sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Den är framtagen, provad och finns i bokhandeln landet över. Den används mest som handbok till människor som gått ut svenska skolan. Den borde användas mer inne i skolan också. (Självklart kan den byggas ut och justeras och läggas till efter speci- ella önskemål, måhända anpassas för särskilda yrkesgrupper/folk- grupper med passande ord i exemplen, kanhända yrkesspråk, kanhända landskapsspråk – några har talat om att anpassa den till farsi-talande.) Vår svenska grammatik kan användas i olika sammanhang: Som handbok rakt av; utgångspunkt för diskussioner; kanske som libretto för ett skådespel, där de olika satsdelarna och ordklasserna personifieras och spelar mot och med varandra i syfte att lyfta språkets underliggande regler till en lättare nivå för att man skall jonglera och leka med dem som med byggklotsar – kan man det lär man sig språket lite bättre (?). Regler som stöd – inte som tyngande besvär. Vem navigerar på havet utan ett sjökort eller fungerande GPS-instrument? Min erfarenhet är att svensksvenskar – särskilt svensklärare – inte vågar antyda så mycket grammatik för svenskstudier (det är inbakat säger de som ursäkt, men just det är en av mina poänger: Inbakat vet man efteråt inte längre vad var det vi läste? DÅ behöver man Vår svenska grammatik för att reda ut det): däremot är svensk grammatik för sfi-elever särskilt viktigt sägs det och när man/svensksvenskar lär sig främmande språk. Kunde detta inte just därför vara en uppgift för double culture-människor att spela skådespelet grammatik med målgruppen "svensk- svenskar"? (svensklärare för svenska 1?) Till att genomföra något av detta är samarbetspartners behövliga. Kunde man därtill få bidra till att vidga mångkulturbegreppet till att också omfatta denna inrikes mångkultur – att fokus inte bara hamnar på svenskar och utrikes födda utan också på alla oss som flyttar runt i de svenska landskapen – in och ut ur – plus är utomlands och återvänder eller lite hit och dit. också double culture eller vilket uttryck man nu vill använda, och helt oavsett var man råkar vara född. Också där är Vår svenska grammatik en bra grund: Medvetet talar vi om en del undantagsfall där grammatiska olikhe- ter kan förklaras med olika språk (dialekter) i olika landsdelar. Vår svenska grammatik kan sålunda användas som grund och utgångspunkt för vitt skilda utvecklingar. Kanhända man på sluttampen får till en skara anpassade skapelser/produktioner till följd av samarbeten inom mångkulturårets ram? Skådespelet jag hade som förslag? Nya svenska medborgare i inbjuds och hälsas välkomna beslutades i , att hälsa nya svenska medborgare i välkomna vid en högtidlig cere- moni i samband med Nationaldagsfirandet i . har därför alla nyblivna svenska medborgare i Falkö- ping inbjudits och hälsats välkomna vid en särskild ceremoni i Fal- . Varje familj/alternativt enskild person har fått en svensk bordsflagga i trä, ett diplom samt den nya dvd-filmen om överlämnat av kommunfullmäktiges ordförande och kommmunstyrelsens ordförande. Alla har därefter bjudits på kaffe och jordgubbstårta. Nytt var att politikerna i kommun- fullmäktige och kommunstyrelsen inbjudits att deltaga. Ett 10-tal politiker deltog vid ceremonien. Denna ceremoni kommer även att arrangeras 2006. Nationaldagstalare 2006 – en invandrad person inbjuds att hålla talet Till Nationaldagsfirandet kommer en invandrad person att inbjudas som nationaldagstalare. Alla föreningar inklusive in- vandrarföreningar kommer att inbjudas och erbjudas att vara medarrangörer till nästa års nationaldagsfirande i . 1.Centralskolan, , är med i ett projekt som heter "Idéskola för mångfald". Mer om detta kan läsas på 2.Det finns också en integrationsgrupp inom skolan som jobbar med arbetsformer för integration. 3.Vi har en integrationspedagog som heter . 4.Inom fritidsgårdsverksamheten finns ett integrationsprojekt för flickor, som leds av två unga kvinnor med utländsk bakgrund. Följande aktiviteter, som samtliga ingår i ordinarie verksamhet, planeras : Ett planerat dansgästspel med inslag av dans och artister från Eu- ropa, och har tidigarelagts till no- vember 05. Således kan man säga att vi tjyvstartar året med denna föreställning, Rythm and Dance. Internationella Dans- och äger rum 18– och vi deltar på brukligt sätt i detta. Festivalens program är inte fastlagt varför vi inte kan meddela vilka föreställningar som kommer att spelas på . Själva har vi föreslagit att Teater Rangayana från Mysore i södra skall delta i festivalen. nom SIDAs projekt har den konstnärlige ledaren för vår förskole- scen En Trappa Ner, , arbetat fram en barnte- aterensemble vid teatern och svarat för deras första uppsättning av den indiske nobelpristagaren . Vi har föreslagit festivalen att vi skulle kunna vara värdar för ett gästspel och en mindre turné för denna indiska ensemble. FolkTeatern deltar som en samarbetspartner till tea- ters i projektet rörande framväxt av en ny generations dramatik ba- serad på erfarenheter och unga dramatiker från de invandrartäta förstadsområdena runt de större städerna. Tanken är att stödja en nu ung författargeneration (precis som i vårt tidigare s.k. växthus- projekt) och att låta producera någon av dessa nya texter. Ett flertal svenska teatrar samarbetar om projektet som troligen inte har möjlighet att låta någon produktion kunna gå till premiär för- rän tidigast . Föreställningen är då tänkt som turné mellan de deltagande teatrarnas scener. FolkTeaterns förskolescen En Trappa Ner kommer att genomföra en interaktiv föreställning i samarbete med flera av mu- seerna i omkring ett resonemang om vad begreppet hemma innebär. Är det ett begrepp för var man bor, sover, har sina föräldrar och släkt etc. och vad händer med begrep- pet hemma om man t.ex. bor i ett annat land än där man är född och har sin släkt och någon av ens föräldrar måste vara på flykt bort från sina barn. Föreställningen skrivs av två dramatikerelever från i och kommer att regisseras av med en planerad premiär i februari– mars. FolkTeatern har initierat ett nordiskt projekt och har knutit den danska dramatikern till sig för att skriva en pjäs om demokrati. I är vi stolta över våra demokratier. De är starka, öppna och upplysta. Vi är så stolta att vi exporterar våra demokratiska strukturer. Men kan demokrati reduceras till valsed- lar och regler för beslutsprocesser? Vad sker med ansvaret och om- sorgen om minoriteterna? Vad sker med den öppna dialogen där syftet är att få insikt i andras problemställningar? Hur står det till med den lilla människans upplevelse av att vara en aktiv del av sitt samhälle. Vad krävs egentligen av individen för att demokratin skall kunna fungera och utveckla sig. Kanske vi inte skulle fråga oss vilka krav vi ställer på demokratin utan vilka krav demokratin ställer på oss. Demokraten är ett skådespel som skrivs direkt för FolkTea- terns ensemble och handlar om en statsminister som mördas. dotter, som också är politiker, står ensam, utan far och utan stats- överhuvud. Vad är motivet för att halshugga demokratin? Föreställningen skrivs och planeras ha premiär på FolkTeaterns huvudscen och med en turné i samt till de nordiska länderna, som på olika sätt deltar i föreställningen tillblivelse. Av projekt som tyvärr inte gått att genomföra återfinns inbjud- ningarna från och om att delta i festivaler med vår som inte ville dö som bl.a. spelades på den svenska teaterbiennalen i . Projektet – Nya Världar har beviljats ett bidrag om 2 milj. kronor från Stiftelsen , vilket kommer att garantera projektets genomförande. De samverkande teatrarna är utöver FolkTeatern är Teater, och Ung Scen Öst. Utöver vad som tidigare angivits, skall nämnas att vi samarbetar som vanligt även med , ett av de största ständigt återkommande mångkulturella projekten i vid sidan av Internationella Dans- och samt Bok . På teatern används för filmvisning samt för Cine-mix-samtal om filmerna och deras upphovsmän. Teatern diskuterar även en fortsättning på ett tidigare samarbete med för att samla in pengar till ett alfabetiserings- projekt i . Den första fasen lyckades, trots besvärliga förutsättningar, mycket bra och krävs pengar för att utöka bok- beståndet för projektet. Liksom vid förra insamlingstillfället an- ordnades en gala med invandrade artister från och Sydame- rika vid sidan av svenska artister. Samma upplägg utgör grundtan- ken för den nya kommande föreställningen, som dock ännu inte är fixerad . Det är möjligt att vi kommer att komplettera med ytterligare verksamhet eller gästspel men planeringsläget är så som det ovan beskrivits. 10/1–26/1 en utställning från Regionmuseum Vi har ju mötts förut, som handlar om kulturmöten mellan islam och kristendom. I den utställningen ingår 10 pedagogiska visningar för skolelever. Vi ska också förstärka firandet av 6/6 med riktad inbjudan till in- vandrare och asylsökande och ha sceninslag från andra kulturer. är redan nu aktivt i , som ingår i Fråga bibli- oteket, där man på e-post besvarar frågor på olika språk. Vi planerar ett par bokpratarkvällar, där vi bjuder in våra nya in- vånare Eftersom är en liten kommun, har vi bra koll på våra invandrare, så det är lätt att ta personlig kontakt. Vi ska bilda en arbetsgrupp med någon person från skola, kultur, bibliotek och invandrare, för att lättare sprida och engagera oss alla. Då skulle man t.ex. prata om olika religioner i skolan och på , servera mat från olika länder, olika konsthant- verk etc etc. Det finns massor att göra, för att få alla med. Det är ett nytt tänkande på väg, som måste genomsyra allt vi gör i kom- munen. En fotoutställning om bl.a. firandet av blir . , måndag 2/10 kommer vi att fira på olika sätt, bl.a. tillsammans med förskolan, skolan och teaterföre- ningen. För – Den mångkulturella festivalen vänder sig i första hand till allmänheten i Åmåls kommun och dess grannkommuner, inbjudna vänorter, vänner och bekanta från andra föreningar och kommuner i och andra länder. Hur – Festivalen presenteras som Gränslös i . En fest för hela familjen, en mångkulturell festival som bygger broar mellan olika länder och kulturer. Förutom den årliga festivalen genomför olika aktiviteter och åren som varit. Exempel: sagostunder på olika språk, fotbolls- och basketturneringar, samba- och salsaskola, karnevaler, dansfester, musik- och föreningsfester och organiserade resor till andra mång- kulturella evenemang i och utomlands. Planerna är ännu inte fastställda, men föreningen kommer att genomföra flera olika aktiviteter . Med – genomför festivalen. Föreningen består av över 300 medlemmar från många olika länder och kulturer och styrelsen består av 9 personer, varav 6 stycken är invandrare. Föreningen samarbetar också med Åmåls kommuns alla vänorter. Med hjälp från och av har nya samarbets- partners skapats i flera olika länder och städer i . Om – Gränslös tema är att bygga broar mellan olika kulturer och att arbeta mot främlingsfientlighet och rasism. Under festivalen medverkar musikskolor, invandrargrupper, dansföreningar, musiker, konstnärer, teatrar m.fl. och festivalen har alltid olika barn- och ungdomsprogram. Under festivalen visar och säljer invandrare mat och hantverk från ca 25–30 olika länder och kul- turer. Flera andra föreningar visar upp sina aktiviteter. Var – Gränslös genomförs i ett vackert område i vid . Gränslös genomförs och återkommer sista helgen – för trettonde gången i rad. Festivalen är och har alltid varit en gratis tillställning och , beroende på väderleken, besöks festivalen av mellan 10 000–20 000 personer. Mångkultur är själva fundamentet och utgångspunkten för den verksamhet vi bedriver på . Detta manife- steras både i den återkommande presentationen av ett brett spekt- rum av utomeuropeiska kulturuttryck och i vår ständiga strävan att göra denna tillgänglig för alla. är syntesen av dessa ambitioner. Under festivalens snart trettioåriga existens har också en växande publik lärt sig att festivalen är ett lustfyllt forum för att stimulera eller stilla nyfiken- heten på det okända. Lokalt och regionalt har festivalen alltid vinnlagt sig om att etablera kontakt med människor som har rötter i de länder, vars filmer vi visar på festivalen. Detta har också gett god utdelning – till exempel hos den grupp iranier som vet att de på filmfestivalen kan se de bästa filmerna från i en serie som löper på femte året. var det övergripande temat för . Vi visade tjugo nya filmer från , regisserade av filmmakare med rötter utanför . Det blev en serie filmer som gestaltade det mångkulturella , skildringar av hur två kulturer möts eller skaver mot varandra i ett nytt med födslovåndor. Mellan naturgivna och konstruerade kontraster upp- står behovet – reellt eller imaginärt – av en bestämd identitet som alltför ofta kräver sina tribut: bland den ett kategoriserande i vi och dom. Kring denna serie arrangerades en rad seminarier. Här diskuterade filmskapare och publik vilken sorts kulturell schizo- freni som förknippas med invandrare och om inte identiteten alltid är en och beständig – även om medborgarskapet dubbelt. När vi talar om den nationella filmen som berikad av andra syn- sätt och erfarenheter, genljuder inte detta av förlegade föreställ- ningar om en nationell filmproduktion, specifikt svensk, fransk eller tysk? Och hur länge, i hur många generationer, måste en invandrad regissör agera ambassadör för sin befolkningsgrupp och skildra dennas situation? Detta var några av de återkommande frågeställningarna. Här nedan presenteras i kortfattad form några av de projekt med mångkulturell profil vi planerar för den 29:e filmfestivalen 2006 Regissör i fokus: . Retrospektiv med tolv filmer av dokumentärfilmaren som inträngande och med överraskande perspektiv skildrat kvinnors situation i , och senast i i in , där hon filmar brottslingar och brottsoffer på den afrikanska landsbygden i ett starkt muslimskt präglat land. En bok om , hennes filmer och unika arbets- metod publiceras också till festivalen I terrorismens skugga ökar behovet av skild- ringar av den muslimska vardag som levs av över 600 miljoner. Festivalen visar en serie filmer från bland annat , , och . Invandrarfilmen är död – länge leve invandrarfilmen! Efter en första laddning svenska invandrarfilmer kommer ett gäng nya regissörer med utomeuropeiska rötter. För dem är det inte nödvändigtvis kulturkrockar som står högst på agendan. Samarbetet med fortsätter. arrangerade museet ett symposium om , efter folkmordet, med i panelen. Tre nya filmer om visades. kommer vi att samarbeta kring temat traf- ficking – ett mångkulturellt fenomen med tragiska implikationer. Filmer & seminarier. Festivalens samarbete med går in i sista fasen. Ett flerårigt kulturellt samarbete, som festivalen tog initiativ till, har resulterat i ett konst- och litteraturutbyte mellan och , program som sedan har turnerat vidare till och . 2005-06 är det för filmdelen av projektet – festivalen i har en svensk satsning i sitt program , visade georgisk film vid årets festival, samt en retrospektiv med Mikheil Kalatazovs filmer. Iranian Images är en filmsektion inom festivalen som går in på femte året. Gentemot den stora grupp iranier som är bosatta i har våra ansträngningar burit frukt: här finns en stor och uppskattande publik för visningar och seminarier. Denna återkommande satsning har också avsatt en rad nya samarbeten med i boende iranier. Romsk film – från Latcho Drom till Amongst Us. En retrospektiv serie romska filmer med som inbjuden gäst. I första hand planerar GNM att vidareutveckla idéerna i projektet: en projektidé från i sam- arbete med och Naturen är grunden för vår kultur och viktig genom att: den innefattar en för oss mycket central art – människan, den ger estetiska upplevelser, välgörande för hälsan, den ger motionstillfällen, välgörande för hälsan, den ger nyttiga produkter av många olika slag. Naturen skall vara tillgänglig för alla Hur kan vi få invandrare och stadsbarn intresserade av natur och naturvård? Hur kan vi presentera den svenska naturen och vår allemansrätt för dessa grupper och ta vara på invandrar- nas egna erfarenheter och syn på naturen. Vilka erfarenheter och vilken syn på naturen har de från sitt ursprungsland? Vilka erfaren- heter har de från mötet med svensk natur? har en fantastisk natur där en fungerande allemansrätt ger möjlighet till positiva och glädjande naturupplevelser, möjligheter till förebyggande hälsovård – friskvård, möjligheter att lära sig hur man kan använda naturens resurser. Med detta kommer vi på ett naturligt sätt in på kultur och kulturarv, att natur och kultur hänger ihop. Tanken är att använda naturen som en mötesplats för att främja integration och motverka rasism och diskriminering. En del i detta är att etablera kontakter med föreningslivet. Målet är att skapa nya möjligheter för integration genom att: Hjälpa till med att etablera naturvana och arbeta bort rädsla för naturen. Skapa känsla för en ny natur och en ny hembygd utifrån tidigare erfarenheter. Ge möjligheter till nya kontakter. Förstudie – ett första steg Som en inledning gör vi en förstudie där vi undersöker intresset hos sfi-lärare och sfi-grupper, olika invandrar- och kvinnoorganisationer, ideella föreningar m.fl. i och i övriga för samarbete kring de idéer som presenterats här. Inledningsvis räknar vi med att koncentrera oss till . Kontakterna ger oss också möjlighet att bygga upp ett kontaktnät, som kan vara användbart i det fortsatta arbetet. Förstudien bekostas av miljönämnd. Om vi i förstudien får ett positivt gensvar från olika håll på dessa idéer räknar vi med att söka medel så att pro- jektet med start kan utvecklas i ett fortsatt samarbete med olika grupper. Arbetet ser vi som början på ett långsik- tigt arbete för hållbar natur och miljö samt mångfacetterad kultur. – Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter inom GöteborgsOperans verksamhetsområde Inom GöteborgsOperans verksamhet ryms mångfalden som en integ- rerad del av det vardagliga arbetet, föreställningarna, uppsökande – och regional verksamhet. Operakonsten är till sin natur en internationell konstart, man sjunger på ett flertal språk, upphovsmän – och kvinnor, dirigenter, musiker, artister och regissörer rör sig på en internationell arena, där det är en merit att åka mellan kontinenterna och ta med sig erfarenheter från andra kulturer och traditioner. uppgift är delvis att förvalta traditionen, men det sker alltjämt en förnyelse av äldre tiders verk jämsides med skapan- det av nya verk. Nyläsningar och överföringar till vår tids referen- ser når dagens publik med aktualitet och träffsäkerhet. Ända sedan operakonstens begynnelse har opera behandlat äm- nen med allmänmänskliga frågor såsom relationer, familjeband, trosfrågor och tabun. GöteborgsOperan vinnlägger sig om att engagera framstående uttolkare och fritänkare med ambitionen att engagera publiken på det emotionella och intellektuella planet. finns inga skarpa gränser mellan upproriska undergroundrörelser och mer allmängil- tiga synsätt, det är den konstnärliga ambitionen och adressaten publiken som räknas. Under kommer GöteborgsOperan bl.a. att framföra två av operahistoriens största verk. Befrielsedramat lio tar sin utgångspunkt i berättelsen om frihetskämpen som fängs- las för att fritt ha uttryckt sina åsikter och sedermera räddas av en uppoffrande och beslutsam hustru. Dramats allmänmänskliga mo- tiv har aktualitet liksom i historien. Fidelio har premiär och spelas . I Turandot sammanförs amatörkör, frilansare och den professio- nella ensemblen i en kinesisk saga, tonsatt av en italiensk tonsät- tare, iscensatt av ett tjeckiskt team under en rumänsk dirigent. Den skändade prinsessan beröringsångest och kärlekslängtan löper parallellt med de landsflyktigas återförening och självuppoff- rande kärlek. Turandot har premiär och spelas till . GöteborgsOperan planerar att framföra ett nyskrivet verk för barn på turné i regionen med premiär . Målet är att skapa ett verk med dansen i fokus parat med vokala inslag. Ambitionen är att nå barnen på ett direkt sätt, där valet av musik och framförandet ska underlätta kommunikationen till barnen. GöteborgsOperan har under ett flertal år med marknads- och informationsavdelningarna byggt upp ett kontaktnät för att nå nya grupper. Man har arbetat med uppsökande verksamhet och inbjud- ningar till huset. Utvärderingar och erfarenheter visar att långsik- tighet och noggrant uppföljningsarbete är viktigt för att nå resultat i mångfaldsarbetet. GöteborgsOperan planerar att utveckla arbetet med kontakter och nätverksbildning. Samverkan med invandrargrupper kommer att intensifieras. Operaverksamhet kräver planering med mycket lång framförhållning för att kunna producera arbete av god kvalitet. Föreställningsverksamheten siktar på att locka publik till många föreställningar och inte till happenings som snart faller i glömska. GöteborgsOperan ämnar bygga upp föreställningsverksamhet på , där man når en liten publik under intima former till ett lågt biljettpris. GöteborgsOperan planerar att inrätta en små- skalig föreställnings-verksamhet på . Danskonsten/balettverksamheten vid GöteborgsOperan är i högsta grad internationell. Dansarna representerar mellan 14–16 olika nationaliteter från , , och . Koreografer, ljussättare och scenografer som anlitas i Göteborgs- Operans balettproduktioner är också internationella. Det dagliga arbetet och utbudet präglas av mångkultur. görs specialsatsningar, såsom vid den plane- rade skolföreställningen av /Light/Night där fokus i det förhandsmaterial som sänds till skolorna riktas till de många nationaliteterna som finns i ensemblen. Syftet är att visa på möj- ligheten till samarbete över kultur- och landsgränser. före föreställningen kommer dansarna att inför skolambassadörer på ett introduktionsmöte berätta om hur de kom till och vad de upplever för skillnader mellan och sitt hemland. Under skolföreställningen bl.a. genom den presentation som görs i pausen, gör vi eleverna uppmärksamma på att även om dan- sarna kommer från jordens alla hörn, så har de ett band som binder dem samman – dansen. Konstnärer från hela världen Produktionen /Light/Night premiär innehåller koreografier av en finländare, en spanjor och en ameri- kan. Helaftonsbaletten med premiär är skapad av en koreograf från i samarbete med en fransman. Produktionen Stravinsky+ med planerad premiär innehåller koreografi av en amerikan och en tjeck. Till dessa produktioner har engagerats scenografer, ljusdesigner och kostymörer från , , , , , och . GöteborgsOperan berömmer sig av en bred konstnärlig profil. San- nolikheten att nå en stor och bred publik inom regionen och i ope- rahuset är stor när man spelar både balett, opera, operett och musi- kal. kommer GöteborgsOperan att vinnlägga sig om att locka publiken mellan de olika genrerna och nå nya grupper, så att mångfalden synliggörs än mer. Kontaktperson för verksamheten vid GöteborgsOperan under Mångkulturåret är VD . Mångfald definieras i Stads budget som olikheter bero- ende på kön, kulturell bakgrund, religiös tillhörighet, ålder, språk, sexuell läggning och funktionshinder. I förvaltningens Mångfaldsplan 2005 slås grunden fast: Alla människor har ett okränkbart värde. Där människor möter var- andra med respekt är likheter och olikheter en grund att bygga nya kunskaper på. Vi har alltså valt att arbeta bredare än kommitté- direktivets etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald. Stads kulturförvaltning består av: vid , som har ca 1,3 miljoner besökare , driver två bokbussar och de göteborgska folkbibliotekens digitala katalog över alla medier. Fyra museer: , , och med akvariet/ marinariet. , som också arrangerar Interna- . , som är en gästspelsscen. Speldags/sommarunderhållningen. Barn- och ungdomskulturverksamhet. , som bekostar konst och växter till stadens prydande och förskönande. Gemensam administration med avdelningar för kulturstöd/ utredningar, personal, ekonomi, utveckling och information/ marknadsföring. Beslutade och planerade idéer