sou · GTB345d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Av 3 kap. 10 § första stycket KKF framgår att förarprov skall avläggas inför den som har förordnat att förrätta förarprov. Av andra stycket framgår att som förarprövare kan förordna även personer som är verksamma inom Försvarsmakten, gymnasieskola, komvux eller fristående gymnasie- skola och att verket i de fallen skall samråda med Försvarsmakten Utbildning, förarprov och tillsyn I tredje stycket anges att om finner att den som förordnats att förrätta förarprov kan anses vara lämplig som förarprövare, får verket återkalla för- ordnandet. Av 3 kap. 12 § KKF framgår vad förarprovet skall avse och i 13 § samma kapitel anges att förarprov i gymnasieskola, komvux eller fristående skola med motsvarande utbildning får avläggas som delprov under utbildningens gång. I föreskrifter (VVFS 2001:52) om förordnande att förrätta förarprov, meddelade med stöd av 8 kap. 6 § KKF, finns föreskrifter om förordnande enligt 3 kap. 10 § KKF att som förarprövare förrätta förarprov vid gymnasieskola, fristående gymnasieskola och komvux samt vid Försvarsmakten och Väg- verket. I 2 kap. 5 § I VVFS 2001:52 anges vad som krävs för att få förrätta förarprov inom . För att få förordnande som förar- prövare för kunskapsprov och körprov krävs följande. Behörighet för högskolestudier, anställning vid med uppgift att förrätta förarprov, innehav av ett giltigt körkort under sammanlagt med de behörigheter som förarprövningen avser, genomgången grundutbildning för förarprövare före ansökningen eller att man har haft förordnande som förarprövare och då för sökt behörighet såväl förrättat förarprov som fullgjort fortbildning enligt 3 kap. Den som förordnas skall också med hänsyn till sina personliga förhållanden anses lämplig som förarprövare. Av 2 kap. 6 § i föreskrifterna framgår att för ett förordnande att enbart förrätta kunskapsprov krävs det inte behörighet för högskolestudier, körkortsinnehav med de behörigheter som prövningen avser eller genomgången grundutbildning för förarprövare. Förordnandet kan begränsas till att gälla viss eller vissa behörigheter eller till att gälla enbart kunskapsprov eller enbart körprov (2 kap. 7 § i föreskrifterna). I 4 kap. 1 § anges att ett förordnande som förarprövare är ogiltigt om, för förrättare inom , kraven på anställning eller körkortsinnehav inte är uppfyllda. Av 4 kap. 2 § framgår att förordnandet får återkallas, om finner att, för förrättare inom , kravet i 3 kap. 5 § sjätte punkten inte är uppfyllt, Utbildning, förarprov och tillsyn kravet på att personen med hänsyn till sina personliga förhållanden kan anses lämplig som förarprövare. Den som har fått förordnande att förrätta förarprov vid gymnasieskola, fristående gymnasieskola eller komvux, vilket bl.a. innebär krav på en genomgången grundutbildning för förarprövare, får också konstruera kunskapsprov, vilket kan avläggas som delprov under utbildningens gång. Bestämmelsen i 2 kap. 2 § i VVFS 2001:52 bör observeras. Där framgår det att förordnandet endast gäller verksamhet vid skola eller skolor där läraren är anställd. Den som har ett sådant förordnande kan alltså inte använda sig av det och anordna förarprov vid sidan av sin anställning. Krav på genomgången grundutbildning för förarprövare gäller för förarprövare inom Försvarsmakten, jfr 2 kap. 3 § femte punkten i VVFS 2001:52. Av 4 § i dessa föreskrifter framgår att förordnandet att förrätta förarprov inom Försvarsmakten gäller endast förar- prövning av tillsvidareanställda och aspiranter inom Försvars- makten, värnpliktiga, hemvärnets personal samt medlemmar i frivilliga försvarsorganisationer. 11.16.2Vägverkets föreskrifter (1998:51) om förarprov, gemensamma bestämmelser har i föreskrifter (1998:51) om förarprov, gemensamma bestämmelser utfärdat olika regler kring själva provsituationen. Omständigheter som utgör hinder mot att få genomföra kunskapsprovet finns, bl.a. att sökandes identitet inte kan fastställas, se punkten 5.1 i föreskrifterna. Vidare finns bestäm- melser kring hur man skall förfara för att få avlägga ett kunskapsprov muntligt i stället för skriftligt; jfr i punkten 7.2 i föreskrifterna, varav framgår att ansökan om muntligt prov krävs före beställningen av tid för provet. Utbildning, förarprov och tillsyn 11.16.3Överväganden och ställningstaganden angående förrättande av prov Vi har genom kontakter med undersökt möjligheterna att i dagens provsystem förordna andra än anställda inom (samt anställda inom skolväsendet och Försvarsmakten). Anledningen till att vi undersökt detta alternativ är att det har framförts önskemål från bl.a. representanter för SNOFED om att få fortsätta att anordna eller i alla fall få förrätta kunskapsproven. Det främsta argument som de har fört fram till stöd för sitt önskemål är att elevernas tillgänglighet till en provlokal skulle öka och att flexibiliteten vad gäller möjligheterna att avlägga prov på t.ex. också skulle öka om andra än kunde förrätta prov. Så som dagens tekniska system för prov är utformat är det en mycket begränsad krets av anställda hos som har tillgång till de provfrågor som används. Proven genomförs via direkt- uppkoppling till datasystem. Det går inte att begränsa tillgången till datasystemen så att endast den del som behövs för provförfarandet blir tillgänglig. De höga krav på säkerhet och sekretess som råder samt de tekniska systemens nuvarande utformning innebär, som vi har uppfattat det, att det är olämpligt att, under rådande omständigheter, tillåta förordnande av andra än de kategorier som kan förordnas i dagens system. Det skall noteras att det inte finns några nationella kursplaner inom gymnasieskolan, fristående gymnasieskola eller komvux som innehåller fordonsutbildningar för mopeder, snöskotrar eller terränghjulingar. I den utsträckning det ingår sådana utbildningar inom Försvarsmakten gäller möjligheten att förrätta kunskapsprov enbart sådana elever som har genomgått aktuell utbildning inom Försvarsmakten och inga andra elever. Vi har mot denna bakgrund kommit fram till att inte föreslå någon utvidgning av bestämmelserna som rör vem som skall kunna förordnas att förrätta kunskapsprov. är det enligt vår mening dock troligt att den tekniska utvecklingen gör det möjligt att, med bibehållna säkerhets- och sekretesskrav, mjuka upp reglerna kring provförfarandet avseende vem som skall kunna förordnas att förrätta prov. Utbildning, förarprov och tillsyn 11.17Konsekvenser för nuvarande anordnare av kunskapsprov anordnar olika aktörer kunskapsprov efter tillstånd från . För snöskoterklubbarna, som själva kan anordna kunskapsprov för terrängskoter i t.ex. klubbhuset, skulle en överförflyttning av anordnandet av kunskapsprov till troligtvis uppfattas negativt. Utbildning av skoterförare och anordnande av kunskapsprov är enligt uppgifter från snöskoter- organisationerna viktiga arbetsuppgifter för snöskoterklubbarna. Verksamheten bygger på ett lokalt och ideellt engagemang. Våra förslag innebär att utbildningsverksamheten generellt blir mer omfattande än den är , både innehållsmässigt med övningskörning i trafik m.m. och genom andra krav, såsom funktionen utbildningsansvarig. Snöskoterorganisationernas nu- varande insatser på utbildningsområdet visar att det just i fråga om utbildning finns mycket erfarenhet och idéer hos dessa organisationer att ta vara på i ett framtida utbildningssystem. Mot denna bakgrund och med beaktande av att utvärderingen av dagens system för anordnande av kunskapsprov visar brister, finner vi det naturligt att organisationerna satsar ytterligare inom utbildningens område och att skall vara ansvarigt för kunskapsproven . Den erfarenhet och den kunskap som snöskoter- klubbarna och även terränghjulingutbildarna har på fordonsområdet bör alltså främst tas till vara inom utbildningsverksamheten. har, såsom framgått av det föregående, erfarenheter av och resurser för att anordna olika slags prov. I dagens system med enskilda anordnare av kunskapsprov måste verket ofta ta kontakt med dem som ansöker om att få anordna kunskapsprov för att t.ex. diskutera hur frågorna bör ställas m.m. Det är bättre att ta till vara den kompetens som redan finns hos på detta område än att delegera anordnandet till andra som inte har samma möjligheter att upprätthålla den kvalitet för verksamheten som har. De ekonomiska konsekvenserna för , bl.a. för att ta fram en frågebank för de nya proven, bedöms innebära ett merarbete med vissa merkostnader i inledningsskedet. Utbildning, förarprov och tillsyn verksamheten finansieras genom avgifter. De ekonomiska konse- kvenserna av förslaget bör därför inte bli alltför stora. 11.19Alternativ till att anordnar förarproven Vi har diskuterat olika alternativ för provens anordnande i ett framtida system såväl inom utredningen internt som tillsammans med representanter för och för SNOFED och SVEMO. Gemensamt för de båda organisationernas inställning i frågan om vem som skall anordna förarprov är att de befarar att om skulle ha ansvar för anordnandet av förarproven och dessa bara skulle kunna avläggas på de orter där det finns förarprovskontor eller på mottagningsorterna för prov, skulle en försämring i tillgängligheten uppstå för eleverna. Det skulle kunna leda till att färre personer genomförde provet för snöskoter och en ökning av olovlig körning. Problem kring flexibiliteten och eventuella väntetider för att få genomföra prov har också påtalats. Organisationerna vill kunna följa upp och kontrollera kvaliteten hos sina utbildare och se hur deras elever klarar av examinationen, vilket kräver ett uppföljningsbart system. Att eleverna får möjlighet att köra direkt efter godkänt prov är dock en viktig aspekt för båda organisationerna. Dessutom har SNOFED påtalat ett behov av att kunna kontrollera att inte samma person både utbildar och examinerar en elev. Man har också uppmärksammat att vissa utbildare är dubbelregistrerade för examination, vilket innebär att de examinerar både i organisationens regi och i egen regi och därigenom till viss del drar nytta av organisationens material och prov m.m. på ett otillbörligt sätt. Vi menar att ett system med som huvudman för provverksamheten kommer att tillgodose de önskemål och synpunkter som ligger i den framförda kritiken. Mot bakgrund av enkät och övriga diskussioner går vi dock översiktligt igenom några alternativ till vårt förslag om anordnande av förarprov. Utbildning, förarprov och tillsyn anordnar kunskapsprov för mopedförare Det första alternativet är att anordnar förarprov bara för mopedförarna och att nuvarande bestämmelser för överlämnande till annan att anordna prov behålls vad gäller prov för snöskoter och terränghjuling. Motiv för detta finns i enkät, som otvetydigt visar att examination för mopeder behöver ges en annan utformning, samt i EG-direktivet om körkort, som omfattar våra mopeder klass I och där det sägs att en ansvarig myndighet skall finnas för provet. För terrängskotrarnas del (snöskotrar och terränghjulingar) skulle det nuvarande systemet, med vissa förtydliganden, kunna behållas med stöd i enkätens resultat. Detta alternativ har främst den nackdelen att enhetligheten i förfarandet inte kommer till stånd, med de följder som det skulle föra med sig för effektiviteten. De nuvarande problemen skulle alltså kvarstå beträffande provförfarandet på terrängskotersidan, dvs. olikartade prov, problem med att särskilja utbildare och examinator, inga garantier mot fusk vid genomförandet av provet och ingen möjlighet att köra fordonet direkt efter avlagt prov. uppföljningsmöjligheter av utbildningar och prov skulle också försvåras. Ett annat alternativ är att nuvarande regler om överlämnande av anordnandet av förarprov behålls och förtydligas och att tillhandahåller ett centralt konstruerat prov som kan förrättas av andra än anställda på andra platser än på och mottagningsorter. Detta kan ske t.ex. med hjälp av Internet. Detta alternativ lider i än högre grad än det föregående av de nackdelar som har beskrivits ovan. 11.20Målsättning för provverksamheten – slutsatser Följande mål finner vi att examinationsverksamheten i vårt föreslagna system skall uppfylla. Kunskapsproven skall vara enhetliga. Utbildning, förarprov och tillsyn Möjligheter till fusk skall minimeras. Servicenivån för eleverna beträffande möjligheterna att avlägga kunskapsprov skall vara i stort sett lika god som . Eleverna skall kunna få behörighet att köra direkt efter godkänt prov. Jävssituationer (utbildare – examinator) skall undvikas Kostnaderna skall hållas på en rimlig nivå. Systemet skall medföra att uppföljningar och utvärderingar av utbildningsverksamhetens kvalitet kan ske hos . Olika lösningar kan leda till att ovanstående mål uppnås. Samtliga kriterier kan enligt vår uppfattning uppfyllas om är huvudman för anordnandet av förarproven. 12Bestämmelser om behörigheterna och behörighetshandlingarna Fyra delvis nya behörigheter föreslås, se avsnitt 7. Som bärare av behörigheterna föreslås i konsekvens härmed fyra behörighets- handlingar, nämligen nuvarande körkort som kompletteras med AM-behörighet för moped klass I, förarbevis för moped klass II och förarbevis för snöskoter samt förarbevis för terränghjuling. I detta avsnitt går vi igenom ytterligare bestämmelser som skall gälla för behörigheterna och behörighetshandlingarna. Här behandlas också frågan om behörigheten att få köra terrängskoter med stöd av ett körkort eller ett traktorkort utfärdat före skall återfås efter det att en ny behörighetshandling har utfärdats efter en återkallelse, vilket är en fråga som vi enligt utrednings- direktiven (dir. 2003:105) särskilt skall överväga. 12.2Körkort enligt EG:s gemenskapsmodell m.m. De nationella körkortens utseende och innehåll styrs av reglerna i det nuvarande körkortsdirektivet (rådets direktiv /439/EEG om körkort).1 Direktivet trädde i kraft i medlemsstaterna och innebär dels att de nya nationella körkorten skall utformas i överensstämmelse med en gemenskapsmall, dels att alla körkort utfärdade i EES-länderna som är giltiga och i omlopp skall erkännas ömsesidigt av medlemsstaterna. Det nya körkortsdirektiv som är under utarbetande kommer att ersätta det gamla direktivet. Ett körkort med AM-behörighet förmodas, till följd av det nya körkortsdirektivet, bli en harmoniserad körkortskategori för moped klass I, vilket innebär att den som förvärvar behörighet för moped klass I kommer att få ett körkort med beteckningen AM. När direktivet har trätt i kraft finns det, såvitt vi har sett av 1 EGT L 237, 24.8.1991, s. 1. Bestämmelser om behörigheterna och behörighetshandlingarna tillgängliga handlingar, inget som hindrar att inför regler om AM-behörigheten så snart det praktiskt kan ske därefter. Det finns däremot i direktivet tidsfrister som anger när direktivet senast måste ha införts i nationell lagstiftning. Vi förordar och räknar med att inför reglerna om AM-behörighet så snart direktivet är antaget och ett införande är praktiskt möjligt. Mot bakgrund av hur arbetet med direktivet har fortskridit och med beaktande av det förberedelsearbete som behövs, framstår det som realistiskt att utgå från att nya svenska regler om AM-behörighet kan träda i kraft /2008. I bilaga 1 till det nu gällande körkortsdirektivet finns bestämmelser för körkort enligt gemenskapsmodellen. Enligt denna mall för ett körkorts utseende skall under punkt 9 i körkortet anges de kate- gorier som innehavaren har rätt att köra. Det framgår av bilagan punkt 2 d 9 att nationella kategorier skall tryckas med annat typsnitt än de harmoniserade kategorierna. Även i förslaget till nytt körkortsdirektiv finns motsvarande bestämmelser. Många länder anger på sina körkort med en bokstav förarbehörigheter för ickeharmoniserade nationella kategorier. Som exempel kan nämnas och . 12.3AM-behörighetens utformning och giltighet Förslag: Ett körkort med AM-behörighet skall omfattas av de bestämmelser som gäller för körkort enligt KKL och KKF. Det innebär bl.a. att körkortet skall förnyas , att det skall vara försett med foto och att det skall medföras vid färd. Ett körkort med AM-behörighet kommer att omfattas av de krav på utformning m.m. som ställs i det nya körkortsdirektivet. I föreskrifter (VVFS 2003:69) om körkorts utformning och innehåll anges närmare vad ett körkort skall innehålla. Svenska körkort överensstämmer med gemenskapsmallen för körkort Bestämmelser om behörigheterna och behörighetshandlingarna inom EU och EES enligt det nu gällande direktivet. Dessutom är det svenska körkortet godkänt som legitimationshandling i . Till följd av att bestämmelserna om körkort kommer att omfatta AM-behörigheten kommer följande att gälla. Ett körkort gäller från och med den dag då det utfärdas (se 3 kap. 11 § KKL). I vissa situationer, vilka räknas upp i 3 kap. 13 §, gäller inte ett körkort och det kan också bli ogiltigt om körkortshavaren begär det. Ogiltigheten kan begränsas till att avse viss behörighet. Ett körkort skall förnyas efter det att det har utfärdats eller senast förnyats och detsamma gäller om det har förstörts, kommit bort eller om någon uppgift i det har ändrats (3 kap. 14 § KKL). Den som kör ett körkortspliktigt fordon skall ha med sig körkortet vid färd eller ett bevis om att körkort har utfärdats, jfr 2 kap. 14 § KKL, tillsammans med en handling som styrker förarens identitet, 3 kap. 15 § KKL. Bestämmelser om ansökan om utfärdande och förnyelse av körkort samt föreläggande i samband härmed finns i 3 kap. 14–16 och 18–19 §§ KKF. Det finns i 9 kap. KKL vissa ansvarsbestämmelser kopplade till kraven i 3 kap. KKL; bl.a. i 9 kap. 2 § (9 kap. 1 § enligt vårt förslag) där det sägs att den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 3 kap. 15 § (kravet på att ha med ett körkort vid färd) döms till penningböter. Till penningböter döms också den som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte överlämnar ogiltigt körkort till läns- styrelsen, se 9 kap. 3 § (9 kap. 2 § i vårt förslag). Av ovanstående bestämmelser återfinns en i FFB, nämligen bestämmelsen i 4 § FFB som innebär att ett förarbevis gäller från och med den dag då det utfärdas. I 5 § FFB sägs att ett förarbevis innehålla uppgifter om innehavarens fullständiga namn och person- nummer eller samordningsnummer. I övrigt saknas bestämmelser om förnyelse och om krav på att ha med sig förarbeviset vid färd. Förslag: Förarbevis för moped klass II, snöskoter och terräng- hjuling skall vara fullplastkort. De skall innehålla uppgifter om innehavarens fullständiga namn, personnummer eller samordnings- nummer samt meddelade villkor, som har betydelse för rätten att köra det aktuella fordonsslaget. De skall också vara försedda med ett välliknande foto av innehavaren och med dennes namnteckning. får närmare bestämma hur förarbevisen skall utformas. Bestämmelser om behörigheterna och behörighetshandlingarna Nationella kategorier på körkortet? Förarbehörigheterna för moped klass II, snöskoter och terräng- hjuling omfattas inte av några gemenskapsregler och blir därför s.k. nationella behörigheter, liksom traktorkortet. Vi har undersökt möjligheterna att ange dessa nationella kate- gorier på körkortet för en person som har körkort och förvärvar ett förarbevis. Ur den enskildes synvinkel och av enkelhetsskäl skulle detta medföra fördelar. Alla behörigheter skulle framgå av en och samma handling, vilket skulle underlätta både den praktiska användningen av korten och myndigheternas hantering vid åter- kallelser och förnyelser av dem. Vid kontakter med , har framkommit följande. Den svenska körkortsmodellen uppfyller det nuvarande körkorts- direktivets krav i alla avseenden. Några nationella kategorier anges inte på körkortet . Traktorkortet, vilket är en nationell behörighetshandling, är en handling som utfärdas av i pappersform och som inte behöver medföras vid färd. Att införa nationella kategorier för t.ex. snöskoter och terränghjuling (moped klass II skulle inte bli aktuell, eftersom den som förvärvar ett körkort får behörighet att köra en moped klass II) skulle i detta sammanhang ses som ett avsteg från idén om det harmoniserade körkortet, även om sådana kategorier lagligt sett är möjliga att införa. Dessutom skulle inrättandet av nationella kategorier skapa platsbrist på körkortet. En ytterligare aspekt att beakta är att även om nationella kategorier kan anges på ett körkort måste en annan behörighetshandling finnas för dem som aldrig kommer att förvärva något körkort. Att ange behörigheten för snöskoter och terräng- hjuling på två olika sätt framstår som mindre lämpligt och skulle antagligen leda till administrativa svårigheter. Mot bakgrund av det ovan sagda finner vi att, som nationella kategorier angivna på körkortet har vissa fördelar, de praktiska skälen talar emot att införa en sådan ordning. För det fall problemen kan undanröjas skulle frågan på nytt kunna bli aktuell. Bestämmelser om behörigheterna och behörighetshandlingarna Vi har i vårt arbete blivit uppmärksammade på att det förhållandet att ett förarbevis varken är försett med foto eller behöver medföras vid färd innebär nackdelar för bl.a. polisens trafik- övervakningsarbete. Till följd härav och med beaktande av de förändringar som vi föreslår för behörigheterna i form av lämplig- hetskrav och ingripandemöjligheter står det klart att även ett förarbevis skall omfattas av flera av de bestämmelser som gäller för körkort. Krav på bl.a. foto av innehavaren, personuppgifter samt namnteckning är därför motiverade. Det skall noteras att bl.a. kravet på foto och namnteckning beträffande körkort regleras i föreskrifter (VVFS 2003:68) om körkorts utformning och innehåll. Ett traktorkorts innehåll regleras uteslutande i KKF och det gäller inte krav på foto eller namnteckning för ett traktorkort. De ytterligare bestämmelser om ett förarbevis innehåll som behövs skall bestämmas av genom föreskrifter. De tre olika förarbevisen skall ha en enhetlig utformning men vara lätta att skilja åt, t.ex. genom olika färger eller symboler som genom föreskrifter närmare får fastställa. Vi har funnit att utformningen av taxiförarlegitimationen t.ex. skulle kunna vara en förebild för utformningen av förarbevisen. En taxiförar- legitimation skall enligt bilagan till föreskrifter (VVFS 1998:88) om taxiförarlegitimation bl.a. innehålla innehavarens fullständiga namn, vara försedd med ett välliknande foto av inne- havaren, innehålla uppgifter om giltighetstid samt namnteckning av innehavaren. Förarbevisen föreslås inte fungera som identitets- handlingar, vilket innebär att de ytterligare krav som ställs för sådana handlingar, bl.a. avseende fotots kvalitet, inte behöver vara uppfyllda för förarbevisen. Eftersom de inte skall vara identitetshandlingar behöver de inte, till skillnad från vad som gäller för körkort, skickas i rekommenderat brev. Detta förenklar hanteringen och innebär lägre kostnader för . Bestämmelser om behörigheterna och behörighetshandlingarna 12.5Vissa bestämmelser enligt KKL som skall gälla för förarbevisen Förslag: Ett förarbevis skall i huvudsak omfattas av samma bestämmelser som ett körkort i fråga om giltighet. Det skall förnyas och det skall medföras vid färd. På grund av att förarbevisen enligt vårt förslag får betydande likheter med körkort vad gäller kraven för att erhålla behörigheterna och ingripandemöjligheter m.m. finner vi det lämpligt att förarbevisen skall omfattas av följande bestämmelser i , vilka inte gäller för förarbevisen . Ett förarbevis skall inte gälla om det inte har förnyats efter föreläggande, det är återkallat eller omhändertaget enligt 5 kap. eller det har ersatts med ett annat förarbevis (se 3 kap. 13 § första stycket 1–3). Ett förarbevis skall förklaras ogiltigt om innehavaren begär det (3 kap. 13 § andra stycket). Förnyelse av förarbevis för snöskoter och terränghjuling? Kravet på förnyelse av körkort regleras i 3 kap. 14 § KKL och ett förnyelsekrav är enligt det nu gällande körkortsdirektivet ett led i förfalskningsskyddet. Vi har funnit det naturligt att även de nya förarbevisen för snöskoter och terränghjuling skall omfattas av förnyelsekrav.