sou · GTB340d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Rätten till mitt språk, Förstärkt minoritetsskydd, del 3 Finska språket i Stockholms- och Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ges i uppdrag att analysera om det finns förut- sättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att gälla även i ett om- råde inom Stockholms- och . Om utredaren bedömer att det finns förutsättningar att utvidga förvaltningsområdet för finska skall utredaren lämna förslag till lagstiftningsåtgärder som föranleds av de överväganden som görs, redovisa ekonomiska, administrativa och andra konsekvenser av förslagen samt förslag till finansiering. Målet för den svenska minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till infly- tande, samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. nationella minoriteter är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråken är samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch. Minoritetspolitiken bildades som politikområde 2000 och grun- das på beslut om åtgärder för de nationella minoriteterna och inriktningen av en minoritetspolitik (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). I samband med beslutet om en minoritetspolitik ratificerade två Europarådskonventioner: ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- Bestämmelserna i dessa konventioner har ut- gjort en grund för den svenska politiken på området. gäller i två språklagar, la- gen (1999:1175)om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyn- digheter och domstolar och lagen (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. Lagarna innebär att enskilda har laglig rätt att använda minoritets- språken samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvalt- ningsmyndigheter och domstolar i de geografiska områden där språken har lång tradition (förvaltningsområden). Lagstiftningen gäller för kommunala samt statliga lokala och regionala förvalt- ningsmyndigheter med ett geografiskt verksamhetsområde som helt eller delvis omfattar förvaltningsområdet för samiska respek- tive förvaltningsområdet för finska och meänkieli. Med statliga för- valtningsmyndigheter avses här polismyndighet, skattemyndighet, försäkringskassa, åklagarmyndighet, kronofogdemyndighet, ar- betsförmedling, tullmyndighet, länsstyrelse, lantmäterimyndighet, region, skogsvårdsstyrelse m.fl. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i kommuner som ingår i förvaltningsområ- dena har rätt att få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på respektive språk. Lagstiftningen för finska och meänkieli omfattar , , , och kommuner. i har i uppdrag att följa tillämpningen av lagstiftningen och redovisa erfarenheterna till regeringen. Behovet av en utredning Av de finsktalande i bor endast inom det nuva- rande förvaltningsområdet för finska. En särskilt stor andel finsk- talande bor i Stockholms- och . Med avses området runt sjön , dvs. delar av , Västman- land och . finns en finsk-svensk arbetsgrupp för minori- tets- och minoritetsspråksfrågor som utgör ett forum för dialog och erfarenhetsutbyte mellan och . I en rapport som överlämnades till regeringen konstaterar ar- betsgruppen att det är en brist att minoritetsspråkslagstiftningen endast omfattar ett område där en liten del av sverigefinnarna lever, medan den största delen av sverigefinnarna lever i sådana delar av som inte omfattas av den särskilda minoritetsspråkslag- stiftningen. Arbetsgruppen pekar på ett tilltagande intresse för finska och finsk kultur. Vid har genom regi- onalt och lokalt initiativ ett finskt språk- och kulturcentrum inrät- tats. Arbetsgruppen anser att det finns skäl att överväga förutsätt- ningarna för och konsekvenserna av att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till vissa områden utanför det nuvarande förvaltningsområdet. har i sin uppföljning av hur genomfört sina konventionsåtaganden på området rekommenderat att för- bättra situationen för finska språket utanför det nuvarande finska förvaltningsområdet. I uppföljningen pekas också på vissa brister i den nuvarande lagstiftningen vad gäller tillhandahållande av skrift- liga dokument på minoritetsspråk. Det finns mot denna bakgrund nu skäl att utreda om det finns förutsättningar för en utvidgning av förvaltningsområdet för det finska språket till att täcka även andra geografiska områden än vad den nuvarande lagstiftningen gör. Utredningen bör begränsas till Stockholms- och . Utredaren skall analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndig- heter och domstolar till att gälla även i ett område inom Stock- holms- och . Analysen skall omfatta en bedömning av intresset och behovet hos enskilda sverigefinnar av en sådan utvidgad lagstiftning eller andra åtgärder. I denna bedömning skall unga och äldre sverigefin- nars intresse, behov och förutsättningar beaktas och redovisas sär- skilt. Även jämställdhetsaspekter skall belysas i sammanhanget, vil- ket bl. a. innebär att bedöma huruvida det föreligger skillnader i intresse, behov och förutsättningar mellan kvinnor och män samt flickor och pojkar. Analysen skall även omfatta en bedömning av kommunala och statliga myndigheters samt domstolars möjligheter och beredskap, , att hantera en utvidgad lagstiftning om rätt att använda finska vid enskildas kontakter med myndigheten eller domstolen. Analysen skall också omfatta en bedömning av hur ett utvidgat förvaltningsområde bör avgränsas. I vissa kommuner finns en sär- skilt stor andel finsktalande. Detta bör beaktas vid avgränsningen. Ett utvidgat förvaltningsområde bör dock så långt möjligt vara sammanhängande. Utifrån analysen skall utredaren redovisa sin samlade bedömning av förutsättningarna för en utvidgad lagstiftning eller andra åtgär- der. Utredaren skall även lämna förslag till lagstiftningsåtgärder som föranleds av de överväganden som görs. I detta sammanhang bör övervägas om den nuvarande lagstiftningen direkt kan göras tillämplig på ett utvidgat förvaltningsområde eller om det behövs en ny motsvarande lagstiftning. Utredaren skall även överväga behovet av ändringar i den nuva- rande lagstiftningen mot bakgrund av den uppföljning som gjorts inom och av i . Om det behövs skall utredaren lämna förslag till ändringar. Utredaren skall i enlighet med bestämmelserna i kommittéför- ordningen (1998:1474) redovisa ekonomiska, administrativa och andra konsekvenser av de förslag som lämnas. Till detta kommer att även konsekvenserna för barn och unga skall redovisas där det är relevant. Kostnaderna för olika slags myndigheter skall särskilt uppmärksammas. Förslag till finansiering skall lämnas. Utredaren skall i arbetet ha kontakt med berörda kommuner, landsting, domstolar och statliga myndigheter. Utredaren skall även bereda företrädare för den sverigefinska minoriteten möjlighet att framföra sina synpunkter. Utredaren skall redovisa sitt arbete . Tilläggsdirektiv till utredningen om finska språket i Stockholms- och (Ju 2004:01) Den särskilda utredare som har i uppdrag att analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att gälla även i ett område inom Stockholms- och , skall också analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att gälla även inom det sydsamiska området. Om utredaren bedömer att det finns förutsättningar att utvidga förvaltningsområdet för samiska skall utredaren lämna förslag till lagstiftningsåtgärder som föranleds av de överväganden som görs, redovisa ekonomiska, administrativa och andra konsekvenser av förslagen samt förslag till finansiering. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkal- lade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att analy- sera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska i kontakt med förvaltningsmyndigheter och domstolar till att även gälla i Stockholms- och (dir. 2004:6). Enligt direktiven skall utredaren redovisa sitt arbete . Lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltnings- myndigheter och domstolar (språklagen) tillämpas hos kommuner samt statliga, regionala och lokala förvaltningsmyndigheter med ett geografiskt verksamhetsområde som helt eller delvis omfattar för- valtningsområdet för samiska. Med förvaltningsområdet för sa- miska avses , , och kommu- ner. Frågan om en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska har behandlats i olika sammanhang. Bland annat har ex- pertkommitté om tillämpningen av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, i sin uppföljning av hur har genomfört sina konventionsåtaganden på området, noterat att syd- samiskan har sin traditionella hemvist huvudsakligen utanför det nuvarande samiska förvaltningsområdet. I uppföljningen konstate- ras också att sydsamiskan är mycket hotad och att särskilda åtgär- der krävs för att skydda och främja detta språk. i har på regeringens uppdrag re- dovisat konsekvenserna av en utvidgning av det samiska förvalt- ningsområdet till det sydsamiska området. Med det sydsamiska området avses de södra delarna av det traditionella samiska språk- området som omfattar delar av , , Jämt- lands och . visar att ett utökat förvaltningsområde skulle öka den geografiska basen för den sa- miska språkdomänen och ha stor betydelse i de områden där det finns ett starkt lokalt engagemang för den sydsamiska språkvarie- teten och kulturen. Med utgångspunkt i fin- ner regeringen att det finns behov av att utreda om det finns förut- sättningar för en utvidgning av förvaltningsområdet för det samiska språket till att täcka även det sydsamiska området. Dessutom fram- går av antagna handlingsprogram för det samiska språ- ket att språklagen bör omfatta även det sydsamiska området. Utredaren skall analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyn- digheter och domstolar till att gälla även inom det sydsamiska om- rådet. Analysen skall omfatta en bedömning av intresset och behovet hos enskilda samer av en sådan utvidgad lagstiftning eller andra åt- gärder. I denna bedömning skall unga och äldre samers intresse, behov och förutsättningar beaktas och redovisas särskilt. Även jämställdhetsaspekter skall belysas i sammanhanget, vilket bland annat innebär att bedöma om det finns skillnader i intresse, behov och förutsättningar mellan kvinnor och män samt mellan flickor och pojkar. Analysen skall även omfatta en bedömning av kommunala och statliga förvaltningsmyndigheters samt domstolars möjligheter och beredskap, , att hantera en utvidgad lagstift- ning om rätt för enskilda att använda samiska vid kontakter med myndigheten eller domstolen, samt kommunernas möjligheter och beredskap att erbjuda förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på samiska. Analysen skall också omfatta en bedömning av hur ett utvidgat förvaltningsområde för samiska bör avgränsas. Ett utvidgat förvalt- ningsområde bör så långt som möjligt vara sammanhängande. Utifrån analysen skall utredaren redovisa sin samlade bedömning av förutsättningarna för en utvidgad lagstiftning eller andra åtgär- der. Utredaren skall även lämna förslag till lagstiftningsåtgärder som föranleds av de överväganden som görs. I detta sammanhang bör det övervägas om den nuvarande lagstiftningen direkt kan göras tillämplig på ett utvidgat förvaltningsområde för samiska eller om det behövs en ny motsvarande lagstiftning. Utredaren skall i arbetet ha kontakt med berörda kommuner, landsting, domstolar och statliga myndigheter. Utredaren skall även ge företrädare för den samiska minoriteten möjlighet att framföra sina synpunkter. För arbetet gäller i övrigt de krav på kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar som har angetts i de ursprungliga direkti- ven (dir. 2004:6). Förlängd tid för uppdraget Uppdraget skall redovisas . Ett delbetänkande i de delar som gäller finska språket i Stockholms- och skall redovisas . Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk European Charter for Regional or Minority Languages Alueelisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva Euroopalainen peruskirja I det följande återges konventionstexten på engelska, svenska och finska. Den finska översättningen härrör från . har ratificerat följande artiklar i del III av den Europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk för respektive språk SOU 2005:40 Bilaga 3 kulturell verksamhet och kulturella ekonomiska och sociala förhållanden Bilaga 3 SOU 2005:40 The member States of signa- tory hereto, Considering that the aim of is to achieve a greater unity between its mem- bers, particularly for the purpose of safeguarding and realising the ideals and principles which are their common heritage; De medlemsstater i Euro- parådet som har under- tecknat denna stadga, beaktar att mål är att uppnå en ökad sammanhållning mellan dess medlemmar, särskilt för att värna om och för- verkliga de ideal och prin- ciper som utgör deras ge- mensamma arv, Considering that the pro- regional or minority langu- ages of Europe, some of av vilka somliga hotar att which are in danger of småningom utslocka, bidrar eventual extinction, contri- and development of Euro- rikedom och traditioner, Considering that the right to use a regional or mino- rity language in private and public life is an inalienable right conforming to the principles embodied in the United Nations Interna- tional Covenant on Civil and Political Rights, and according to the spirit of for the Pro- tection of Human Rights and Fundamental Free- doms; Having regard to the work carried out within the CSCE and in particular to anser att rätten att använda landsdels- eller minoritets- språk i det privata och of- fentliga livet är en omistlig rättighet som stämmer överens med principerna i inter- nationella konvention om medborgerliga och poli- tiska rättigheter och med andan i kon- vention angående skydd för de mänskliga rättighe- terna och grundläggande friheterna, beaktar det arbete som utförs av Konferensen om säkerhet och samarbete i Euroopan neuvoston jä- senvaltiot, jotka ovat alle- kirjoittaneet tämän peru- skirjan ja jotka katsovat, että Euroopan neuvoston pyrkimyksenä on luoda kiinteämmät yhteydet jäsenvaltioidensa välille erityisesti turvatak- seen ja toteuttaakseen yhteisen perintönsä mu- kaiset ihanteet ja periaat- teet, katsovat, että perinteisten eurooppalaisten alueellis- ten kielten tai vähemmis- tökielten, joista eräät ovat vaarassa hävitä, suojelemi- nen auttaa ylläpitämään ja kehittämään Euroopan kulttuurien monimuotoi- suutta sekä perinteitä, katsovat, että oikeus kä- yttää alueellista kieltä tai vähemmistökieltä yksityi- sessä ja julkisessa elämässä on Yhdistyneiden Kansa- kuntien kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia ko- skevaan kansainväliseen yleissopimukseen sisälty- vien periaatteiden mukai- nen luovuttamaton oikeus ja ihmisoikeuksien ja pe- rusvapauksien suojaamista koskevan Euroopan neu- voston yleissopimuksen hengen mukaista, ottavat huomioon ETYKin puitteissa tehdyn työn sekä erityisesti vuoden SOU 2005:40 Bilaga 3 the Final Act of 1975 and the document of kirjan ja vuoden Kö- 1975 och dokumentet från Stressing the value of in- betonar värdet av mellan- kulturell miljö och fler- merkitystä ja katsovat, että alueellisten kielten tai vä- språk inte skall gå ut över should not be to the de- behovet att lära dessa, rohkaiseminen ei saa vai- languages and the need to Realising that the protec- är medvetna om att skydd och främjande av lands- ten kielten tai vähemmis- regional or minority lang- i olika länder och regioner i utgör ett viktigt maissa ja alueilla on omi- Europe represent an im- av ett som vilar på the of a Europe based on the principles of diversity within the fra- mework of national sove- reignty and territorial in- beaktar de särskilda för- the specific conditions and pan valtioiden eri alueiden historical traditions in the traditionerna i olika regio- ner av de europeiska sta- agreed as follows: ovat sopineet seuraavasta: Part I - General provi- Del I Allmänna bestäm- Article 1 – Definitions For the purposes of this I denna stadga avses med Charter: a regional or Bilaga 3 SOU 2005:40 a) "landsdels- eller mino- a) "alueellinen languages that are: i traditionally used within a given territory of a State by nationals of that State who form a group numeri- cally smaller than the rest of the State's population; and ii different from the offi- cial language(s) of that State; it does not include either dialects of the official lang- uage(s) of the State or the languages of migrants; b territory in which the regional or minority langu- age is used means the geo- graphical area in which the said language is the mode of expression of a number of people justifying the adoption of the various protective and promotional measures provided for in this Charter; c non-territorial langua- ges means languages used by nationals of the State which differ from the lang- uage or languages used by the rest of the State's po- pulation but which, altho- ugh traditionally used within the territory of the State, cannot be identified with a particular area the- reof. i)språk som av hävd an- vänds i ett visst territo- rium inom en stat av med- borgare i den staten, som utgör en grupp, som till antalet är mindre än resten av befolkningen i den sta- ten, och ii)som är annorlunda än det eller de officiella språ- ken i den staten; det innefattar inte vare sig dialekter av det eller de officiella språkten i staten, eller språk som talas av invandrare, b)"territorium där lands- dels- eller minoritetssprå- ket används" det geogra- fiska område inom vilket detta språk är uttrycksme- del för ett så stort antal personer att det motiverar de olika åtgärder för skydd och främjande som avses i denna stadga, c)"territoriellt obundna språk" språk som används av medborgare i en stat som avviker från det eller de språk som används av resten av befolkningen i den staten, men som, trots att de av hävd används inom den statens territo- rium, inte kan identifieras med en bestämd del av den. i)jota perinteisesti käyte- tään jonkin valtion tietyllä alueella ja jota käyttävät kyseisen valtion kansalai- set ovat lukumäärältään pienempi väestöryhmä kuin valtion muu väestö, ja ii)joka poikkeaa valtion virallisesta kielestä tai kie- listä; sellaisena ei pidetä valtion virallisen kielen tai kielten murteita eikä maahanmu- uttajien kieliä; b)"vähemmistökielialue" tarkoittaa maantieteellistä aluetta, jolla alueellinen kieli tai vähemmistökieli on niin suuren henkilö- ryhmän ilmaisuväline, että tämän peruskirjan mukai- set suojelu- ja edistämis- toimenpiteet katsotaan aiheellisiksi; c)"ei-alueellinen kieli" tarkoittaa valtion muun väestön käyttämästä kie- lestä tai käyttämistä kie- listä poikkeavaa kieltä, jota perinteisesti puhutaan tietyssä valtiossa, mutta ei millään sen erityisellä alue- ella. SOU 2005:40 Bilaga 3 Article 2 – Undertakings 1 Each Party undertakes to apply the provisions of Part II to all the regional or minority languages spoken within its territory and which comply with the definition in Article 1. 2 In respect of each langu- age specified at the time of ratification, acceptance or approval, in accordance with Article 3, each Party undertakes to apply a mi- nimum of thirty-five para- graphs or sub-paragraphs chosen from among the provisions of Part III of the Charter, including at least three chosen from each of the Articles 8 and 12 and one from each of the Ar- ticles 9, 10, 11 and 13. 1.Varje part förbinder sig att tillämpa bestämmel- serna i del II på alla lands- dels- eller minoritetsspråk som talas inom dess territo- rium och som motsvarar definitionen i artikel 1. 2.Vad avser vart och ett av de språk som anges vid ratificeringen, godtagandet eller godkännandet i enlig- het med artikel 3, förbinder sig parterna att tillämpa minst 35 punkter eller stycken utvalda bland be- stämmelserna i del III i stadgan, däribland minst tre från vardera artikel 8 och 12och en från vardera arti- kel 9, 10, 11 och 13. 1.Kukin sopimuspuoli sitoutuu soveltamaan II osan määräyksiä kaikkiin sen alueella puhuttuihin 1 artiklan määritelmän mu- kaisiin alueellisiin kieliin tai vähemmistökieliin. 2.Kunkin kielen osalta, joka 3 artiklan mukaisesti määritellään ratifioinnin tai hyväksymisen yhteydessä, sopimuspuoli sitoutuu soveltamaan vähintään 35 tämän peruskirjan III osan määräyksistä valitsemaansa kappaletta tai kohtaa, joi- hin kuuluu vähintään kolme 8 artiklan ja 12 ar- tiklan sekä yksi 9 artiklan, 10artiklan, 11 artiklan ja 13artiklan kappaleista tai kohdista. Article 3 - Practical arran- Artikel 3 Praktiska åtgär- 1 Each contracting State shall specify in its instru- ment of ratification, ac- ceptance or approval, each regional or minority langu- age, or official language which is less widely used on the whole or part of its territory, to which the pa- ragraphs chosen in accor- dance with Article 2, para- graph 2, shall apply. 2 may, at any subsequent time, notify the Secretary General that it accepts the obligations 1.Varje stat som under- tecknar denna stadga skall i sitt ratifikations-, godta- gande- eller godkännande- instrument ange varje landsdels- eller minoritets- språk, eller officiellt språk som används mindre all- mänt inom hela eller en del av dess territorium och på vilket de enligt artikel 2 punkt 2 utvalda punkterna skall tillämpas. 2.En part får när som helst meddela generalsekretera- ren att den åtar sig de för- pliktelser som följer av 1.Kukin sopimuspuoli määrittelee ratifioimis- tai hyväksymiskirjassaan jo- alueellisen kielen tai vähemmistökielen taikka alueellaan tai sen osassa vähemmän käytetyn viral- lisen kielen, johon 2 artik- lan 2 kappaleen mukaisesti valittuja kappaleita sovel- letaan. 2.Sopimuspuoli voi mil- loin tahansa myöhemmin ilmoittaa pääsihteerille hyväksyvänsä peruskirjan arising out of the provi- sions of any other para- graph of the Charter not already specified in its in- strument of ratification, acceptance or approval, or that it will apply paragraph 1 of the present article to other regional or minority languages, or to other offi- cial languages which are less widely used on the whole or part of its terri- tory. 3 The undertakings refer- red to in the foregoing paragraph shall be deemed to form an integral part of the ratification, acceptance or approval and will have the same effect as from their date of notification. Article 4 - Existing regi- mes of protection bestämmelserna i varje annan punkt i stadgan som inte redan har angetts i dess ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstru- ment eller att den avser tillämpa punkt 1 i denna artikel på andra landsdels- eller minoritetsspråk eller på andra officiella språk som används mindre all- mänt inom hela eller en del av dess territorium. De åtaganden som avses i föregående punkt skall anses utgöra en integre- rande del av ratificeringen, godtagandet eller godkän- nandet och skall ha samma verkan från den dag då meddelandet lämnades. sellaisen muun kappaleen määräyksistä johtuvat vel- voitteet, jota ei ole määri- telty sen ratifioimis- tai hyväksymiskirjassa, tai että se aikoo soveltaa tämän artiklan 1 kappaleen mää- räyksiä myös muihin alue- ellisiin kieliin tai vähem- mistökieliin taikka alueel- laan tai sen osassa vähem- män käytettyihin virallisiin kieliin. Edellisessä kappaleessa mainitut sitoumukset kat- sotaan osaksi ratifiointia tai hyväksymistä ja niillä on sama vaikutus ilmoi- tuspäivästä alkaen. 1 Nothing in this Charter shall be construed as limi- ting or derogating from any of the rights guaranteed by Convention on Human Rights.