sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Almanackan består av högtider och firande från hela världen och produceras av Museer och i samarbete med Kommu- nikationsbyrån /Axnér. Bilderna bygger på att man ställer olika objekt, som representerar olika kulturer på ett tydligt sätt, mot varandra i en bildskön och kittlande kontrast. Konserter och workshops med elever kommer en workshop- och konsertserie genomföras i samarbete med tolv mindre kommuner i . Vi arbetar med en skolklass och elever från sfi i varje kommun. Tillsammans skapar dessa personer utgångspunkten för arbetet och är med och genomför en konsert under ledning av kocken och musikern . Den konstnärliga idén bygger på att mat och musik lagas, spelas och möts live på scen. Dessa människor; månadens artist, , , den lokala sfi-grup- pen samt skolklassen gör tillsammans scenen till ett forum där många kulturella, personliga och professionella erfarenheter samlas som kommuniceras till publiken. Konserten presenteras både för skolelever och för allmänheten. Som en stor final på projektet gör vi en konsert med alla medverkande. Kompositionen Var Ligger Pepparkakeland? lämnas till de tolv artisterna som får tolka den som de vill. Dessa tolv låtar blir sedan en ryggrad under projektårets gång. Tolv stycken singlar ges ut, en , med de olika låtarna. Vår förhoppning är att dessa låtar kan bli väldigt spridda och därigenom skapa stor uppmärk- samhet kring projektet och nå en större publik än konsertarrange- . Idé och produktion N E O N bedriver en bred kulturhistorisk verk- samhet och har ansvar för att del av den globala historien och kulturarvet bevaras, belyses och förmedlas från många olika perspektiv. Regionmuseet strävar efter att vara en tillgänglig mö- tesplats och ett för alla. har arbetat med integration och mång- fald i fokus . Bland de befintliga mål som kan kopplas till frågorna i Regionmuseets måldokument för perioden 2006 finns: att fånga mångfaldens historia att våga se skillnader och visa att mångfalden är berikande att bevara så att kommande generationers människor kan spegla sig i, göra jämförelser med och utifrån sina egna erfarenheter och kunskaper tolka det som finns bevarat i såväl kulturlandskapet som i museets samlingar. att motverka främlingsfientlighet och rasism att vara en mötesplats där ömsesidigt kunskapsutbyte kan ske mellan majoritetsbefolkning och minoriteter där man lär av och om varandra att bedriva internationella samarbeten och göra globala utblickar att nå nya besökare från en mångfald etniska och kulturella grup- per. Inom kunskapsuppbyggnaden om industrisamhällets kulturarv har intervjuer gjorts med människor med olika etniska och kulturella bakgrunder, som har erfarenheter inom industrin. Pedagogisk verksamhet för grundskolor och sfi (svenska för invandrare) genomförs kontinuerligt för att skapa intresse för historia och olika kulturella uttrycksformer (t.ex. film, konst och berättande) för både barn och vuxna med olika etniska och kultu- rella bakgrunder. Internationella samarbeten pågår, bl.a. inom Samp (afrikansk- svenska museinätverket). Projektet och Historia arbetar med integrationsfrågor kopplat till arbetsmarknaden. påbörjades projektet mångfald möter biologisk mångfald. Projektet mångfald möter biologisk mångfald vandrar på utanför . påbörjades ett projekt med syfte att ta fram riktlinjer för hur museet kan arbeta med mångfald i den löpande verksamheten. Denna strategiska plan utgör underlag för museets fortsatta arbete med mångfaldsfrågor. målsättning är att vara en arbetsplats som: alla känner sig välkomna att söka sig till. är mångfaldsfrämjande och aktivt strävar efter mångfald i perso- nalstyrkan. tillvaratar de perspektiv, resurser och kunskaper som anställda med olika etnisk och kulturell bakgrund tillför verksamheten. strävar också efter att vara en mötes- plats som: speglar samhällets etniska och kulturella mångfald både inom organisationsstrukturen och i den utåtriktade verksamheten. alla känner sig välkomna att besöka och vara delaktiga i. ökar förståelsen för människors religioner och kulturella identi- teter. är en plattform för internationella utblickar och samarbeten. fungerar som en arena för lärande om det mångkulturella sam- hället för allmänhet, föreningar, skola och utbildningar på alla nivåer. motverkar främlingsfientlighet och rasism. är en regional och lokal resurs i utvecklingen av ett hållbart, mångkulturellt samhälle. skapar nätverk med andra kommunala, regionala och nationella aktörer som arbetar med mångfaldsfrågor. söker nya metoder – samlar berättelser och skapar kunskaper om samtiden genom samarbete med elever och lärare i sfi och skolor. fortsätter samarbetet med skolor, bibliotek och inom det berättarprojekt som påbörjades . Inrikt- ningen på skolor ger möjlighet att nå unga, och skapa framtida intresse för kultur och historia som kan leda till att museet ses som en angelägen mötesplats även i fritiden. utvecklar samarbetet med sfi i , i dialog med lärare och elever, för att nå ännu fler vuxna med annan etnisk bakgrund än svensk. Undersöker möjligheten att öppna upp museet i större omfattning som offentlig läroplats för sfi-utbildningar inom det regionala verksamhetsområdet strävar alltid efter mångfald i form av utställningar, projekt och programaktiviteter. Därför utgör inte något undantag för denna policy. Alla programaktiviteter som kopplas till respektive utställning eller projekt är inte inplanerade . Men i stora drag ser utställningsplaneringen ut enligt följande: visas utställningarna Se hjärnan (producerad av Riksutställningar) t o m , samt bilder från musiktidningen . t o m visas den egenproducerade konsten och mångfalden – om stolar och dynor, som är ett sam- arbete med bl.a. hembygdsföreningar och hemslöjdskonsulenter. Ett internationellt stolseminarium kommer att arrangeras i anslut- ning till utställningen. kommer även resultatet av pro- jektet Kulturell mångfald möter biologisk mångfald att presen- teras som en utställning på i . , programansvarig samt projektledare för mångfald möter biologisk mångfald, , konstintendent och projektledare för konsten och mångfalden, , arkeolog och projektledare för , har gennem sit virke de seneste år på olika sätt været involveret i frågan om mångkultur i vores projekter. Vort udgangs- punkt har været anskuelsen af kulturel mangfoldighed som et uni- verselt vilkår under stadig udvikling, en omstændighed vi alle må forholde os til ved at indse vi er en del af det. I det følgende vil planlagte initiativer for 2006 der berør temaet kort blive beskrevet: Vill du normaliseras? 5. februar – (preliminær dato) I 2005 vil mångfaldsproblematikken blive berørt gennem grup- peudstillingen Vill du normaliseras? som vil foregå på . Udstillingen vil gennem en række eksisterende værker og nye pro- jekter, udviklet specielt til udstillingen, undersøge begrebet nor- malisering og hvorledes det anvendes og ytrer sig i forskellige sociale og politiske sammenhænge. Normaliseringsprocesser optræder generelt når noget som er anderledes fra en vis standard ønskes tilpasset denne standard eller norm. og kravene om tilpasning til EU standar- der er ét eksempel hvor normaliseringsprocesser synliggøres og forskelle mellem kulturer træder frem. Senest er dette kommet tydeligst til udtryk i problematikken omkring Tyrkiets eventuelle fremtidige optagelse. Både stat og individ forholder sig til udvik- lingen og tager sine forholdsregler på forskellige niveauer i mødet. På godt og ondt. Udstillingen vil blandt andet sætte fokus på dette område, dvs. på forskellene og relationerne mellem olika kulturer. vil ikke direkte komme til at handle om EUs udvidelse. Man skal nærmere se det som en klangbund hvorimod forskellige synsvink- ler, perspektiver, definitioner og holdninger omkring normalise- ringsbegrebet kan komme til udtryk. emner vil også blive berørt såsom forskelle mellem køn, sociale grupperinger med mere. Udstillingen på vil blive delt i to. En del af udstillingen vil være permanent i udstillings-perioden, med enkelte værker der har indgået i en tidligere udstilling i med samme tema, plus nye værker (eksisterende og nyproducerede) som skal vinkle uds- tillingen i forhold til den nordiske kontekst. En anden del vil være mere fleksibel og vil variere undervejs, som variable elementer der tilfører udstillingen nye momenter. Her vil der under udstillings- perioden sættes fokus på enkelte kunstnere, emner eller lokationer som har været involveret i normaliserings programmet. Et at disse temaer vil blive fokuseret på kulturel mångfald og migration. De konkrete detaljer med kunstner-navne og projektformer er for øjeblikket under udarbejdelse. Projekt på plats 2006 har tidligere initieret projekter i relation til emnet mång- fald, blandt andet i kunstprogrammet kommer inte längre vara svenskt. ... var en serie af plats-specikke pro- jekter som bestod af direkte samarbejder mellem internationale kunstnere, forskellige sammenslutninger og interessegrupper i , forskere, malmöiter med flere. Projekterne relaterede sig til dagens multikulturelle samfund og til forestillinger om rörelse, nomadisme og migration. (For yderligere information om dette program, se separat beskrivelse). Vi vil gerne videreføre aspekter af dette arbejde i 2006 og fremo- ver og har søgt ekstra penge til dette. Projektet har fået arbejds- titlen Projekt på plats. Som led i vor plan om at sætte ekstra fokus på kommunikation med vår publik ønsker vi at organisere et årligt kunstprojekt, som udvikles plats-specifikt i relation til eller den omkringliggende region. har blandt andet til hensigt at afprøve og udvide dialogformerne i rela- tion til en publik. Ligesom i 2006 ønsker vi at invitere en kunstnere til at gøre et projekt i relation til temaet kulturel mångfald, omend med et lidt andet fokus. Eftersom vi endnu ikke har fået svar på vor ansøgning om bidrag kan vi på nuværende tidspunkt ikke sige om vifår mulighed for at realisere projektet. program for resten af 2006 ligger fortfarende lidt uklart eftersom vi indventer en afgørelse fra Stiftelsen huvudmän angående institutionens videre indretning. Vi vil infor- mere om andre relevante initiativer i forhold til fremlagte tematik ved senere lejlighed. Arbetsrum/ateljévistelse – (löpande) har to arbejdsrum for kunstnere. Arbejdsrummene og ateljeopholdene har en central betydning i arbejde med at understøtte ny produktion og tænkning omkring kunst. Inter- nationale og lokale kunstnere inviteres i en kortere periode på et ophold på , ofte i samband med en udstilling. Gennem opholdene er det intentionen at skabe muligheder for kunstnere at arbejde med nye projekter, at bidrage og inspirere til et dynamisk lokalt kunstmiljø, samt at præsentere olika kunst- neriske udtryk med en forankring i olika kulturer for vor publik. Sidstnævnte punkt er naturligvis af stor relevans set i forhold til mångkulturåret. I 2006 ligger det endnu ikke helt fast hvilke kunstnere som kommer med undtagelse af den første som ankom- mer i januar. Hun er fra . I 2005 har haft besøg af kunstnere fra Tyrkiet, , , /og . kommer inte längre vara svenskt(realiseret 2004-5) Da iværksatte kunstprogrammet kommer inte längre vara svenskt var det udfra et ønske om at se nærmere på hvordan man gennem kunsten kan åbne et rum hvor det er muligt at forholde sig deltagende, kritisk og refleksivt til aktuelle og komplekse emner som kulturel mangfoldighed, iden- titet og sameksistens. På den ene side skulle programmet give kunstnere mulighed for stå frem med egne forslag og visioner om et fremtidigt samfund med udgangspunkt i virkelige situationer og forhold. På den anden side skulle der gennem programmet skabes en offentlig deltagelse og dialog omkring hvorledes de kulturelle forskelle præger hverdagen som et grundlæggende eksistentielt vilkår. Til programmet inviterede tre kunstnere til for at skabe nye steds-specifikke værker i udfra dette emne. De deltagende kunstnere var blandt andet og . Der blev taget udgangspunkt i som et eksempel på forholdene i mange andre byer i . En viktig aspekt for kunstnerne var at betone den kulturelle mangfoldighed som et grundlæggende vilkår, der ikke bare berør de andre men os alle. De deltagende kunstnere valgte blandt andet på den baggrund at fokusere på de strukturer og institutioner som medvirker til at præge vores holdninger til mangfoldighed. valgte at arbejde i forstadsområdet i , hvor hun så nærmere på de sociale og kulturelle normer som kom- mer til udtryk gennem boligplanlægning eller intiativer som er sat i gang for at forme et boligområde efter overordnede sociale mål- sætninger. Projektet fik titlen Parachutists on the third floor, birds in the laundry. tog fat i uddannelsessystemet i sit projekt 712 Interviews?. I en periode interviewede hun studerende ved , Internationell Migration och Etniska Relationer på , for blandt andet at diskutere uddannelsens rolle i forhold til migration i . Et af de væsentligste resultater af ... var den interessante og givtige dialog som blev skabt med udgangspunkt i de enkelte projekter. Til hvert projekt deltog en større gruppe mennesker fra aktivt med synspunkter og egne berettelser. Ved åbningen af udstillingen blev også arrangeret en debatdag med udgangspunkt i programmet. Der var en rigtig høj deltagelse, diskussionen var engageret og mange synspunkter kom til udtryk. af de tils- tedeværende havde aldrig været på en kunstinstitution før, men alle blev grebet positivt af den debat som udsprang af de fælles pro- blemstillinger. Gennem ... programmet fik både kunstnerne og Roo- seum nye relationer med beboere i . For betød dette at vi fik et godt grundlag for vores fremtidige virke, både i arbejdet med at udvikle nye udstillinger og med at skabe gode og anderledes kontakter med vores publikum/anvendere. kommer under att ha föl- jande program. – 22.00 på i . Mångkulturkväll med följande inslag: matservering från tio olika länder sång- och dansuppträdande från , , Kosovo. För övrigt kommer att ha utbyte med i i och Lobez i vilka är våra vänorter. Museum 17/9-26/11, Baltutlämningen, utställning (från Regionmuseet i ) Lär känna vårt Museum En klass från Pilevallsskolan med många tvåspråkiga elever kommer att ha museet som klassrum. Även föräldramöten etc kommer att hållas där. Slutligen ska eleverna kunna guida sina föräldrar, vänner och släktingar runt på museet på sitt eget språk. kommer att göra en extra satsning för att rekrytera elever med utländsk bakgrund till skolans verksamhet. Detta ska göras i samarbete med invandrarföreningarna. och bibliotek () Som förvaltare av arbetarrörelsens (i vid mening) historia och kul- turarv kommer vi ständigt i kontakt med personer och material som vittnar om dess internationella och mångkulturella aspekter. Vi fick en intressant utmaning när en arbets- grupp under ledning av undrade om vi hade något att bidra med till antologin och den islamska världen. Visst hade vi det och resultatet blev en skildring av en fredskonferens i , då islamska delegationer från , och i vardande presen- terade sina visioner om hur en varaktig fred skulle kunna uppnås. Rapporteringen kring detta var intressant, fokus på sakfrågan och inte alltför mycket exotiserande. I samlingarna finns arkiv från solidaritetsgrupper, vänskaps- förbund och internationella projekt och från olika flyktinggrupper. Här finns också exempel på engagerade individer med ett ärende: förespråkare för en värdigare behandling av romerna, personer engagerade i solidaritetsarbete med , i motståndet mot apartheid, mot juntan i , i , för bättre förhållanden för flyktingar osv. Här finns också arbetet inom verka för bra förhållanden för alla arbetare, oavsett nationalitet. Och här finns givetvis också dystrare kapitel om njugghet och värre som det också är viktigt att belysa. Vi har inte givit ut någon heltäckande beståndsöversikt över vårt material (som omfattar och ett omfångsrikt bibliotek) utan har digitaliserade kataloger och register. I tryck har vi valt att lyfta fram det utländska och internationella materialet, helt enkelt för att det är mindre känt det är inte så självklart att vi har det. i källaren har vi försökt skildra några viktiga materialtyper för att öka intresset för dessa frågor. Våra utställningar och seminarier utgår ofta från detta material. Just nu har vi en liten utställning med material från det svensk- kinesiska vänskapsförbundet. hade vi en utställning om arbetaresperantismen. Årets seminarier har bla. handlat om påverkan mellan och till följd av att Kreisky tillbringade som flykting i . (Ett liknande se- minarium hölls om och tysk/svenska influ- enser). arrangerar vi ett seminarium om svenskt samarbete med demokratirörelsen i och ett om Folkhemmet, arbetarrörelsen och flyktingfrågan 1930 1950. (Hur utformades den svenska flyktingpolitiken och flyktingmottagandet i det tidiga socialdemokratiska folkhemmet i skuggan av diktaturer och världskrig? Hur såg tidens diskussion om flyktingfrågor ut? Vilka föreställningar fanns om Främlingen/Den andre?) I vårt fall är det en självklarhet att behandla frågor av den här arten. Genom att arbeta aktivt med material som belyser hur idéer utvecklas i kontakterna mellan olika människor och kulturer kan man kanske öka förståelsen och intresset för dagens motsvarig- heter. Vår tidskrift , anknyter till de seminarier vi håller och materialet från seminarierna blir ofta tidskriftsnummer. Ett exempel på detta är ett nummer av Arbetarhistoria , då man fokuserade på Invandrarna och arbetarrörelsen. har frågorna mainstreamats så att integrationsaspekter, mång- kulturella infallsvinklar och kulturmöten kommer med i den mån det är naturligt, vilket det ofta är. Utgivning av böcker, tidskriften och val av seminarieämnen styrs alltså av vårt material, men vi kan inom rimliga gränser välja vad vi vill uppmärksamma. Dessa val påverkar i sin tur vilken typ av kontaktytor vi skapar. När vi gör en utställning om arbetaresperantismen kommer intres- serade gamla internationalister som en gång drömde om ett gemen- samt världsspråk i fredens tjänst. När vi arbetar med en kartlägg- ning om kvinnornas intåg i arbetslivet, särskilt industrin, får vi kontakt med kvinnor som utbrister varför har ingen frågat mig om detta förut! Vi försöker blanda akademiker och praktiker på våra seminarier. Om ett seminarium handlar om koncernfacklig samverkan strävar vi efter att t.ex också få med strejkande hamn- arbetare (eller motsvarande) så att de kan ge bidra med sina erfa- renheter. Ofta ger det nya infallsvinklar på akademikernas redo- visningar. Vi har framförallt många studenter och forskare i forskarsalen, men också studiecirklar och enskilda privatpersoner som av olika skäl vill fördjupa sig i arbetarrörelsens historia. Vi frågar inte besö- karna om deras ursprung eller syftet med deras studier. Till skillnad från många liknande institutioner (särskilt utomlands) avkräver vi inte någon akademisk examen eller referenser. Alla ska känna sig välkomna och alla ska få den hjälp de behöver. Vår huvuduppgift som vi också ägnar oss åt - är att samla, vårda och göra tillgängliga böcker och handlingar om den pågående samhällsdebatten, om arbetarrörelsens historia (ibland ärorik, ibland inte) och om alla personer som verkat för ett bättre samhälle, rättvist, fullt av möjligheter och med respekt för alla dess invånare, oavsett ursprung. I den mån vi överhuvudtaget har någon metod i vårt arbete här på är det väl att låta dokument och människor komma till tals. På samma sätt som man kan göra tidsresor genom att ta del av brev, dagböcker och skön- litteratur från tidigare generationer kan man göra interkulturella resor genom skönlitteraturen och personliga vittnesmål. Seminarier och utställningar planeras med c:a ett halvårs fram- förhållning och därför är inte programmet fastlagt , med undantag för en större utställning i samarbete med Arbetets museum och en mindre vandringsutställning tillsammans med Fol- kets Hus och Parker om konstnären samarbete med Bertolt när båda levde som flyktingar i . und Hans Tombrock - eine Künstlerfre- undschaft im skandinavischen Exil har ursprungligen skapats i Dortmund, , med vår medverkan; se info på webbsida: / Seminarierna Svenskt samarbete med demokratirörelsen i och Folkhemmet, arbetarrörelsen och flyktingfrågan 1930 1950 kommer att dokumenteras i vår tidskrift. Vidare har vi ett trettiotal visningar för studenter, skol- ungdomar och allmänheten där ett viktigt tema är hur idéer och ideologier utvecklas genom interkulturell påverkan. Genom en internationell sammanslutning av institutioner som ägnar sig åt Social History (History Institutions IALHI) får vi många kontakter som ibland leder till samarbetsprojekt. diskuterar vi ett projekt med några institutioner i , som gärna vill vidareutveckla studiecirklar och gräv-verksamhet i samarbete med sina svenska motsvarigheter. Idén är bra och realistisk. I korthet handlar det om att grävcirklar om arbetslivet och arbetsförhållanden inom några yrkesgrupper utbyter erfarenheter. Hotell och Restaurang är ett område som diskuterats, Gruv ett annat. Av allt att döma finns fler likheter än man skulle kunna tro mellan gruvarbetarnas situation i och , liksom mellan restauranganställda i de båda länderna. Genom de tidigare kontakterna mellan fackliga före- trädare finns goda förutsättningar att komma igång, vad som behövs är en viss kontinuitet så att cirkelverksamheten dokumen- teras och kan göras tillgänglig mellan de deltagande grupperna. Kort sagt, detta är ett (av många) bra projekt som inte fun- nit sin finansiering. Information om vår verksamhet finns på Chef för och bibliotek ABF kommer under att medverka med akti- viteter och verksamheter som våra lokalavdelningar genomför. ABF arbetar aktivt för att motverka främlingsfientlighet och rasism för att hävda alla människors lika värde. I det arbetet har vi tagit fram en verktygslåda med hjälpmedel bestående av studie- material, studiehandledning, argument och motargument och vär- deringsövningar. Vi använder oss också av den film, Nazi Goreng som ABF tagit fram tillsammans med museer i samband med . Filmen ställer frågor kring våra värderingar och kan användas i ett interaktivt arbete. ABF, liksom våra medlemsorganisationer, har tillgång till och möj- lighet att använda verktygslådans alla delar. genomför ABF, tillsammans med LO, arrange- manget Ordet Fritt. Ordet Fritt genomförs och sam- lar mellan 1 500 2 000 personer. Det är personal (funktionärer, assistenter och cirkelledare), förtroendevalda och allmänhet. Under Ordet Fritt arrangerar vi seminarier och genomför en mässa. Ordet Fritt kommer att äga rum i 15 . Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under : huvuduppgift är att företräda barns och ungas rättigheter och intressen med utgångspunkt i FN:s konven- tion om barnets rättigheter (). Myndigheten ska utbilda och informera om , men också bevaka hur konventionen efterlevs i samhället. före- träder alla barn oavsett ras, hudfärg, kön, språk, religion, politiska eller annan åskådning, nationella, etniska eller sociala ursprung, egendom, handikapp, börd eller ställning i övrigt, detta i enlighet med artikel 2. Ett mångfaldsperspektiv är något som försö- ker ha i all sin verksamhet. Som ett exempel kan nämnas de enkäter som vi sänder till våra kontaktklasser, utländsk bakgrund finns alltid med som en bakgrundsfaktor. Ett annat exempel är vårt informa- tionsmaterial till barn och unga där barn och unga med olika bak- grund och erfarenheter finns med vid framarbetandet av materialet. Vi har särskilt arbetat med de nationella minoriteternas rättigheter och börjat vårt arbete med att låta romska barn och unga komma till tals. Rapporten kommer att pre- senteras . har i samarbete med tagit fram ett material om barns rätt till kultur som riktar sig till beslutsfattare i kommuner och landsting, mång- faldsperspektivet finns genomgående med i skriften. Skriften kommer att spridas till kommuner och landsting . kommer att ställa frågor om kultur till kontaktklasserna.