sou · GTB336 · 2006-01-01 00:00:00 — På väg mot ... En hållbar landsbygdsutveckling SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade i direktiv 2004:871 att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utarbeta förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för hållbar landsbygdsutveckling. Strategin ska utgå från målet om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden inbegripet de areella näringarnas roll och utveck- lingsförutsättningar. Kommittén har antagit namnet (Jo 2004:05). Kommittén ska redovisa sina överväganden och förslag vad gäller den långsiktiga strategin för landsbygdsutveckling i ett slutbetänkande . ska kommittén lämna delbetänkande med förslag till övergripande strategisk inriktning för nästa Landsbygdsprogram för perioden –2013. Föreliggande dokument avser delbetänkandet. Kommitténs idé är, att med ett öppet och utåtriktat arbetssätt och genom dialog och samråd, involvera företrädare för myndig- heter, näringsliv, organisationer och övriga intresserade att med- verka till skapandet av en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Medborgarperspektivet ska råda i kommitténs arbete. Behovet av en bred och djup kunskap om landsbygdens förutsättningar behöver speglas i alla samhälls- nivåer. 1 Direktiv i bilaga 1. Kommittén ska anlägga helhetssyn och bredda basen för till- skapandet av framgångsstrategier för landsbygdsutveckling. Kommittén är medveten om det starka nationella intresset för landsbygdsutveckling och att det inbegriper ett intresse av att skapa goda förutsättningar för utveckling på den lokala, kom- munala och regionala nivån. , kommunalråd, förordnades till ordförande i kommittén och till ledamöter i kommittén förordnades riksdagsledamot , riksdags- ledamot , riksdagsledamot , riksdagsledamot , riksdagsledamot , riksdagsledamot , riksdagsledamot och lantmästare . Följande är förordnade som experter i kommittén; departe- mentsrådet , , departements- sekreterare , Miljö- och samhällsbyggnadsdepar- tementet, departementssekreterare , Utbild- nings- och , ämnesrådet , , kanslichef , direktör , , utredare , LO, utredare , kommuner och landsting, avdelningschef , SJV, EU-expert , Företagarna, handläggare , LRF, forskare , Småkom, forskarassistent , SLU samt handläggare , . Sekretariatet består av huvudsekreterare , sekreterare , sekreterare och assi- stent . Kommittén vill avslutningsvis rikta ett stort tack till alla enga- gerade människor som delat med sig av sina rika erfarenheter kring vad som är viktiga strategiska frågor för landsbygdens utveckling. Dessa tankar, som framfördes vid våra regionala rådslag, kommer att vara betydelsefulla för kommitténs fortsatta arbete mot målet en långsiktig strategi för den nationella politiken för hållbar landsbygdsutveckling. uppdrag enligt direktiv............................................................. 1.2Landsbygdskommitténs tolkning av sitt samlade Övergripande strategisk inriktning ................................ 2.1Landsbygdsprogrammets roll för den övergripande 2.2Landsbygdsprogrammets koppling till den regionala utvecklingspolitiken och andra politikområden .................... 2.3 Landsbygdsprogrammets roll för jordbrukspolitiken ........... 2.4Landsbygdsprogrammets roll för landsbygdens miljö, miljöpåverkan och landskapsbild ............................................ Landsbygdsprogrammet kopplat till företagande, demokrati och delaktighet ........................................... 3.1Landsbygdsprogrammets roll för företagande på 3.2Landsbygdsprogrammets betydelse för demokrati och Mål och principer för de olika prioriteringsområdena ...... Organisation av Landsbygdsprogrammet........................ Utvärdering och uppföljning......................................... Sammanställning av bakgrundsmaterial .......................... BNI: Bruttonationalinkomst (BNI) är bruttonationalprodukten (BNP) justerat för faktorinkomster (löne-, kapital- och företagarinkomster) till/från utlandet. CAP: "the Common Agricultural Policy", den gemensamma jordbrukspolitiken som gällt för alla medlemsländer. LAG: Lokala Aktionsgrupper LEADER: "Liaison Entre Actions de Developpement de Léconomie Rurale" med betydelsen Länkar mellan åtgärder för utveckling av landsbygdens ekonomi. MTR: , i.e Halvtidsöversyn av jordbrukspolitiken RTP: Regionala tillväxtprogram RUP: Regionala Utvecklingsprogram Kollektiv nyttighet: En nyttighet har ett värde för någon och kollektiviteten skapas i att alla kan tillgodogöra sig denna utan att nyttigheten minskar i värde. Utökad konsumtion medför inte höjd kostnad. Modulering: Direktstöden inom jordbrukspolitiken minskas successivt och pengarna förs över till stöd för landsbygdsutveckling. Fördraget: Fördraget om upprättandet av den Insatsområde I & II (nuvarande Miljö- och landsbygdsprogram): Insatsområde I avser åtgärder syftande till förbättrad miljö, insatsområde II relaterar till socioekonomiska aspekter. Prioriteringsområde 1–3 (i förslag till nytt landsbygdsprogram): I det Europeiska förslag som presenterats angående ny landsbygdsförordning definieras åtgärderna samlade under följande tre prioriteringsområden som kan jämföras med nuvarande periods insatsområde I och II; att genom stöd för omstrukturering stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft, att genom stöd för markanvändningsplanering förbättra miljön på landsbygden, samt att höja livskvaliteten på landsbygden och att uppmuntra en diversifiering av ekonomin. Delbetänkande från (Dir. Jo 04:05) med förslag till övergripande strategisk inriktning för Landsbygdspro- grammet1 2007–2013. 1.1Beskrivning av samlade uppdrag enligt direktiv Regeringen beslutade i direktiv Jo 2004:872 att tillsätta en parlamentarisk kommitté (, Jo 2004:05) med uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella politiken för hållbar landsbygdsutveckling. Strategin ska utgå från målet om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden inbegripet de areella näringarnas roll och utvecklingsförutsättningar. Behovet av en utredning motiveras bl.a. av de förändringar som har genomförts i politiken för jordbruk, skog och fiske, där behovet av landsbygdsinsatser på ett mer påtagligt sätt uppmärksammats. 1.2Landsbygdskommitténs tolkning av sitt samlade uppdrag har utarbetat en arbetsplan enligt nedan. Kommitténs idé är, att med ett öppet och utåtriktat arbetssätt och genom dialog och samråd, involvera företrädare för myndig- heter, näringsliv, organisationer och övriga intresserade att med- 1 Kommittén använder genomgående benämningen Landsbygdsprogrammet för det kommande programmet 2007-2013. Vanliga benämningar för det nuvarande programmet 2000-2006 är Miljö – och Landsbygdsprogrammet eller LBU. 2 Direktiv i bilaga 1. verka till skapandet av en långsiktig strategi för den nationella poli- tiken för landsbygdsutveckling. Medborgarperspektivet ska råda i kommitténs arbete. Behovet av en bred och djup kunskap om landsbygdens förutsättningar behöver speglas i alla samhällsnivåer. Kommittén ska anlägga helhetssyn och bredda basen för tillska- pandet av framgångsstrategier för landsbygdsutveckling. Kommit- tén är medveten om det starka nationella intresset för landsbygds- utveckling och att det inbegriper ett intresse av att skapa goda för- utsättningar för utveckling på den lokala, kommunala och regionala nivån. De horisontella målområden som kommittén har att arbeta med och som följaktligen ska genomsyra varje del av strategin är: Ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling och etiskt försvarbart naturresursbruk. Kvinnors, mäns och ungdomars lika villkor. Förutsättningar för en god integration. Förutsättningar för demokrati och ledarskap. Genomlysning av landsbygdens komplexitet. De strategiområden som kommittén fastslagit är: Näringsliv och entreprenörskap på landsbygden. Demokrati, ansvar och helhetssyn. Landskapet, naturen och den kulturella miljön. Kommersiell och offentlig service. Föreliggande dokument avser delbetänkandet med förslag till över- gripande strategisk inriktning för nästa Landsbygdsprogram för perioden –2013. Förslaget är kortfattat och eftersom förslagsrutor finns under respektive kapitel, kan dessa också anses utgöra sammanfattning av ställningstagande. Delbetänkandet avges i en tidig fas i kommitténs arbete. Det finns öppna frågeställningar och det saknas uppgifter om de eko- nomiska ramarna för programperioden –2013. Med detta som bakgrund överlämnar sitt delbetänkande. Kommittén har i sitt arbete mött en stor förväntan på tydliga mål och långsiktig strategi för landsbygdsutveckling. Till detta återkommer kommittén i sitt slutbetänkande. I föreliggande del- betänkande ges förslag till övergripande strategier för det nya Landsbygdsprogrammet 2007–2013. Utvecklingen på landsbyg- den formas framför allt av goda generella förutsättningar för de som bor och verkar där. Kommittén återkommer till helheten i sitt slutbetänkande. Utöver de mål, som finns för olika politikområden, behövs det en samlad politik med mål för landsbygdens strategiska utveck- ling. Landsbygdsprogrammet kan betraktas som ett av flera vik- tiga instrument, som behövs för att främja utvecklingen. Över- gripande strategier såsom den nationella hållbarhetsstrategin (HUT) och Lissabon- och Göteborgsstrategierna betonar håll- barhets-, tillväxt- och konkurrensperspektiven. Det kommande Landsbygdsprogrammet bör ta fasta på lands- bygdens särskilda förutsättningar. Landsbygden ska uppfattas som integrerad med omgivande tätorter och städer och med goda regionala, nationella och globala förbindelser. En allt intensivare samverkan mellan stad och land kan för- stärka landsbygdens möjligheter att bevara sin särart. Flödet av människor och resurser ger inte bara städerna näring, utan bidrar också till att upprätthålla landsbygdens status. För det krävs en långsiktig och framsynt handlingsplan. I samarbetet mellan stat och kommun, mellan kooperativa, privata och ideella krafter, måste de inblandade parterna vara eniga om det övergripande arbetet, att bidra till landsbygdens utveckling på dess egna vill- kor. Allt fler kommer sannolikt att vilja och välja att bo på lands- bygden och framförallt på den tätortsnära landsbygden. Några av dem finner ny sysselsättning på platsen medan andra pendlar. Detta i kombination med den fortsatta rationaliseringen av jord- brukssektorn kommer troligtvis att innebära att jordbruket inte längre kommer att stå för en lika stor del av arbetstillfällena på landsbygden. utgör jordbruket en viktig grund för många olika verksamheter på landsbygden och för landskapet. Därför måste det vara ett mål att skapa villkor som gör att också fortsättningsvis kan ha ett konkurrenskraftigt jordbruk. 2.1Landsbygdsprogrammets roll för den övergripande landsbygdspolitiken Landsbygdsprogrammet är främst en del av den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP,1 och är därför i stor utsträckning rik- tad mot de areella näringarna. Till det nya programmet förs dock delar av sammanhållningspolitiken2 med inriktning mot lands- bygdsutveckling. För svensk del är det de insatser som orga- niseras under Leader+ och mål 13, som omfattas av förändring- arna. bedöms som sannolikt att Landsbygdsprogram- met blir den anvisade huvudkanalen för landsbygdsutveckling, vad gäller EU-insatser. Det nya Landsbygdsprogrammet riktas mot en bredare målgrupp än det Miljö- och landsbygdsprogram som tillämpas. Detta blir framför allt tydligt i de delar av EU- kommissionens föreslag, som syftar till en diversifierad eko- nomi och god livskvalitet på landsbygden. 1CAP, står för EU: s gemensamma jordbrukspolitik. 2Mer om förhållandet mellan sammanhållningspolitiken och jordbrukspolitiken finns i bilaga 2. 3Mål 1 och . Landsbygdsprogrammet är således ett av de stödprogram som finns för att genomföra åtgärder, som främjar utvecklingen på landsbygden. Inom den regionala utvecklingspolitiken finns t.ex. projektstöd, landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. Landsbygdsprogrammets roll är inte att stödja en utveckling som endast är till gagn för dem som bor och verkar på landsbyg- den. Den ska vara till nytta för hela samhället genom att främja alla de värden som en levande landsbygd representerar. För att Landsbygdsprogrammet ska kunna medverka i lands- bygdens utveckling och strukturomvandling krävs att samtliga samhällsnivåer arbetar med visioner, mål och strategier. Väl för- ankrade och långsiktiga processer, som leder till tydliga priorite- ringar, är förutsättningar för ett lyckosamt genomförande. förslag till ny rådsförordning med stöd för landsbygdsutveckling från den nya Europiska jordbruksfon- den syftar till att förbättra och främja utvecklingen inom tre pri- oriteringsområden: jord- och skogsbrukets konkurrenskraft, miljön och landskapet genom ersättningar för skötselåtgär- der, livskvaliteten på landsbygden och diversifieringen av dess ekonomiska verksamhet. Det nya Landsbygdsprogrammet bör ha följande målsättningar: Programmet ska medverka till att uppfylla landsbygdsdimen- sionen av miljöpolitikens övergripande mål avseende de are- ella näringarna. Syftet är att åtgärderna skall fördjupa och bredda jordbrukets miljöarbete så att produktionen och bru- ket av natur- och kulturresurserna kan vidareutvecklas på miljömässigt hållbar grund. Programmet ska främja sysselsättning, tillväxt, bosättning och service på landsbygden. Åtgärderna i programmet ska underlätta landsbygdens anpassning till nya förutsättningar, förstärka konkurrenskraften, skapa arbete och främja en diversifiering av landsbygdens näringsliv. Kommitténs ambition är att ge en övergripande prioritering av insatserna samt lämna synpunkter på former för samverkan och olika aktörers roller. En utgångspunkt är de erfarenheter kom- mittén fått genom de rådslag4 som hållits. I det framtida Lands- bygdsprogrammet bör de åtgärder och de arbetsformer, som rådslagen föreslår beaktas. Rådslagens förslag kommer att behandlas i det kommande utredningsarbetet. I det nuvarande Miljö- och landsbygdsprogrammet är medelsfördelningen mellan de olika områdena sådan att åtgärder inom miljöområdet motsvarar merparten av budgeten, uppskatt- ningsvis . Resterande del syftar till socioekonomiska in- satser med anknytning till de areella näringarna. För att säkerställa likhet i Landsbygdsprogrammen mellan de olika medlemsstaterna har föreslagit minimi- nivåer för omfattningen i de nya prioriteringsområdena. Minimi- nivåerna är lagda på till prioriteringsområde 1, till prioriteringsområde 2 samt till prioriteringsområde 3. För att Landsbygdsprogrammet ska kunna medverka i landsbyg- dens utveckling och strukturomvandling krävs att samtliga sam- hällsnivåer arbetar med visioner, mål och strategier. Väl förank- rade och långsiktiga processer, som leder till tydliga priorite- ringar, är förutsättningar för ett lyckosamt genomförande. Kommittén har i sitt förslag utgått från att betrakta Lands- bygdsprogrammet som ett viktigt utvecklingsinstrument för hållbar utveckling av landsbygden i sin helhet. 4 Sammanfattning från rådslagen, se bilaga 3. Landsbygdsprogrammet har huvudsakligen två mål: Programmet skall medverka till att uppfylla landsbygdsdi- mensionen av miljöpolitikens övergripande mål avseende de areella näringarna. Syftet är att åtgärderna skall för- djupa och bredda jordbrukets miljöarbete så att produk- tionen och bruket av natur- och kulturresurserna kan vidareutvecklas på miljömässigt hållbar grund. Främja sysselsättning, tillväxt, bosättning och service på landsbygden. Åtgärderna i programmet ska underlätta landsbygdens anpassning till nya förutsättningar, för- stärka konkurrenskraften, skapa arbete och främja en diversifiering av landsbygdens näringsliv. Vikten av att det finns en kontinuitet i Landsbygdsprogram- mets utformning bör lyftas fram. Detta för att betona den areella näringens roll för en levande landsbygd. 2.2Landsbygdsprogrammets koppling till den regionala utvecklingspolitiken och andra politikområden Det krävs helhetssyn för att utvecklingsinsatser på landsbygden ska lyckas. Det är därför angeläget att de olika politikområdena också anpassar arbetssättet till landsbygdens speciella förutsätt- ningar. Det gäller inom samtliga politikområden. När det gäller Landsbygdsprogrammet är behovet påtagligt att samverkan sker mellan den regionala utvecklingspolitiken och politiken för landsbygdsutveckling samt de areella näringarna, men även arbetsmarknads-, utbildnings-, miljö-, närings-, transport-, kultur -, finans- och skattepolitiken påverkas i hög utsträckning. Landsbygdsprogrammet bör ha som utgångspunkt att vara en del av den samlade statliga insatsen för att skapa förutsättningar för regional utveckling i hela landet. Därför bör Landsbygdspro- grammet integreras med andra insatser. Det är framförallt på grund av landsbygdens glesare struktur som behovet av helhetssyn vid utformning av offentliga insatser är särskilt stort. Detta hänger samman med att det ofta är svårt att nå upp till den kritiska massa som erfordras för att sektori- ella insatser ska passa in. Landsbygdsprogrammet är en del av de statliga insatserna för att gynna tillväxt och företagande. Pro- grammet måste därför samverka med insatserna för att nå målet för den regionala utvecklingspolitiken väl fungerande hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet ( En politik för tillväxt och livskraft i hela landet prop. 2001/02:4, bet. 2001/02: NU 4, rskr 2001/02:118). är dock avgränsningen gentemot sammanhållningspoliti- ken oklar. För att förbättra landsbygdens möjligheter till ut- veckling är det angeläget att den gemensamma jordbrukspoliti- ken, sammanhållningspolitiken och den nationella politiken samordnas. Åtgärdernas utformning bör ta sin utgångspunkt i tydliga prioriteringar om vad man vill åstadkomma. De insatser som görs ska dessutom vara långsiktiga. All utveckling och tillväxt startar som initiativ från individer med entreprenörsanda, antingen i företag, i grupper, i kommuner och i regionerna. Eftersom hela landet behöver lönsamma före- tag och flera i arbete, krävs samordning mellan den mängd pro- gram och stödinsatser som finns. Detta gäller inte minst åtgärder som underlättar för människor verksamma på landsbygden. Därför ser kommittén att regional//lokal anpassning av Landsbygdsprogrammet är en omistlig förutsättning för landsbygdsutveckling. I rådsförslaget till nytt Landsbygdsprogram kommer en större målgrupp att kunna ta del av stödet. Många av de nya landsbygdsinvånarna väljer sitt boende ur ett livskvalitetsper- spektiv. Valet av boendemiljö är ofta beroende av att det finns tillgång till kommersiell och offentlig service samt goda kultur- Livskvalitetsvärden stöds dels genom landskapsvårdande insatser inom prioriteringsområde 2 och kommer också till en viss del kunna stödjas inom de övriga prio- riteringsområdena. Landsbygdsprogrammet bör ha som utgångspunkt att vara en del av den samlade statliga insatsen för att skapa förutsättningar för regional utveckling i hela landet. Därför bör Landsbygdsprogrammet aktivt integreras med andra insatser. För att förbättra landsbygdens möjligheter till utveckling är det angeläget att den gemensamma jordbrukspolitiken, sammanhåll- ningspolitiken och den nationella politiken samordnas. att regional//lokal anpassning av Landsbygdspro- grammet är en omistlig förutsättning för landsbygdsutveckling. 2.3Landsbygdsprogrammets roll för jordbrukspolitiken EU:s politik för landsbygdens utveckling är en del av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). I och med den i införda reformen av CAP frikopplas produktionen från jordbruksstödet. Via den s.k. moduleringen5 kommer dessutom pengar att flyttas från direktstöden till Landsbygdsprogrammet. Genom den överföring av medel som sker förstärks Landsbygdsprogrammet bl.a. genom att ersättningarna för lantbrukets produktion av kollektiva nyttigheter inom miljö- området förstärks. Även åtgärder som kan bidra till en socialt 5 Här; överföring från jordbrukspolitikens direktstöd till Landsbygdsprogrammet. hållbar omstrukturering av landsbygden till följd av reformen utökas. Syftet med den nya jordbrukspolitiken är en frikoppling av direktstöden från produktionen. Reformen är bland annat en anpassning av överenskommelser inom Världshandelsorganisa- tionen (WTO) och till unionens utvidgning. Reformen bedöms medföra förbättrade möjligheter för att den produktion, som kommer att ske, motsvarar den som marknaden efterfrågar. Ett av syftena med EU:s landsbygdspolitik är att motverka oönskade effekter avseende jordbrukets konkurrenssituation och negativ påverkan på miljön. Ett annat viktigt syfte är att EU: s lands- bygdspolitik ska gynna områden med sämre förutsättningar (LFA). Landsbygden och hela samhället påverkas av den aktuella omläggningen av jordbrukspolitiken. De areella näringarna, som samtidiga förvaltare och utvecklare av landsbygdens natur - och kulturmiljövärden, har också unika förutsättningar att möta växande marknader för service, rekrea- tion, friskvård och turism. Inte bara jord- och skogsbruket, utan även andra areella näringar som t.ex. rennäringen och fisket, har en unik ställning och attraktivitet bl. a. som förvaltare av natur–- och kulturvärden. Landsbygdsprogrammet bör medverka till att stärka de areella näringarnas konkurrensförmåga och främja deras funktion som samtidiga förvaltare och utvecklare av landsbygdens natur- och kulturvärden, vilket också ger unika förutsättningar att möta växande marknader för service, rekreation, friskvård och turism. Landsbygdsprogrammet bör underlätta en omställning av jord- bruket, som leder till att produktionen svarar mot vad konsu- menterna efterfrågar samt betala för de kollektiva nyttigheter, som den areella näringen producerar. 2.4Landsbygdsprogrammets roll för landsbygdens miljö, miljöpåverkan och landskapsbild Landsbygdsprogrammet är också en del i arbetet att uppnå de av fastslagna miljökvalitetsmålen6. De nationella miljökvalitetsmålen har i hög grad påverkat ut- formningen och omfattningen av miljöåtgärderna i det svenska Landsbygdsprogrammet. Vissa miljökvalitetsmål, som t.ex. Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar och Ingen övergöd- ning, har en starkare koppling till de areella näringarna än andra mål. En diversifierad jordbruksproduktion är en förutsättning för att nå målet Ett rikt odlingslandskap. Hur jordbruket sedan bedrivs har betydelse för hur målet Ingen övergödning och Begränsad klimatpåverkan kan nås. I vilken mån läckaget av växtnäringsämnen från skogs- och jordbruket sedan kan redu- ceras, påverkar i sin tur hur miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans kan uppfyllas. På liknande sätt kan de areella näringarnas mer eller mindre uttalade bety- delse för alla 15 miljökvalitetsmålen härledas. Landsbygdsprogrammet bör utformas så att det bidrar till att de uppställda miljökvalitetsmålen skall kunna nås. Till respektive övergripande miljökvalitetsmål hör ett antal delmål, som i sin tur är utformade för att kunna tjäna som underlag i regionalt och kommunalt målarbete. Denna grundkonstruktion i kombination med riktlinjer för Landsbygdsprogrammet, erbjuder goda förut- sättningar att enskilda miljöinsatser kan få stark regional och förankring. I den nationella strategin för en hållbar utveckling7, framhålls det öppna landskapet, ett aktivt jordbruk och kulturarvet som viktiga förutsättningar för att attraktiviteten inom landets regioner ska kunna bibehållas. Vidare lyfter man fram den potential en strategisk naturvård kan utgöra för byggandet av ett väl fungerande näringsliv.