sou · GTB373d3 · 2006-01-01 00:00:00 — I en familj med omvända könsmönster vad gäller fördelningen mellan löne- och hemarbete kan såväl egna, inre tvivel som yttre tryck – reaktioner från släkt, vänner, grannar samt inte minst arbetsgivare – innebära att avkastningen för föräldrarna av att följa dessa mönster minskar så mycket att de inte längre blir önskvärda för dem. Akerlof och Kranton analyserar hur identitet påverkar fördel- ningen av lönearbete och generellt definierat hemarbete. Men det är rimligt att utvidga deras resonemang till att förklara den fortsatt skeva fördelningen av uttaget av föräldraledighet. Det ingår i en mammas identitet att vara hemma med barnet den största delen av tiden. Annars känner hon sig inte som en bra mamma. Det är inte lika viktigt för en pappas identitet som en bra pappa att vara hemma länge med barnet när det är litet. Det är viktigare för identiteten som pappa att vara familjeförsörjare.14 Arbetsmarknadsekonomiska analyser som bygger på teorier om genussystem tillhör än så länge inte den vetenskapliga huvudfåran. De könsspecifika identiteter som i Akerlofs och Krantons analys påverkar hur en individ uppfattar konsekvenserna av sina egna handlingar är en viktig komponent i genusteori. Själva använder de dock inte detta begrepp. De kopplar exempelvis inte sin analys till den maktobalans mellan könen som teorier om genussystem bygger på. 14 i detta sammanhang blir resultaten i Thoursie (1997), en studie till Kvinnomaktutred- ningen om kvinnors och mäns jobbchanser, logiska. Att ha barn i åldrarna 0 sänker kraftigt övergångssannolikheten för heltidsarbetslösa kvinnor att gå till ett arbete i någon form, hel- eller deltid, fast eller tillfälligt. Om heltidsarbetslösa män däremot har barn i samma åldrar så ökar detta kraftigt chanserna att gå till ett fast heltidsjobb men inte till någon annan typ av jobb. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Enligt är ett genussystem ett begrepp som används [...] för att beteckna den sociala struktur som rör kön och som skapar en sorts reglering av män och kvinnor i sam- hället.... En variant av genusteori (, 2001) innehåller två funda- mentala komponenter: 1)isärhållande av könen, att kvinnor och män oftast återfinns inom skilda områden, 2)principen om manlig normalitet, att män och manligt beteende utgör det normala eller mänskliga och inte är könsbestämt, till skillnad från kvinnor och kvinnors beteende vilket ses som könsbestämt, som det avvikande. använder begreppet genuskontrakt. Med detta avses kulturellt nedärvda överenskommelser mellan könen om vilka normer respektive kön bör följa. Det är inget kontrakt i ekonomisk mening. Det bygger inte på kalkyler om bådas nytta. Men genussystemet är konstruerat så att det finns anledning för alla att upprätthålla det. De fördelar män har att vinna på genussystemets upprätthållande är uppenbara. Om män håller sig till genuskontraktet så har de, som grupp, auktoritet och status på de flesta områden. De ges och tar plats på ett självklart vis. Men vad har kvinnor att vinna? Om kvinnor håller sig till genuskontraktet har de auktoritet och status inom områden som är underordnade i förhållande till de manliga. Tryggheten i identiteten som följer av att hålla sig inom dessa regler är en ytterligare vinst med att upprätthålla genuskontraktet. Genussystemets normer är ofta så internaliserade i våra värderingar att de är svåra att se men om någon bryter mot dessa normer så synliggörs de. Det är kostnaderna för sådana normbrott och hur dessa kostnader påverkar människors beteenden som Akerlof och Kranton analyserar. En föräldraförsäkring där ledigheten kan fördelas fritt mellan föräldrarna kommer, enligt ett genusteoretiskt synsätt, automatiskt att bli någonting som till den största delen används av mammor. Det kan uppfattas som någonting positivt, att mammor inte längre behöver välja mellan jobb eller barn men är utgångspunkten att barnet är mammans huvudansvar. Annars är hon inte någon bra mamma. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Detta synsätt kan också innebära att den mamma, som väljer att inte vara hemma med sitt barn, ses som avvikande från om den goda modern. Hon avstår ju från att använda den förmån som bra mammor bör använda. I avsnitt 5.5 finns en grundlig redovisning av hur familjernas ekonomi kortsiktigt påverkas i samband med föräldraledigheten. Där visas också hur valet att dela lika påverkar ekonomin i olika typhushåll. Det finns tecken på att familjer mestadels agerar i enlighet med vad som är ekonomiskt rationellt. Eftersom mamman är den som oftast tjänar minst anges detta som ett viktigt skäl till att hon tar merparten av dagarna. Men där framgår också att den ekonomiska förlusten av att dela lika med föräldrapenning är begränsad för familjer med normala inkomster. Trots detta fortsätter uttaget att vara mycket skevt. Faktorer som identitet och genusteori är fruktbara förklaringar till varför förändringarna går så sakta. Det finns inte några skäl att hänföra olikheter i kvinnors och mäns förvärvsinkomster som huvudorsak till det långvarigt skeva uttaget av föräldraledighet. En ond cirkel? Att kvinnors förvärvsinkomster i genomsnitt är lägre än mäns beror inte bara på att de yrkesarbetar färre timmar utan också på att deras ersättning per arbetad timme i genomsnitt är lägre (se exempelvis SCB:s Lönestatistisk årsbok 2003). Finns det skäl att tro att den förväntade högre frånvaron hos kvinnor på grund av vård av barn kan vara en (del)förklaring till att de erhåller lägre löner? I avsnitt 6.3 behandlas teorin om så kallad statistisk diskriminering och hur den kan förklara varför kvinnor, såväl med som utan barn, har lägre löner än män, i ett system där man infört rätten att vara frånvarande med ersättning långa perioder på grund av vård av barn, och där mest mammor använder denna rätt. Om sådan diskriminering förekommer har en ond cirkel uppstått, nämligen att eftersom kvinnors lägre löner delvis kan förklaras av en högre förväntad frånvaro om de får barn, finns det ekonomiskt rationella skäl – kvinnor har lägre löner – till varför kvinnor skall fortsätta ta merparten av dagar med föräldrapenning. Detta medför att riktigheten i förväntningarna att kvinnor har en högre framtida frånvaro än män på grund av vård av barn förstärks, vilket i sin tur har en ytterligare negativ effekt på kvinnors löner. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning 5.7Kvinnans och barnets hälsa Kvinnans, och senare barnets, hälsa är faktorer som i högsta grad styr uttaget av föräldrapenning. Hur kvinnan mår under gravidite- ten påverkar hennes möjlighet att klara av sitt ordinarie arbete eller studier. Dessutom kan vissa miljöer som kvinnan vistas i eller kvin- nans eget beteende vara skadligt för barnet – vilket därför måste undvikas. Formerna för förlossningen och olika komplikationer för mor och barn styr också hur föräldrapenningen används den . Den absolut mest styrande faktorn är emellertid amningen. Kan kvinnan amma? Vill kvinnan amma – och i så fall hur länge och hur mycket? publicerade en rapport om kvinnors nyttjande av olika socialförsäkringsförmåner under den senare delen av graviditeten (RFV anser 1995:5). Uppföljningen (RFV analyserar 2003:7) visade att var färre kvinnor sjukskrivna under graviditetens sista jämfört med tidigare undersökningar. Av de kvinnor som födde barn hade ersättning med sjukpenning och/eller sjuklön under någon del av graviditetstiden. Medelantalet ersatta dagar med sjukpenning och sjuklön var . Ersättningstidens längd ökade med kvinnans ålder medan yngre kvinnor hade fler sjukfall. Vid en jämförelse med hela gruppen kvinnor visade det sig att gravida kvinnor oftare är sjukskrivna än andra kvinnor. Mer än en tredjedel av sjukfallen hade sjukskrivningsorsaker som bedömts ha haft koppling till graviditeten. Ryggproblem var vanligast, vart tionde sjukfall hade denna diagnos som orsak. Andra graviditets- relaterade diagnoser var upprepade missfall, illamående, skelett- och ledsjukdomar i rygg/bäcken. SOU 2005:73 Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Tabell 5.5.4 Sjukskrivningsdiagnoser gravida kvinnor. Procentuell fördelning på diagnostyp Andra komplikationer (trötthet, ödem, kramper, diabetes) Andra aktuella tillstånd (bäckenproblem m.m.) Blödning i tidig graviditet Förvärkar och hotande förtidsbörd m.m. Komplikationer vid förlossning m.m. Källa: RFV analyserar 2003:7. Andelen kvinnor som haft ersättning i form av sjuklön, sjuk- penning, havandeskapspenning eller föräldrapenning av graviditeten uppgick , motsvarande siffra 1987 var . hade av de studerade kvinnorna haft sjukpenning, föräldra- penning eller havandeskapspenning . Det genomsnittliga antalet utbetalda dagar oavsett ersättningsform var för de kvinnor som fått ersättning 51. En stor andel, , av de kvinnor som fött barn har haft sjukpenning under slutet av graviditeten. Det finns emellertid stora regionala skillnader i hur stor andel av kvinnorna som fått sjukpenning (se kap. 4.2). Det finns enligt RFV:s rapport inte några fullständiga förklaringar till detta, men sjukskrivningspraxis bland läkare, tillämpningsskillnader mellan försäkringskassorna samt regionala förutsättningar anses bidra till variationen. En gravid kvinna som är anställd eller egenföretagare kan få rätt till havandeskapspenning i slutet av graviditeten. Havandeskaps- penning kan ges till kvinnor som har nedsatt arbetsförmåga på grund av graviditet om de har ett fysiskt påfrestande arbete. Havandeskapspenning kan också utges om kvinnan inte får utföra Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning arbetet på grund av risker i arbetsmiljön. I båda dessa fall betalas ersättning ut endast om arbetsgivaren inte kan omplacera kvinnan till ett annat arbete. Havandeskapspenning betalas ut för med början före beräknad förlossning. För de 10 närmaste dagarna före beräknad förlossning betalas ingen havandeskapspenning. De flesta kvinnor som söker havandeskapspenning är och har en anställning. En stor del av dem som söker arbetar inom yrken som tillhör vårdsektorn, så som underskö- terskor, sjuksköterskor m.fl. En majoritet av de sökande inom denna yrkeskategori beviljas också havandeskapspenning. Övriga sökande tillhör yrkeskategorier så som barnomsorg, affär och restaurang samt en övrig grupp där bl.a. industriarbete, jord- och skogsbruk och en mängd andra yrken ingår. I rättslägesanalysen av havandeskapspenning (RFV anser 1992:1) har dragit slutsatsen att vissa arbetsuppgifter mer generellt berättigar till havandeskapspenning, som exempelvis gymnastiklärare, lokalvårdare och vårdbiträden inom sjukvården. När det gäller förskollärares och dagbarnvårdares rätt till havande- skapspenning anser RFV att praxis är tydlig och klar. Utan gravi- ditetskomplikationer eller andra sjukdomsbesvär har deras arbets- uppgifter inte ansetts tillräckligt fysiskt ansträngande för att ge rätt till havandeskapspenning. fick 22 429 kvinnor havandeskapspenning vilket är en ökning med ca 200 kvinnor innan. Antalet dagar med havandeskapspenning uttaget per kvinna har varit ungefär lika många – i snitt. Andelen av de gravida som har behövt ta ut havandeskapspenning har varit strax . Till följd av ett EG-direktiv om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar, genomfördes en lagändring i föräldra- ledighetslagen, vilken trädde i kraft . Den fast- slog att kvinnan har rätt till ledighet i samband med sitt barns födelse av minst efter förlossningen, vilket inte är villkorat med ett uttag av föräldrapen- ning. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Redan enligt den gamla lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m. fanns emellertid en rätt till mammaledighet före och efter förlossningen. För att uttryckligen uppfylla direktivets krav förlängdes perioden före och efter dvs. med före och efter. har stora förändringar skett för både kvinnorna som föder barn och omständigheter runt själva förloss- ningen. Stora förändringar har även skett för de för tidigt födda barnens möjlighet att överleva. I rapporten om mammor, förlossningar och nyfödda barn från Medicinska födelseregistret, , redovisas statistik som beskriver utvecklingen i landet . Rapporten visar sammanfatt- ningsvis: Kvinnor som födde sitt första barn var i genomsnitt 1973, men 2000. Medelvårdtiden på BB efter förlossningen har sjunkit 1973 2000. Kejsarsnittsfrekvensen har ökat från till knappt Andelen tvillingförlossningar har nästan fördubblats. Allt fler barn är relativt tunga när de föds. Dödföddheten minskade men därefter märks ingen tydlig trend. Överlevnaden bland nyfödda har kontinuerligt förbättrats . Antalet barn som föds med mycket svåra missbildningar har minskat. Detta antas bero på utvecklingen av fosterdiagnostik med efterföljande selektiva aborter. Mödrarnas ålder, antal barn per kvinna Det har skett stora förskjutningar i åldersfördelningen hos barna- födande kvinnor, med en minskning av andelen kvinnor och en ökning av barnaföderskor . Vanligaste barnafödande ålder är . var av förstföderskorna tonåringar medan tonåringarna Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning inte utgjorde av kvinnor som fött barn. Denna omfördelning avspeglas i en kraftig ökning av mammans ålder vid första barnets födelse, som 1973 låg strax under och 2000 nästan 28 år Det är vanligast att man föder ett eller två barn och det tycks inte ha skett stora förändringar i detta mönster . Det är fortfarande ovanligt att föda fyra barn eller fler, även om en svag ökning av andelen mångföderskor kan anas sedan mitten av 1980- talet. Det finns en tydlig tendens till allt kortare vårdtider på BB efter förlossningen. Medelvårdtiden 2000 var kortare än medelvårdtiden efter vaginal förlossning . Skillnaden i medelvårdtider mellan kejsarsnitt och vaginal förlossning har minskat 1973 2000. Det har skett en dramatisk förändring av andelen kvinnor med kort vårdtid på BB, så att närmare hälften av alla vaginalförlösta vårdades i högst . Vissa kliniker erbjuder patienthotell eller kvalificerad hemvård efter utskrivning från BB, vilket inte syns i statistiken. Stora skill- nader ses mellan olika landsting, där faktorer såsom avstånd till sjukhuset, tillgång på uppföljning i hemmet, patienthotell eller annan kvalificerad efteruppföljning enligt sannolikt påverkar vårdtiderna. Troligen kan skillnaderna också avspegla variationer i resurstillgång och lokala vårdtraditioner. Andelen kejsarsnitt vid ett barn har ökat. Först skedde en ökning från till av alla förlossningar och sedan låg andelen för att sedan öka och 2000 låg den på . Andelen instrumentella förlossningar (sugklocka, tång) har endast ökat svagt . Även kejsarsnitt vid mer än ett barn har ökat markant i två steg, först och sedan Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning 2000 skedde nästan varannan förlossning vid s.k. flerbörd med kejsarsnitt. Kejsarsnittsfrekvensen steg i alla åldrar och tendensen är tydlig – ju äldre mamman är desto större är san- nolikheten att hon blir förlöst med kejsarsnitt. Det är stora skillnader mellan olika landsting, både vad gäller akuta och planerade snitt. Skillnaden mellan landstingen tycks vara något större för planerade kejsarsnitt än för akuta. menar att detta kan avspegla skillnader i inställning och efterfrågan från kvinnornas sida, men också skillnader i inställning från läkare och barnmorskor. En tydlig ökning har skett av andelen flerbördsförlossningar, speci- ellt av tvillingförlossningar. Den mest troliga orsaken är en ökning av antalet behandlingar för ofrivillig barnlöshet med olika former av assisterad befruktning, men även mödrarnas stigande ålder kan ha bidragit till ökningen av antalet flerbörder. Andelen trillingar och fyrlingar är låg, men en ökning kunde anas . Risken för komplikationer för mor och barn är högre vid tvilling- graviditet och påtagligt mycket högre vid multipelgraviditet. Medelfödelsevikten har stigit vilket beror på att andelen tunga barn har ökat och andelen lätta barn har minskat, vilket i sin tur kan bero på att mödrarnas kroppsvikt blivit högre och att andelen rökare bland de födande kvinnorna har minskat. och framåt halverades både andelen dödfödda och tidigt (dag 0–6) neonatalt döda. Därefter tycks andelen tidigt neo- natalt döda ha fortsatt att minska, medan andelen dödfödda ligger relativt oförändrad. Även andelen senare (7–) neonatalt döda barn har sakta minskat . Soci- alstyrelsen menar att utvecklingen antyder att det skett en fort- löpande förbättring av omhändertagandet av de nyfödda barnen, medan möjligheten att förebygga fosterdöd inte tycks ha förbätt- rats nämnvärt . Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Amningsbenägenhet är internationellt sett en viktig hälsoindikator. Den används bland annat av WHO i redovisningar om hälsoläget i olika länder. har verkat för att stimulera amning och genom information påpekat betydelsen av att upprätthålla en hög amningsbenägenhet. menar i sin rapport av barn födda att det främst är viktigt att skydda, främja och stödja amningen men även under de därefter följande månaderna efter som bröstmjölken har ett idealiskt näringsinnehåll. kan emellertid enbart peka på en undersökning från och ett fåtal undersökningar från andra i-länder som visar en lägre infektionsfrekvens hos ammade barn jämfört med flask- uppfödda barn. Den allra största skillnaden mellan bröstmjölk och flaskmjölk finns i de länder som har svårt att tillgodose de hygie- niska förhållandena vid tillredningen av bröstmjölksersättningen. Den enda säkerställda skillnaden när det gäller barnens hälsa mellan bröstmjölk och flaskmjölk är att allergier hos bröstbarn är mer ovanligt. För allergiskt disponerade barn anser därför att det är särskilt viktigt att de barnen enbart får bröstmjölk eller ännu längre. Erfarenheterna visar att amningsbenägenheten påverkas av en mängd olika faktorer i samhället. De kanske viktigaste faktorerna är enligt kvinnans motivation att amma sitt barn, social stabilitet och möjlighet till stöd om amningen skulle svikta. Modesvängningar och marknadsföring av alternativ till amning bidrar också. skedde de flesta förlossningar i i hemmen och var självklara inslag i en familjs liv. Övriga familjemedlemmar och släktingar tog ofta gemensamt ansvar för hushållsarbete . Kunskaper och erfarenheter om amning och barnavård fördes vidare av de äldre kvinnorna i familjen och av kvinnor i familjens närhet. På så sätt bevarades kontinuiteten, och kunskaper över- Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning fördes från äldre generation till yngre. Man såg också från tidig ålder småbarn skötas och ammas och kunde lära inför eget moderskap. När sjukhusförlossningarna blev allt vanligare började däremot amningsfrekvensen sjunka. Vid sjukhusen fanns inte de traditioner och den kunskap om amningens praktiska sidor som är nödvändig för amning. En ytterligare orsak var brist på kunskap om amning- ens och bröstmjölkens betydelse. Nedgången fortgick ända . Då inträffade en stark attitydförändring i samhället som på bred front förde fram amningens stora både sociala och medicinska värde. Resultatet blev en kraftig uppgång av amningsfrekvensen. I och med ett beslut att årsrapporter från mödra- och barnhälso- vården inte längre behövde lämnas till finns inga heltäckande uppgifter på hur amningsfrekvensen utvecklades . När amningsrapporteringen återinfördes hade emellertid nivån etablerats på en betyd- ligt högre nivå än någon officiell statistik tidigare visat. De senaste årens utveckling tycks en viss nedgång i amningsfrekvensen ha inträffat. Den uppgång som därefter skett samman- faller med en förnyad aktualisering av amningsstödjande åtgärder som initierats av . Inom svensk mödrahälsovård försöker man väcka den blivande mammans intresse för amningens stora värde, medan man inom barnhälsovården motiverar, upp- muntrar och stödjer mammorna till fortsatt amning. Den största uppgången av amningsfrekvensen har skett för barn . Amningsnivån för denna ålder har under hela senare legat på , men har sedan stadigt stigit till som högst för barn födda . För barn födda har nivån sänkts marginellt till , men det är fortfarande, enligt , förmod- ligen den högsta nationella genomsnittsfrekvensen bland i-länder. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning fick ett regeringsuppdrag att tillsätta, sammankalla och leda en samordningsgrupp för amningsfrågor. I regeringsuppdraget framgår det att företrädare för , och ska ingå i gruppen. Vid behov kan andra aktörer inbjudas att delta i arbetet. Uppdraget är att samordna det nationella arbetet inom amnings- området. Avrapportering av arbetet till regeringen ska översiktligt ske i samband med årsredovisning. ska också bistå med underlag om spädbarnsnutrition, inklusive amning, i dess arbete med den folkhälsopolitiska rapporten som ska redovisas till regeringen med start . Bara bröstmjölk till sex månaders ålder råder nyblivna mammor att, om möjligt, ge enbart bröstmjölk till spädbarn fram till sex månaders ålder, och först därefter komplettera med annan föda. menar att det är fördelaktigt om bröstmjölk utgör en del av kosten under hela första levnadsåret eller längre. råd har varit att introducera övergångskost när barnet är . Ändringen är en följd av en expert- konsultation i WHO:s regi 2001 och en därpå antagen resolution av Världshälsoförsamlingen. Experternas slutsats är en global folkhälsorekommendation som säger att amning medför många för- delar för såväl barnet som modern. har tillsammans med Expertgruppen i Pediat- risk Nutrition och i samråd med och Social- departementet tagit följande ställningstagande: Den är bröstmjölken barnets bästa näring. De flesta barn klarar sig utmärkt på enbart bröstmjölk av sitt liv. Från ungefär bör amningen av näringsmässiga skäl kompletteras med annan föda, men det är fördelaktigt om bröst- mjölken utgör en del av kosten under hela första levnadsåret eller längre. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning och arbetar för att sprida information om det svenska ställningstagandet till dem som arbetar med barnhälsovård. 5.8Ohälsa som hinder för föräldraansvar Alla föräldrar är inte fysiskt eller psykiskt kapabla att ensamma ta ansvar för sina barn. Missbruk av droger och/eller psykiskohälsa är faktorer som påverkar allt för många föräldrars relationer till sina barn. För familjer med dessa problem blir omsorgen om barnen ofta koncentrerad på en förälder. 5.8.1Föräldrar som missbrukar droger Enligt lever ca 200 000 barn med en förälder som missbrukar. Det betyder att av varje generation barn har en mamma eller pappa som missbrukar alkohol eller andra droger. Vi vet att barn till alkoholiserade föräldrar löper större risk att försummas och vanvårdas och att dödligheten hos dessa barn är förhöjd under småbarnsåren. Föräldrar med grava drogproblem är således inte lämpliga att ensamma ansvara för sina barn varken eller senare under uppväxten. Det finns inga exakta siffror på hur många barn som växer upp med en psykiskt sjuk förälder. Det beror bland annat på att det är svårt att redovisa hur många patienter som finns inom vuxenpsykiatrin; en patient är oftast inte sjuk, och det är också olika hur länge sjukhusen håller journaler över en patient. Forskning inom visar emellertid att det handlar om ca 100 000 barn, eller av en generation, som har föräldrar som vårdats inom sluten eller öppen psykiatrisk vård. Föräldrar med svår psykisk ohälsa kan inte ses som lämpliga att ensamma ansvara för sina barn varken eller senare under uppväxten. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Föräldrars uttag av föräldraledighet påverkas sannolikt av den sam- hällsinformation som ges i ämnet. I detta avsnitt betraktas vilken information som sänds från olika aktörer samt vilket budskap som når föräldrar och blivande föräldrar kring föräldraskap.