sou · GTB331 · 2006-01-01 00:00:00 — Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning Utredningen om utbildningsvetenskaplig forskning SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för och Genom beslut tillkallade chefen för departementet en särskild utredare med uppdrag att utvärdera hur stöd till utbildningsvetenskaplig forskning påverkat det utbildningsvetenskapliga forskningsområdet samt utreda om systemet för forskningsfinansiering av utbildnings- vetenskap bör ändras och, för de fall ändringar krävs, lämna förslag till den ordning som bör gälla. Till särskild utredare förordnades rektorn vid . Tekn anställdes som sekreterare i utredningen , 2004. Till sitt förfogande har utredningen haft en expertgrupp knuten till sig. Expertgruppen har bestått av , , , , , och , , , , Myndigheten för skolutveckling, , Broängsskolan (kom- mun), , och , och , . Regeringen beslutade att senarelägga tid- punkten för redovisningen av uppdraget från till . Härmed överlämnas utredningens betänkande: Stödet till utbild- ningsvetenskaplig forskning. Uppdraget är med detta avslutat Arbetssätt och underlag........................................................... Vetenskap om eller för utbildning en historisk Utbildningsvetenskapliga kommitténs verksamhet ......... Kännetecken på huvudsökande............................................... Ämnes- och yrkesdidaktiska inriktningar .............................. Projektens inriktning och uppläggning .................................. 5.6Relation till tidigare forskning och internationell Forskarskolor och forskarutbildning...................................... Nätverk och samverkan ........................................................... Finansiering av utbildningsvetenskap – en översikt......... Andra finansiärer av utbildningsvetenskap............................. En internationell utblick.............................................. Övervägande och förslag.............................................. Motiven till ställningstagandet ................................................ Intervjuer/Samtal ......................................................... kommittén 2001 2005.................................................. Deltagarlista seminarium fredagen den 18 Med utgångspunkt i regeringens ursprungliga målsättningar med tillskapandet av den , att höja den vetenskapliga kvaliteten på den utbildningsvetenskapliga forskningen så att den av egen kraft kan hävda sig gentemot annan forskning, kan konstateras att kommitténs hittillsvarande verk- samhetstid – 2001 – är alltför kort för att avgöra om någon sådan kvalitetsförbättring skett. Att bygga upp ett nytt forskningsområde med de höga ambitioner regeringen angett krä- ver en betydligt än har haft till sitt förfogande. Mot denna bakgrund finns alltså inte underlag för att föreslå en avveckling av den Utbildningsveten- skapliga kommittén och låta den integreras inom Vetenskapsrå- dets eller annan finansiärs struktur. 1.Att Utbildningsvetenskapliga kommittén under ska fortleva som ett eget ansvarsområde inom Vetenskaps- rådet. 2.Att Utbildningsvetenskapliga kommittén skall fortsatt utveckla inriktningen mot forskning och forskar- utbildning som bedrivs i anslutning till lärarutbildning och som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. 3.Att Utbildningsvetenskapliga kommittén skall inrättas som ett fjärde ämnesråd ämnesrådet för utbildnings- vetenskap. 4.Att den för ämnesråden generella instruktionen (SFS 2000:1199 § 12) då skall gälla även för ämnesrådet för utbild- ningsvetenskap. 5.Att kravet på medfinansiering från högskolorna undan- röjes. Det grundläggande skälet till att inte fullfölja regeringens ursprungliga intention är i grunden desamma som en gång föranledde att inrättades, dvs. att utbildningsvetenskap svarar mot ett omfattande och alltmer centralt forskningsområde i det moderna kunskapssamhället. följer härvidlag en internationell trend att i ökad utsträckning beforska lärandets villkor inom formella och informella system. Den form som valts för detta i ett särskilt medelsfördelande organ synes framsynt. De samhällsförändringar vi sett äga rum har gett upphov till en rad olika beteckningar som tjänstesamhälle, kunskapssamhälle, informationssamhälle och postindustriellt samhälle. Vad dessa begrepp står för är ofta vagt, men klart är att vi går från central normering och standardisering mot ett samhälle präglat av flexibilitet och anpassningsförmåga. I denna utveckling spelar kunskap och lärande en central roll. Frågor gällande lärande i skolan, vuxenutbildning och lärande i arbetslivet blir i perspektiv av ovanstående centrala och betydelse- fulla områden i behov av en vital forskning. För det är genom en vital forskning inom det utbildningsvetenskapliga fältet som vi, för att använda ord, sharpens thinking, directs attention to important issues, clarifies problems, encourages debate and ex- change of views, and thus deepens understanding, prevents ossi- fication of thinking, promotes flexibility and adaption to changing demands.1 Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare för att utvärdera hur stöd till utbildningsvetenskaplig forskning påverkat det utbildningsvetenskapliga forskningsområdet samt utreda om systemet för forskningsfinansiering av utbildnings- vetenskap bör ändras och, för de fall ändringar krävs, lämna förslag till den nya ordning som bör gälla (Utbildningsvetenskaplig forsk- ning, Direktiv 2004:48, se bilaga). Utredaren skall i första hand besvara följande specifika frågor2: 1Nisbet, (1974), s. 8. 2004:48, s. 5-6. Om systemet för forskningsfinansiering inom utbildningsvetenskap är ändamålsenligt. Utvärdera vilken effekt av forskarutbildning och forskning som bedrivs inom ramen för forskarskolor haft på utvecklingen av den utbildningsvetenskapliga forskningen. Utvärdera hur finansiering från påverkat det utbildningsvetenskapliga forskningsområdet avseende fördel- ningen av forskningsmedel med fokus på praxisnära forskning i jämförelse med pedagogisk forskning och forskning med anknytning till det övriga arbetslivet och i detta även belysa hur kommuners och skolsektorns forskningsbehov har tillgodo- setts. Studera utfallet av de av regeringen inrättade forskarskolorna med anknytning till utbildningsvetenskap. Studera i vilken utsträckning högskolorna ökat sina eko- nomiska resurser inom området utbildningsvetenskap. Studera i vilken omfattning regionala utvecklingscentra varit involverade i projekt finansierade av . Belysa om samordningsvinster kan uppnås genom omfördel- ning av uppgifter mellan olika aktörer i högskolepedagogiska frågor. Kärnan i utredningsuppdraget berör frågan om den utbildnings- vetenskapliga forskningen nått ett stadium där den av egen kraft kan hävda sig emot annan forskning. Den fråga som utredningen har att hantera är om den utbildningsvetenskapliga kommitténs stöd kan upphöra och utbildningsvetenskap kan integreras inom eller annan finansiärs verksamhet. Har den tid den utbildningsvetenskapliga kommittén varit verksam varit till- räcklig för att bygga upp en stark forskning inom området – en forskning som inte behöver kommitténs stöd? Det finns enligt utredarens uppfattning inte något enkelt sam- band mellan de beskrivande/analyserande delarna i uppdraget och frågan om det nuvarande systemet för forskningsfinansiering är ändamålsenligt. I princip kan utfallet av den utbildningsveten- skapliga kommitténs verksamhet (positivt som negativt) leda till olika typer av resonemang att kommittén t.ex. skall förändras, byta huvudman, lämnas som den är eller rent av avskaffas. syvende og sidst handlar det om vilken roll vi vill att den utbild- ningsvetenskapliga forskningen skall spela i svensk högre utbild- ning och forskning. Underlaget för utvärderingen har utgjorts av intervjuer/samtal med företrädare för , forskare inom det utbildningsvetenskapliga fältet, företrädare för lärosäten med lärarutbildningar samt avnämare. Genom mer eller mindre formella kontakter har vi även fått möjlighet att diskutera och rådgöra med organisationer och enskilda personer och finansiärer. Underlaget för utvärderingen har även utgjorts av en analys av de skriftliga sammanställningar som finns i form propositioner, offentliga utredningar m.m. samt skrifter och skrivelser från (se bilaga: Underlags- material). Utvärderingen har även tagit del av annan relevant litte- ratur som berört området utbildningsvetenskap (se bilaga: Övrig litteratur). Utvärderingen söker där det är möjligt att ge kvantitativa svar. I första hand handlar det emellertid om kvalitativa slutsatser om erfarenheterna av Utbildningsvetenskapliga kommitténs satsningar, och i vilken utsträckning de syften som angetts med kommittén har uppnåtts. I diskussionen om den kunskapsbaserade ekonomin inom EU, har frågan ställts varför vissa medlemsländer lyckats bättre än andra med att producera volym och kvalitet i den högre forskningen och utbildningen. För att få perspektiv på den satsning som gjorts i Sve- rige har jämförelser gjorts med andra . Vi är i detta sammanhang sålunda inte ute efter att finna strategier, metoder och instrument som är allmängiltiga och möjliga att reproducera.3 Utredningen har även företagit en studieresa till inne- hållande studiebesök vid , Undervisnings- ministeriet och . 3 I sitt arbete Utbildningsvetenskap och utbildningsvetenskaplig forskning – några europeiska nedslag (2004) påpekar : The huge variation in conditions and arrangements for educational research and its relation to teacher education can be seen as a reminder of the complexity of the field and a warning against easy conclusions about the possibility to take ideas, procedures, practices etc. from one context and plant them in other. anordnade utredningen ett semi- narium/hearing angående den utbildningsvetenskapliga kommit- téns arbete. Närvarande var representanter från universitet och högskolor. Tekn har inom ramen för utredningen genomfört två uppdrag, vilka använts som underlag för vissa avsnitt i rapporten. Två utredningar har särskilt utnyttjats vad gäller redovisningen av den Utbildningsvetenskapliga kommitténs arbete med forsk- ningsfinansiering: Aasen, , , och , (2005) Utnningsvitenskap som forskningsområde. En studie av støtte til utdanningsvitenskaplig forskning (NIFU/STEP) och , och , (2005) Utbild- ningsvetenskapliga kommittén – en ny aktör i forskningslandskapet , Kommittéservice, har assisterat utred- ningen. 2Utbildningsvetenskapliga kommittén det dubbla uppdraget När lärarutbildningskommittén lade fram sitt betänkande Att lära och leda (SOU 1999:63) konstaterade man att lärarutbildningen hade en svag vetenskaplig bas1. Trots att frågan om lärarutbildning- ens forskningsanknytning varit aktuell alltsedan 1946 års Skol- kommission, hade forskningen inte ännu funnit sin organisatoriska och finansiella form. Inte ens när lärarutbildningen inordna- des i högskolesystemet, hade någon ytterligare förstärkning av dess forskningsbas skett. I betänkandet föreslog man därför en förstärkning av lärarutbildningens vetenskapliga bas.2 Kommit- tén föreslog även inrättandet av utbildningsvetenskap som ett nytt vetenskapsområde samt inrättandet av ett nytt forskningsråd för ändamålet3. I den proposition som förelades En förnyad lärar- utbildning (prop. 1999/2000:135)4 avvisades tanken på ett eget vetenskapsområde. Istället gjorde regeringen bedömningen att en särskild kommitté för utbildningsvetenskap skulle inrättas inom , vars uppgift skulle vara att främja utvecklingen av utbildningsvetenskaplig forskning och forskarutbildning i nära anslutning till lärarutbildningen och med direkt relevans för lärar- nas yrkesutövning5. I propositionen kom begreppet utbildnings- vetenskap att stå för den breda forskning och forskarutbildning som bedrivs i nära anslutning till lärarutbildning och svarar mot 1Att lära och leda - en lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63), s. 258. 2Ibid., s. 263 3Ibid., s. 255-277 4Propositionen behandlades av (bet. 2000/0:UbU6). Förslaget att inrätta ett nytt vetenskapsområde avstyrktes av , , , , och . Högskolorna var övervägande positiva bland de som yttrat sig i frågan. Forskningsråden liksom avvisade förslaget. såg positivt på förslaget. Lärarförbunden liksom TCO var positiva till ett nytt vetenskapsområde. LO och SULF avvisade förslaget. De kommuner som kommenterat frågan ställde sig positiva till ett nytt vetenskapsområde. 5Ibid, s. 42 - det dubbla uppdraget behov i lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksam- heten.6 betonas att de medel som ställdes till kommit- téns förfogande tilldelas sådan forskning och forskarutbildning som bedöms ha hög vetenskaplig kvalitet och bedrivs i utbildnings- vetenskapliga nätverk.7 Kommitténs arbete skulle vara av temporär natur under en uppbyggnadsfas. En utvärdering skulle ske , och när forskningen blivit tillräcklig stark skulle kommittén avvecklas och utbildningsvetenskap integreras inom Vetenskaps- rådets8 eller annan finansiärs verksamhet9. I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3)10 fram- hölls även där att forskning kring lärande, kunskapsbildning och kunskapsförmedling var förhållandevis svagt utvecklad i . Området hade, enligt regeringen, en alldeles för liten omfattning för att kunna tillgodose de ökande behov av kunskaper om utbild- ning och lärande som skola, lärarutbildning och samhället i övrigt hade. Det paradoxala hade inträffat, att trots att lärarutbildningen införlivats i det akademiska samfundet genom högskole- reform, hade dess forskningsbas försvagats.11 Det var därför ange- läget att stärka forskningsbasen för lärarutbildningen, men också, som regeringen uttryckte det, att öka kunskaperna om utbildning och lärande i vid mening.12 I Forskning och förnyelse (Prop. 2000/01:3) sägs även att sats- ningen på utbildningsvetenskap skall gälla såväl befintlig forskning av hög kvalitet och med stor utvecklingspotential, som utveck- lingen av nya relevanta forskningsområden13. Regeringen ansåg att det var angeläget att stärka och bredda den vetenskapliga basen för lärarutbildningen, men också att öka kunskaperna om utbildning och lärande i en vidare mening14. Återigen understryks att det gäller att få fram forskning av högsta vetenskapliga kvalitet: Den 6Ibid., s. 39 7Ibid., s. 42 8I propositionen Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering 1999/2000:81) föreslog regeringen en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansiering. Enligt propositionen skulle tre nya forskningsråd och en ny myndighet för finansiering av forskning och utvecklingsarbete inrättas. Ett av de nya forskningsråden var . avsåg man att inrätta tre ämnesråd med ansvar för humaniorasamhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap. När det gällde forskningsfrågor inom det utbildningsvetenskapliga området avsåg regeringen återkomma i en kommande proposition. 9En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2 000:135), s. 42. 10Propositionen behandlades av (bet. 2000/01:UbU3). 11Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), s. 70. 12Ibid, s. 110. - det dubbla uppdraget utbildningsvetenskapliga kommittén bör inom de ekonomiska ramar som statsmakterna kommer att ange, bereda ansökningar och besluta om medelsfördelning till forskning och forskarutbildning som i nationell konkurrens bedöms ha hög vetenskaplig kvalitet och som bedrivs i nätverk.15 Precis som i propositionen Forskning och förnyelse hade orga- nisationskommittén för Ny myndighetsstruktur för forsknings- finansiering (2000) understrukit ett brett uppdrag för den utbild- ningsvetenskapliga kommittén: Men det är inte enbart förändring- arna inom skolan och den högre utbildningen som ställer frågor om lärande och utbildning. Lärande i en bred mening är en central uppgift inom de flesta yrkesområden, vare sig det gäller produk- tion, tjänster och förvaltning i privat eller offentlig regi. Lärande organisationer är en förutsättning för samhällets förnyelse och gradvisa utveckling, och samhället har blivit allt mer beroende av kunskap och kunskapsutveckling i vid bemärkelse. Forskning om lärande i denna grundläggande mening svarar därför mot behov av djupare förståelse av problemen inte bara i skola och högskole- system utan också i företag, organisationer och naturligtvis för individer i utbildning på alla nivåer och i alla åldrar.16 Med de båda propositionerna En förnyad lärarutbildning och Forskning och förnyelse hade sålunda ett dubbelt uppdrag byggts in i den utbildningsvetenskapliga kommittén: att stärka och bredda den vetenskapliga basen för lärarutbildningen, men också att öka kun- skaperna om utbildning och lärande i en vidare mening.17 I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) föreslogs i linje med de beskrivna propositionerna att särskilda medel för utbildningsvetenskaplig forskning skulle avsättas. beslöt i enlighet med förslaget (bet. 2000/01: FiU10, rskr. 2000/01:130). I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) påpekades även att de finansierade projekten i större utsträckning skulle utgöra en del av lärosätenas strategier för utveckling av under- visning och lärande. Enligt regeringens förslag skulle den utbildningsvetenskapliga kommitténs mandat gälla . 16Forskningsfinansiering i samverkan. Budgetförslag, inriktning och organisation av de nya myndigheterna för forskningsfinansiering (2000), Delrapport från hade organisationskommittén för Ny myndighetsstruktur för forskningsfinansiering, s. 17-18. 17Avgränsningen av den Utbildningsvetenskapliga kommitténs verksamhetsområde har långt ifrån varit konfliktfri, se t.ex. Kallos, (2002). - det dubbla uppdraget tionen 2003 blev mandatet förlängt till 2005. tillsatte en arbetsgrupp för att forma underlag för den utbildningsvetenskapliga kommitténs arbete.19 I en promemoria problematiserar arbetsgruppen intentio- nerna bakom satsningen på utbildningsvetenskap via Vetenskaps- rådet: Förstärkning och breddning förefaller således vara två ledord i de normerade texterna för den utbildningsvetenskapliga kommit- téns arbete.20 Vidare framhålls: Det problematiska med proposi- tionernas definition av begreppet utbildningsvetenskap är att den i högre grad anger denna vetenskaps arena än dess innehåll och objekt.21 Längre fram i texten skriver arbetsgruppen: Den relativa snävhet som angivandet av arenan markerar ska kompletteras av den bredd som texterna förespråkar vad gäller synen på lärande och kunskapsprocesser. Lärarutbildningarnas arena och behoven inom dessa utbildningar, samt den direkta relevansen för lärarnas yrkes- utövning, kan därför inte innebära en låsning av forskningsobjektet till det institutionella lärandet. Istället måste det breda samhälls- perspektivet, med alla ickeinstitutionella lärande- och påverkans- processer, exempelvis inom den så kallade fritidsektorn, ges ökat utrymme. Men även det institutionella lärandet som forsknings- objekt bör vidgas till att gälla exempelvis lärande inom högre ut- bildning, vuxenutbildning samt arbets- och yrkeslivet.22 Med detta markerar arbetsgruppen att inget enskilt ämne eller enskild veten- skaplig disciplin bör ha hegemoni när det gäller den utbildnings- vetenskapliga forskningens inriktning. I sitt förslag till inriktning på kommitténs arbete lyfter arbets- gruppen fram tre punkter: Ett centralt område inom det utbild- ningsvetenskapliga fältet är det didaktiska. Lärandet och kunskaps- processer inom olika ämnen och kunskapsområden bör därför utgöra ett viktigt inslag. Ett annat område som genom sin relativt korta historia också förtjänar uppmärksamhet är utbildningsledar- 18I En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) uttrycker man det hela på följande vis (s. 42): Utbildningsvetenskap rymmer en stor utvecklingspotential och bör med ett tydligt stöd kunna bli ett starkt forskningsområde. Den utbildningsvetenskapliga kommittén bör därför vara temporär under en uppbyggnadsfas. bör utvecklingen inom utbildningsvetenskap utvärderas. När forskningen blivit så stark att den av egen kraft kan hävda sig gentemot annan forskning bör kommittén avvecklas och utbildningsvetenskap integreras inom eller annan forskningsfinansiärs struktur. 19I gruppen ingick professorerna , rektorn och rektorn, tillika ordföranden, . 20Arbetsgruppens PM , s. 2. 21Ibid., s.2. 22Ibid., s. 2-3. - det dubbla uppdraget skap, sett både ur ett institutionellt skolperspektiv och ur ett bre- dare samhällsperspektiv. Det bör ligga i nära anslutning till arenan lärarutbildning men utökas med kunskapsinflöde från alla relevanta discipliner. En viktig insats för kommittén bör vara att både stärka den forskning av god kvalitet som finns inom, eller i nära anslutning till, lärarutbildningarna , framförallt delar av den pedagogiska forskningen, och uppmuntra nyansatser inom aktuella eller ännu inte etablerade områden.23 När det gäller organisationen av arbetet och sammansättningen av föreslog arbetsgruppen att kommittén skulle bestå av 11 ledamöter, varav sju forskare och fyra övriga. Det var viktigt att kommittén, liksom ämnesråden, fick en kollegial bas. De fyra övriga ledamöterna, varav en ordförande, skulle, i likhet med huvudsekreteraren utses direkt av Vetenskaps- rådet. Lärosätena föreslogs nominera kandidater som vetenskapliga företrädare i kommittén. Bland forskarna borde det enligt arbets- gruppen finnas företrädare för samtliga vetenskapsområden samt det konstnärliga området.24 Lärosätena uppmanades även att tillse att föreslagna ledamöter verkar i nära anslutning till lärarutbild- ningen och har vetenskapliga meriter inom densamma.25 Vidare föreslog arbetsgruppen att ordföranden skulle vara allmänt för- faren inom området, ha erfarenheter från ett bredare samhälls- perspektiv samt åtnjuta brett förtroende.26 De övriga tre leda- möterna skulle enligt förslaget representera relevansperspektivet (företrädare för den pedagogiska yrkesverksamheten och det skol- politiska området) och Skolverket.27 Efter beredning inom förändrades inriktningen på en punkt. beslutade att de övriga ledamöterna skulle utses efter förslag från Fas, Formas och Vinnova.28 fick alltså inte någon företrädare i , vilket arbetsgruppen hade föreslagit.29 Bakgrunden till detta var, som det beskrivs i en rapport från utbildningsutskott, diskussioner som förts dels i 23Ibid., s.3. 24Ibid., s.4. 25Ibid., s.4. 26Ibid., s.4. 27Ibid., s.4. 28Fas (för arbetsliv och socialvetenskap); Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande); (Verket för innovationssystem). inom , s. 4. - det dubbla uppdraget organisationskommittén, dels i det nyvalda . Där ansåg man enligt generaldirektören att utbildningsvetenskap borde ses i ett bredare perspektiv än bara skolans och lärarutbildningens. är ett forskningsråd för grundforskning, inte sektorsforskning, framhåller han. Företrädarna för Fas, Formas och i organisationskommittén visade stort intresse för det nya området utbildningsvetenskap.30 fastställde instruktionen för Utbild- ningsvetenskapliga kommittén 2001. Av denna framgick att kom- mittén ska fördela medel till forskning och forskarutbildning som bedrivs i anslutning till lärarutbildning och som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten, utvärdera utbildningsvetenskaplig forskning och forskarutbild- ning som helt eller delvis har skett med medel från Vetenskaps- rådet, följa utvecklingen av svensk och internationell forskning inom det utbildningsvetenskapliga området samt ansvara för sam- verkan mellan forskningsfinansiärer inom och utanför Veten- skapsrådet, lämna underlag till för upprättande av budget- underlag, årsredovisning och annat liknande underlag, och