sou · GTB373d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Haavind, H., 2001, The gendered code of love and care in hetero- sexual couples, Presentation vid 109th APA Convention i . Halldén, G., 1992, Föräldrars tankar om barn. , B., 1955, Finanpolitikens ekonomiska teori, SOU 1955:25. Hantrais, L., 2004, Family policy matters: Responding to family changes in Europe, Policy Press, s. 11–36, . , A. och Kenworthy, L., 2002, Varieties of Welfare Capita- lism, Income Study Working Paper No. , Y., 2001, – om det stabilas föränderliga former. Hoem, J. M., 1990, Social policy and recent fertility change in , Population and , Vol. 16, s. 735– 748. Hoem, J. M., 1993. Public policy as the fuel of fertility: effects of a policy reform on the pace of childbearing in in the 1980s, Acta Sociologica, Vol. 36, s. 19–31. Hoem, B., 1998, Barnafödande och sysselsättning, SCB Demo- grafiska rapporter 1998:1, , . Hoem, B. och Hoem, J. M., 1999, Fertility trends in up to 1996, Population Bulletin UN 40/41, s. 318–333. Hoem, J. M., , G. och Duvander, A-Z., 2005, Speed- premium effects in Swedish fertility in the 1980s and 1990s, opublicerat manuskript. , C., 1993, Det kallas kärlek. HTF, 2001, Är arbetslivet barntillåtet?, En gallupundersökning bland HTF-medlemmar 19 . , P., 1999, Spädbarnets psykologi. , P., 2000, Småbarnspappor i familjen, i , P. ), Faderskap och rum. Natur & Kultur, . , P. och , B., 2001, Föräldrastöd och spädbarns psy- kiska hälsa. Statens folk- hälsoinstitut, . Hörnqvist, M., 1997, Familjeliv och arbetsmarknad för män och kvinnor i , G. och , I. ), Familj, makt och jämställdhet, Rapport till Utredningen om fördelningen av eko- nomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:138. Jalmert, L., 1979, Små barns sociala utveckling. , A-C., 2003, Arbetslöshet och barnafödande, Demografiska rapporter 2003:6, , . , M., 2001, Livets dubbla vedermödor. Om moderskap och arbete. , J. O. och Mills, C., 2001, The sooner the better? Parental leave duration and women´s accupational career i , J. O. och Mills, C. (red.) Life-course change in modern . JämO, 1992, Det borde vara en merit – Sexton föräldralediga pap- por om arbetet, familjen och ledigheten. JämOs rapportserie nr 1. JämO, 2001, Problem i arbetslivet i samband med graviditet och föräldraskap. JämOs erfarenheter 2001, Jämställd- hetsombudsmannen, . van de , D., 2001, Postmodern fertility preferences: from changing value orientation to new behaviour, i Bulatao, R. och Casterline, J. ), Global Fertility Transition. A Supplement to Population och Vol. 27, s. 290–331. , R., 2002, Göra pappa med barn. 1960–95. , H., 2004, No future without children: Demographic developments in Europe, Paper presented at the EU ministerial conference: Family means Future - Joint Family Policy Thrust in Union. Lesthaeghe, R. och Moors, G., 2000, Recent trends in fertility och household formation in the industrialised world, Review of Population and Society, No 9. , O., 1993, The Impact of Childhood Living Conditions on Illness och Mortality in Adulthood, Social Science & Medi- cine, Vol. 36, s. 1047–1052. , E., 2001, Politics, psychology, and gender in hetero- sexual coupes: Welfare states as laboratories for the future?, Presentation vid 109th APA Convention i . , J., 1972, The simple mathematics of information, job search and prejudice, i , A. ), Racial discrimina- tion in economic life. McDonald, P., 1996, Demographic life transitions: an alternative theoretical paradigm, . Supplement 6, s. 385–392. McDonald, P., 2001, Theory pertaining to low fertility. Interna- tional perspectives on low fertility: Trends, theories och poli- cies, , 21–23 . Mincer, J. Y., 1958, Investment in Human Capital and Personal Income Distribution, , Vol. 6, No. 4, s. 281–302. Mincer, J. Y., 1962, On-the-Job Training: Costs, Returns and Some Implications, , Vol. 50, No. 5, Part 2, S50 S79. Mincer, J. Y., 1974, Schooling, Experience and Earnings. Mincer, J. Y. och Polachek, S. W., 1974, Family investments in human capital: Earnings of women, nomy, Vol. 82, s. 576 608. Nermo, M., 1999, Structured by Gender. – Dissertation Series No. , A., 2003, Deltidsarbete och deltidsarbetslöshet en uppfölj- ning av (Utredningen angående arbetslös- hetsersättning och deltidsarbete, SOU 1999:27). Arbetslivs- rapport nr 2003:19, , . , A., 2004, Parental leave, public child care and the dual- earner/dual-career model in , Discussion Paper, , . (Finns på sweden04/disspapSWE04.pdf.) , M. och , O., 1995, Short Stature as an Effect of Economic och Social Conditions in Childhood, Social Science & Medicine, Vol. 41, s. 733–38. , E., 1993, Parental leave in – a workplace issue?, SRRD No. Demografiska enheten, . , E., 1997, Föräldraskapets synlighet i arbetsplatskultu- rer, i Bonke, J. ), Dilemmaet arbejdsliv – familieliv i . Socialforskningsinstituttet 97:5, Nordisk Ministerråd Tema Nord 1997:534. , 2001, Starting Strong, and Care. , Employment Outlook, olika utgåvor. Oláh, L., 1998, Do public policies influence fertility? Evidence from and from a gender perspective, SRRD No. Demografiska enheten, , . Oláh, L., 2001, Gender and family stability, Dissolution of the first parental union in and , , Vol. 4, Article 2. Oláh, L., 2002, Jämställd familj håller längst, Välfärdsbulletinen 2002:2, , . , M. och , R. E., 1992, Gender discrimination and compensating differentials in , Applied Economics, 24, s. 751–759. Payne, J., 2004, The impact of a reduced fertility rate on women's health, BMC Women's Health 2004, 4 Suppl 1:S11, (Finns på: .) , C. och Batljan, I., 2005, . van , C., 2000, Comparative analysis of differences in desired och realised fertility, Paper presented at the , , 29–31 . (Finns på: .) Phelps, E. S., 1972, The Statistical Theory of Racism and Sexism, 62, s. 659 661. Plantin, L. 2001, Mäns föräldraskap. Om mäns upplevelser och erfa- renheter av faderskapet. , . och , C., 1999, Health, Well-Being, och Coping Skills, i Keating och (red. ), Developmental Health och the Wealth of Nations. 1975/76:133, Om utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m. Prop. 1975/76:170, Om ändring i , m.m. 1977/78:104, Förslag om utvidgad rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 1978/79:168, Om föräldrautbildning och förbättringar av för- äldraförsäkringen m.m. 1984/85:78, Om förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäk- ringen. 1988/89:69, Om utbyggnad av föräldraförsäkringen och för- stärkt föräldraledighet. 1989/90:107, Om godkännande av om barnets rättigheter. 1993/94:147, Delad makt, delat ansvar. 1994/95:150, Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringsproposition). 1994/95:207, Obligatorisk mammaledighet. 1997/98:104, Behandlingen av häktade. 1997/98:182, Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnens rättigheter i . 2000/01:44, Föräldraförsäkring och föräldraledighet. 2002/03:80, Ny sambolag. 2004/05:1, Budgetpropositionen . Regeringens skrivelse 2002/03:140, Jämt och ständigt – Regeringens jämställdhetspolitik och handlingsplan för mandatperioden. Regeringens skrivelse 2003/04:47, Utveckling av den nationella strategin för förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. RFV analyserar 2002:14, Spelade pappamånaden någon roll?, , . RFV analyserar 2003:7, Gravida kvinnors situation, Riksförsäk- ringsverket, . RFV analyserar 2003:8, När har vi råd att skaffa fler barn?, , . RFV analyserar 2003:19,Mamma vet bäst. En kunskapsmätning om föräldrapenning och föräldraledighet, Riksförsäkrings- verket, . RFV analyserar 2004:14, Flexibel föräldrapenning – hur mammor och pappor använder föräldraförsäkringen och hur länge de är lediga, , . RFV anser 1992:1, Rättslägesanalys av havandeskapspenning, , . RFV anser 1995:5, Gravida kvinnors sjukskrivning, Riksförsäk- ringsverket, . RFV redovisar 2000:1, Båda blir bäst, , . RFV, 2003, 2003. , G., 2001, Sociala skillnader, utsatthet och ohälsa, i Folkhälsorapport , , . Rosen, S., 1986, The Theory of Equalizing Differences, i Ashen- , O. C. och Layard, R. ), Handbook of Labor Econo- mics, Vol. Rosenfeld, R. A. och Kalleberg, A. L., 1991, Gender inequality in the labor market, Acta Sociologica, Vol. 34, s. 207 225. Ruhm, C. J., 1998, The Economic Consequences of Parental Leave Mandates: Lessons from Europe, , Vol. 113, s. 287 317. Rädda barnen, 1998, Barnens rätt till båda föräldrarna. Rädda barnen, . Rønsen M. och , M., 2002, Family policy and after- birth employment among new mothers – A comparison of , and , , 18, s. 121 152. SCB, 2003, Tid för vardagsliv. SCB Demografiska rapporter 2003:6, Arbetslöshet och barna- födande, , . SCB Demografiska rapporter 2004:1, Barnens tid med föräldrarna, , . SCB, Lönestatistisk årsbok 2003 (utgiven ), Statistiska central- byrån, . SCB, På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2004, , . SCB, 2005, Utgifter för det sociala skyddet i och samt utgifternas finansiering, ESSPROS. Schaffer, H. R., 1971, The Growth of Sociability. Penguin, Harmondsworth. Schaffer, H. R., 1995, Beslut om barn. Psykologiska frågor och svar. SIF, 2003, Sämre lön hotar föräldralediga. En gallupundersökning bland SIF-medlemmar. (Finns på .) , G. och E., Wadensjö, 2005 (under publicering), Inte bara socialförsäkringar. Expertgruppen för samhällsekonomiska stu- dier (ESS), . Sleebos, E. J., 2003, Low Fertility Rates in OECD-Countries: Facts och Policy Responses. Social, Employment och Migration Working Papers, . (Finns på ) D., , D., och , Y., 2001, Life-course approaches to socio-economic differentials in cause-specific adult mortality, i , och , G. ), Poverty, in- equality och health. An international perspective. , 1999, Barn till psykiskt sjuka föräldrar, SoS Rap- port 1999:11, , . SOU 1972:26, Förskolan 1. SOU 1972:27, Förskolan 2. SOU 1972:76 Unga lagöverträdare II, Familj, skola och samhälle i belysning av officiella data. SOU 1982:36, Enklare föräldraförsäkring. SOU 1997:116, Barnets Bästa i främsta rummet. om barnets rättigheter i . SOU 2001:57, Välfärdens finansiering och fördelning. SOU 2003:36, , F., Pylkkänen, E. och Valck, L., En jäm- ställd föräldraförsäkring?, Bilaga 12 till . SOU 2004:43, Den könsuppdelade arbetsmarknaden. SOU 2005:43, Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräld- rars ansvar. Betänkande av vårdnadskommitté. , M., 1973, , , Vol. 87, s. 355 379. Stafford, F. P. och , M., 1996, Time Out for Child Care: Signalling and Rebound Effects for Men and Women, Labour, Vol. 10, No. 3, s. 609 629. , R 2004:17, Fäders betydelse för barns och ungdomars hälsa, utveckling och välbefinnande, , . , R 2004:49, Nya verktyg för föräldrar – förslag till nya former av föräldrastöd, Statens folkhälso- institut, . Stiftelsen Skriftserie 2004:02, Att knyta an, en livsviktig uppgift, Stiftelsen , . , M. och Duvander A-Z., 1998, Föräldraförsäkringen och jämställdheten mellan kvinnor och män, i , I. och Wadensjö, E. ), Välfärdens genusansikte, Rapport till Ut- redningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekono- miska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1998:3. , M. och Duvander, A-Z., 2002, Gender Division of Childcare and the Sharing of Parental Leave among New Parents in , , Vol. 18, No. 4, s. 433–447. , J., 2003, Are Women Asking for Low Wages? Individual Wage Bargaining and Gender Wage Differentials, i Essays on Gender Differences in Economic Decision-making. – Dissertations Series 59. Thoursie, A., 1997, Kvinnors och mäns vägar ut ur arbetslöshet – likheter och skillnader, i , I. och Wadensjö, E. Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden, Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, Thoursie, A., 2004, Varför tjänar kvinnor mindre? Bilda Förlag, LO, . Thoursie, A., 2005, Föräldraförsäkringens effekter på sysselsättning och löner – olika för kvinnor och män?, Bilaga 7 till En reformerad föräldraförsäkring – kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73. Tyrkkö, A., 1997, Anpasning mellan arbetsliv och familjeliv i och i , i Bonke, J. ), Dilemaet arbejdsliv familjeliv i . Nordisk Ministerråd Tema Nord 1997:534. , 2002, Implementation Handbook for the Convention of the Rights of the Child. Vallberg , A-C., 2002, De yngre barnens läroplanshistoria. Stu- dentlitteratur, . , J., 2001, Uppskjutet föräldraskap bland unga, VälfärdsBulletinen Vol. 3, s. 4-8. Vågerö, D., 1997, Hur påverkar biologiska och sociala förhållan- den tidigt i livet hälsan i vuxen ålder?, 1997:3. , Y., 1998, The Formation and Dissolution of Families: Why ? And What Happens Upon Divorce? i Rosenzweig och Stark O. (red.) Handbook och Population and Family Economics, Vol. 1A, , . Örnhall , och , H., 2005, Skillnader mellan mam- mans och pappans arbetsinkomst och betydelsen för pappornas uttag av föräldraförsäkringen. Bilaga 8 till En reformerad för- äldraförsäkring – kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73. , V., 2001, Hälsa och välbefinnande, i Barns och ung- domars välfärd, SOU 2001:55. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av reglerna för föräldraförsäkringen. Översynen skall göras med utgångspunkt i att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. Utredaren skall se över hur föräldraförsäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till båda sina föräldrar. Det handlar dels om hur den påverkar båda föräldrarnas möjligheter att ta ansvar för barnet, dels hur den påverkar föräldrarnas möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor. Principen om att föräldra- penningen ersätter förälderns inkomstbortfall i samband med för- äldraledighet skall behållas. Utredaren skall se över och belysa i vilken utsträckning föräldraförsäkringen uppfyller syftet att båda föräldrarna på lika villkor har möjligheter att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete eller studier, vilka incitament som kan vara verkningsfulla för att skillna- derna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska, med beaktande av hur det samlade uttaget av föräldra- penning för barnet påverkas, effekterna av att av föräldrapenningen reserverats för vardera föräldern samt analysera vilka effekter det kan få att på samma sätt reservera ytterligare månader, huruvida reglerna för havandeskapspenning är anpassade till dagens arbetsliv samt vid behov föreslå förändringar, om föräldraförsäkringens regelverk är anpassat till nya familje- begrepp, om det finns skäl att göra de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen könsneutrala samt huruvida antalet dagar är väl avvägda utifrån föräldrarnas behov av att vara hemma med barnet , eventuella behov av förändringar av 240-dagarsvillkoret inom föräldrapenningen med beaktande av att försäkringens regel- verk dels skall vara rättvist och inte diskriminera någon av för- äldrarna, dels skall vara svårt att manipulera och möjliggöra god kontroll. Föräldraförsäkringen infördes och ersatte den gällande moderskapspenningen. Syftet var att föräldraförsäkringen skulle bidra till att kvinnor med små barn skulle kunna behålla sin anknytning till arbetslivet, markera vikten av samt ge föräldrarna möjlighet att dela ansvaret för barnets omvårdnad. Allteftersom föräldraförsäkringen byggts ut har den också inneburit en ekono- misk trygghet för familjer med små barn. Syftet med föräldraför- säkringen är att ge båda föräldrarna möjligheter att kombinera för- äldraskap med förvärvsarbete eller studier samt att ge barnet till- gång till båda sina föräldrar. Detta sker bland annat genom att för- äldrapenningen till stor del ersätter förälderns inkomstbortfall i samband med föräldraledighet. Föräldraförsäkringen omfattade från början endast föräldra- penning i samband med barns födelse. har föräldraför- säkringen byggts ut och omfattar nu förutom föräldrapenning även tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Föräldrapenning är ett ekonomiskt stöd som föräldrar får i sam- band med att ett barn föds eller adopteras. Föräldrapenningen skall göra det möjligt för föräldrar att vara hemma med sina barn längre sammanhängande perioder genom att den täcker upp en del av det inkomstbortfall som föräldern får vid föräldraledighet. Föräldra- penning betalas ut under totalt för föräldrarna. Av ersätts 390 enligt s.k. sjukpenningnivå. Resterande är dagar som ersätts enligt den lägsta nivån dvs. med per dag. Föräldrarna har rätt till hälften var av ersättnings- dagarna med möjlighet att överlåta dagar till varandra förutom de dagar som reserverats för mamman respektive pappan. Tillfällig för- äldrapenning skall ge föräldrar ekonomiskt stöd när barn blir sjuka eller när deras ordinarie vårdnadshavare blir sjuk och föräldern därför behöver avstå från sitt förvärvsarbete. En grundläggande förutsättning för rätt till tillfällig föräldrapenning är att man är för- älder till barnet eller likställs med förälder enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ersättningen kan betalas ut till en kvinna som i slutet av graviditeten inte orkar med ett fysiskt påfrestande arbete. Reglerna omfattar numera även kvinnor som förbjuds fortsätta sitt arbete på grund av risker för fosterskador. I sådana fall kan havandeskapspenning betalas ut under större delen av graviditeten. I båda dessa fall får kvinnan havandeskapspenning om hon inte kan omplaceras till annat arbete. Havandeskapspenning kan betalas ut längst till och med den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för förlossningen. Havande- skapspenningen är kalenderdagsberäknad och betalas ut för samt- liga veckodagar. För att en person skall ha rätt till föräldrapenning krävs det att han eller hon är förälder eller likställs med sådan. Som förälder och därmed likställda personer räknas flera grupper. Inom föräldra- penningen skiljer man mellan föräldrar och vårdnadshavare. Båda grupperna kan ta ut föräldrapenning, men endast den som har vårdnad om ett barn får en självständig rätt till föräldrapenning. Vårdnadshavaren har dock möjlighet att avstå föräldrapenning till en annan förälder. En person som en förälder är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med, likställs med förälder om de varaktigt bor tillsammans. Till den gruppen räknas också en registrerad partner, eftersom ett registrerat partnerskap jämställs med äktenskap. Den tillfälliga föräldrapenningen har ett något mer vidsträckt begrepp och omfattar även fosterföräldrar och en person som en förälder bor tillsammans med under äktenskapsliknande förhållanden. Behovet av en översyn Fördelning av föräldrapenning mellan föräldrarna För att såväl kvinnor som män skall kunna kombinera förvärvs- arbete eller studier med föräldraskap och tidigt etablera en god kontakt och relation med barnet är det en viktig fråga hur antalet uttagna föräldrapenningdagar, både de s.k. sjukpenningdagarna och lägstanivådagarna, fördelar sig mellan föräldrarna. Männens uttag har ökat men är fortfarande lågt i förhållande till kvinnornas. Det är därför önskvärt att finna anledningarna till den ojämna fördelningen av dagarna och att även uppnå en någorlunda jämn fördelning. En annan viktig fråga är hur föräldrapenningens konstruktion bidrar till föräldrarnas möjligheter att delta i arbetslivet. I detta sammanhang kan dels föräldrapenningens totala antal dagar samt fem olika nivåer ha betydelse, dels de som betalas ut enligt lägstanivån, dvs. hur nyttjas och i vilken omfattning detta sker. Regeringen anser därför att det finns skäl att se över och belysa vilka incitament som kan vara verkningsfulla för att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska, samt vilka effekter föräldrapenningens konstruktion har på för- äldrarnas deltagande på arbetsmarknaden. är en månad och av för- äldrapenningen reserverad för vardera föräldern. Det finns skäl att följa upp och belysa vilka effekter införandet av dessa s.k. mamma/pappamånader har haft, samt att analysera vilka effekter det kan få att på samma sätt reservera ytterligare månader. Inom socialförsäkringen finns olika alternativ till ledighet i slutet av en graviditet beroende av kvinnans situation. För kvinnor som inte kan förvärvsarbeta i slutet av graviditeten på grund av ett fysiskt ansträngande arbete kan havandeskapspenning beviljas om havandeskapet har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sitt arbete med minst en fjärdedel. Vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel kan sjukpenning betalas ut. Detta gäller även för gravida kvinnor. För kvinnor som av andra skäl vill vara hemma från sitt förvärvs- arbete i slutet av graviditeten kan föräldrapenning betalas ut före beräknad förlossning. Inför en sjukskrivning ställs en behandlande läkare inför många bedömningar där svårigheten ofta ligger i att skilja på om den för- säkrade lider av sjukdom eller om det är andra orsaker som är anledning till att han eller hon inte anser sig kunna arbeta. Svårig- heterna blir än påtagligare när det gäller sjukskrivningar av gravida kvinnor, som på grund av sin graviditet inte orkar fortsätta sitt för- värvsarbete i slutet av graviditeten. I en rapport visar att en stor andel, tre fjärdedelar av de studerade gravida kvinnorna, får ersätt- ning från socialförsäkringen under slutet av gravidi- teten. Resultatet från studien visar att den regionala variationen hos den totala andelen ersatta kvinnor inte är så stor. Däremot finns stora skillnader mellan olika regioner när en uppdelning görs på andelen kvinnor med föräldrapenning, sjukpenning och havande- skapspenning. Den totala andelen ersatta kvinnor varierar alltså inte så mycket mellan länen, men däremot har de tre förmånerna använts i olika grad. För de kvinnor som har svårigheter att arbeta, helt eller delvis, under graviditetens slutskede kan försäkringskassornas olika bedömningar leda till stora orättvisor. Hanteringen av tre olika förmåner samt gränsdragningen mellan dessa orsakar vissa problem. Havandeskapspenningen tillkom då arbetslivet såg annorlunda ut jämfört med . Reglerna om sjukpenning och föräldrapenning ansågs då miss- gynna kvinnor med fysiskt ansträngande arbete som ofta tvingades att ta ut föräldrapenning före barnets födelse eftersom de inte orkade förvärvsarbeta av graviditeten. Lagstift- ning och praxis upplevs som svårförståelig och inte anpassad till dagens arbetsliv. Det finns därför anledning att se över reglerna för havandeskapspenning, huruvida de är anpassade efter dagens arbetsliv samt om det eventuellt finns behov av förändringar. Föräldraförsäkringen är flexibel och ger föräldrarna möjlighet att utifrån familjens förutsättningar kombinera arbete och barn, dels genom reserverade pappa- och mammamånader, dels genom möj- ligheten för föräldrarna att själva bestämma hur ledigheten skall tas ut. Begreppet familj har inte samma innebörd som . Nya familjekonstellationer blir allt vanligare, t.ex. har de som registrerar sitt partnerskap rätt att prövas för adoption. Det är angeläget att föräldraförsäkringen utformas med hänsyn tagen till att familje- begreppet har förändrats samt att föräldrar likabehandlas oavsett hur familjekonstellationen ser ut. Utredaren skall därför se över och belysa om föräldraförsäkringens regelverk ytterligare behöver anpassas till de nya familjebegreppen och göras könsneutral. De tio s.k. pappadagarna I samband med barns födelse har en fader rätt till tillfällig föräldra- penning per barn. brukar kallas pappa- dagar. De ger fadern möjlighet att närvara vid förloss- ning, sköta hemmet eller vårda barn. Vid adoption eller när två personer har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn tillkommer motsvarande rätt båda adoptivföräldrarna eller de sär- skilda vårdnadshavarna. Konstruktionen av faderns särskilda dagar i samband med barns födelse eller adoption är också tillämplig på de familjer där föräldrarna är av samma kön. Dessa inom den tillfälliga föräldrapenningen är alltså en rätt till ersättning som inte endast tillkommer en fader. Det finns därför anledning att pröva om denna del av den tillfälliga föräldra- penningen bör göras könsneutral.