i samhället. Minskad ohälsa och minskade välfärds- kostnader är andra viktiga resultat. 14.1.1Införandet av en antidiskrimineringspolitik Många av de förslag som jag tar upp bör kunna genomföras genom ett tydligare politisk ledarskap. Kostnaden ligger inte i pengarna utan i viljan. Kraven på statliga myndigheter bör till stor del kunna hanteras inom ramen för de krav som redan är ställda. Som arbetsgivare ska myndigheter bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsett etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, därtill ska de leva upp till de integrationspolitiska målen samt upprätta mångfaldsplaner. Detta arbete blir tydligare genom kravet på att de ska undersöka struktu- rell diskriminering i sin interna och externa verksamhet. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser åtgärdsplaner som ska upprättas och inlämnas till DO ska ses som en del av det normala kvalitets- och utvecklingsarbete inom myn- digheten. I stället för att orsaka nya utgifter eller merkostnader kan detta ses som en del av ett arbete som innebär att myndigheter mer effektivt lever upp till de redan satta kraven och målen. Den myn- dighet som får ett ökat ansvar och ökade kostnader är DO, dessa kostnader diskuteras under organisationsfrågor, avsnitt 14.1.4. Mitt förslag om ett tilläggsuppdrag om en utredning om sam- hällskostnaden för diskriminering bör kunna finansieras genom budget för utredningar. Frågan är av en övergri- pande karaktär och kan därmed påverka alla politikområden. 14.1.2Empowerment – Förstärkning av det civila samhället Mina förslag om fortsatt förstärkning och utveckling av stödet till organisationer som tagit sig an arbetet mot rasism och diskrimine- ring bör rymmas inom ramen för de anslag som redan finns. Pro- cessen är inte en fråga om ett utökat ekonomiskt stöd utan snarare en fråga om att staten tar tillvara organisationernas kunskaper och erfarenheter i genomförande av bland annat åtgärderna som tas upp i denna utredning. Kostnaderna för den föreslagna arbetsgruppen som ska arbeta fram en planering för en mer långsiktig finansiering bör rymmas i ordinarie anslag. Vidgad representation i statliga utredningar. Kostnaden för detta förslag bör rymmas i den normala kostnaden för utredningar. Sam- tidigt bör ersättningsnivåerna ses över när representanter för de berörda i det civila samhället ska utses. De flesta som deltar i stat- liga utredningar får både sin lön och ett minimalt arvode för sitt deltagande. För den som är frilansare, student, arbetar i den frivil- liga sektorn eller arbetslös kan det vara en annan fråga. Det kan t.ex. behövas en särskild ersättning för tiden som läggs ner, inklu- sive för förberedelsetiden. Den totala kostnadsökningen torde bli marginell och inte påverka det totala anslaget för statens utred- ningar. En fond för utveckling av rättspraxis i . Att ta fram en analys av kostnaden för en sådan fond bör ingå som del i uppdraget till arbetsgruppen som består av representanter från det civila sam- hället inklusive antidiskrimineringsbyråer, och Advokater utan gränser samt tjänstemän från de relevanta enheterna. Det är möjligt att finansiering från flera olika källor Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser borde ingå, inklusive finansiering från den privata sektorn eller från EU. 14.1.3En samlad lag och tillsyn Ansvaret för ett förslag om finansiering och andra frågor ligger hos . De förslag som jag presenterar är mer en fråga om hur lagstiftning och tillsynen bör se ut för att vara så effektiva som möjliga med hänsyn till strukturell diskriminering pga. etnisk och religiös tillhörighet. bör man kunna för- vänta sig större samhällsekonomiska vinster med hänsyn till den minskade diskriminering som förväntas av en samlad lagstiftning och tillsyn. Bland annat tror jag att det nya systemet dels kommer att vara mer effektiv med hänsyn till varje enskild grund, dels att det kommer att finnas tydligare effekter med hänsyn till diskriminering som bygger på flera grunder eller på ett samspel mellan flera grunder (s.k. intersektionalitet). Inrättandet av en strategisk enhet inom DO Det kommer att behövas en bredare kunskap för att driva igenom förändringsprocesser i statliga myndigheter, djupare kunskaper kring upphandling, personalfrågor, åtgärder för motverkande av diskriminering i myndigheternas verksamhet och större insikter i och bevakning av liknande processer i andra länder. En del i arbetet borde vara till nytta även för de andra ombudsmännen. Denna utredning föreslår en mängd åtgärder som innebär krav på ett tydligt utvecklingsarbete hos i synnerhet Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Detta utvecklingsarbete kommer även att gynna den eventuella framtida sammanslagna tillsynsmyndig- heten. Till en början borde en sådan enhet bestå av minst 5 tjänster. Det innebär en rejäl tillförsel av resurser till DO . Det kommer även att behövas en initial engångsinvestering i kompetensutveck- ling. Kostnaden för de nya tjänsterna och utvecklingskostnaden borde finansieras som en nyfinansiering av ett prioriterat område. Regeringen har påpekat att motverkande av strukturell diskrimine- ring är viktigt. Uppdraget innebär till viss del ett utökat och Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser förtydligat uppdrag för DO. Vid en eventuell övergång till en sam- lad myndighet borde en sådan enhet bilda en naturlig del av den nya myndigheten. Inrättande av ett forskningsinstitut med fokus på strukturell diskriminering samt utvecklingen av forskningen på området strukturell diskriminering Den arbetsgrupp som utses bör få i uppdrag att även utveckla denna mer långsiktiga planering för forskningen. Jag räknar med en årlig kostnad för institutet om ca . Dessa kost- nader ska ses som en långsiktig investering som utgör en viktig komplettering till andra åtgärder, dels de som föreslås här, dels andra åtgärder som kan utvecklas som en del av denna kunskaps- uppbyggnad. Åtminstone en väsentlig del av denna investering kan inhämtas från en omprioritering inom den ekonomiska ramen för den forskning som staten redan stödjer. Antidiskrimineringsklausuler i statens offentliga upphandlingar och andra antidiskrimineringskrav som berör offentliga medel Klausulerna bör medföra ökade möjligheter för medborgarna att säkerställa att skattemedel används mest rationellt. Genomförandet av förslaget förväntas inte medföra annat än marginella kostnader för en viss ökad uppföljning av den offentliga upphandlingen. Myndigheter har redan ett tydligt uppdrag att arbeta med mot- verkande av diskriminering. Mitt förslag innebär att alla statliga myndigheter inför klausuler mot diskriminering i upphandlingarna, i enlighet med den föreslagna förordningen. Arbetet med klausulen bör ingå inom ramen för den ordinarie budgeten för varje myndig- het. Samma sak bör gälla för förslagen om en antidiskriminerings- klausul i alla bidrag som förmedlas till föreningslivet samt utveck- ling och införandet av en antidiskrimineringspolicy för statens banktillgångar. Detta arbete kan medföra utökade arbetsuppgifter för de olika ombudsmännen i och med att de förväntas ställa upp med rådgivning. Omfattningen beräknas till en årsarbetskraft för Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Detta innebär ett utökat årligt anslag på per ombudsman. Inte heller bör utvecklingen av användbar och utvecklingsbar etnisk statistik leda till annat än marginella kostnader. Till största delen är det som behövs nya analyser av redan befintlig material. Både SCB, och DO har redan arbetat med denna typ av statistiska insamlingar. Dessutom bör det leda till att myndigheter- nas proaktiva antidiskrimineringsarbete främjas. Åtgärder för DO och andra myndigheter Utveckling av situation testing som bevismetod Arbetet med situation testing som bevismetod hos DO kan med- föra en stor ökning i kostnader med hänsyn till till exempel test- personer som anlitas. Denna förväntade kostnadsökningen bör innebära ett utökat anslag. Kritiska analyser av rekryteringsprocesser Denna typ av analyser ingår redan i DO:s befintliga uppdrag. Mitt förslag medför vissa utökade kostnader som jag menar ryms inom DO:s ordinarie budget samt ingår i det utökade anslag som tillförs DO pga. den strategiska enheten på DO (avsnitt 14.1.4.1). I den mån DO bidrar till att tillämpa dessa kunskaper hos andra myndig- heter, bör dessa kostnader bäras av dessa myndigheter. Kostnaden för utvecklingsarbetet bör beräknas till ca en tjänst under . I detta bör ingå framtagning av en rapport med en omvärldsanalys av de olika typer av uppförandekoder som berör diskriminering som finns i andra länder samt ett principförslag som är anpassad till svenska förhållandena. Därefter bör en konsulta- tionsprocess genomföras i synnerhet med arbetsmarknadens parter Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser och andra delar av det civila samhället. Kostnaden bör täckas av det utökade anslaget som förmedlas i enlighet med den ovannämnda strategiska enheten (se 14.1.4). Åtgärder som berör strukturell diskriminering och polisen De förslag till åtgärder hos polismyndigheterna som berör struktu- rell diskriminering, förutom de s.k. tillitsundersökningarna, bör vara kostnader som inryms i polismyndighetens ordinarie utveck- lings- och effektiviseringsarbete. Angående tillitsundersökningar har staten redan bekostat olika undersökningar om medborgarnas förtroende för olika myndigheter. Med tanke på att en stark indi- kation som kommit fram är den bristande tilliten som utomeuro- peiska invandrare verkar ha för rättsväsendet och polisen, borde en given följd vara utveckling av tydligare tillitsanalyser. Ytterligare och fördjupade undersökningar bör finansieras genom tydligt rik- tade medel för regelbundna fördjupningar. De flesta av de föreslagna åtgärderna bör inte medföra andra kost- nader än dem som redan är planerade. Till exempel torde borttag- ning av osakligt motiverade åtskillnader i lagarna inte orsaka utökade kostnader. Att samma fri- och rättigheter ska gälla för svenska och utländska medborgare borde inte heller innebära nämnvärt utökade kostnader. Full rösträtt för alla permanenta bosatta i kommer nog att kosta en del, men det närmare beloppet borde kunna uträknas i det framtida utredningsarbetet. Den konsultativa processen med de berörda angående delaktighet och demokrati i avsnittet bör finansieras med ett stöd på minst 1 500 000. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Utvecklingen av särskilda kurser på universitet och högskola som berör diskriminering bör ingå i anslaget för den ordinarie verksam- heten. Genomgången av stereotyper i undervisningsmaterial är ett område som bör prioritera genom ett ökat anslag till . Uppdraget om en undersökning om elevers kunskap om brott mot de mänskliga rättigheterna bör ingå som en del av regerings- kansliets arbete med mänskliga rättigheter. En arbetsgrupp bör utses för att mer noggrant ta fram ett underlag som beskriver kun- skaperna som ska undersökas, formen för undersökningen samt finansieringen. Kostnaden för arbetsgruppen bör ingå i regerings- kansliets ordinarie budget. Frågan är av stor relevans för det övriga långsiktiga arbetet med strukturell diskriminering. Den påföljande informationssatsningen om brott mot de mänskliga rättigheterna i bör anpassas till den kunskapen som kommer fram i under- sökningen. Skolor utan rasism.