sou · GTB373d9 · 2006-01-01 00:00:00 — RFV beräknar ökningen . Det motsvarar en procentenhet av de av de föräldrapenningdagar som pappor tog ut . Min bedömning är att som policyåtgärd är intres- sant. Information fungerar uppenbarligen. Och information be- hövs; vi vet att pappor har mycket sämre kunskaper än mammor om hur föräldraförsäkringen fungerar, se exempelvis RFV (2003b). Denna kunskapsbrist är en viktig anledning till att kampanjer som kan få genomslag. Men för att åtgärden skall göra skillnad krävs att vi säkert kan se att ökningen i pappors uttagna dagar inte enbart är en omfördelning i tiden utan en nettoökning av antalet dagar som tas ut av pappor. 5Vad säger oss empiri om föräldraförsäkringens påverkan på sysselsättning och löner? 5.1Hur kan egen föräldraledighet påverka? Om en individs löneutveckling påverkas negativt av att hon eller han själv varit föräldraledig kan det bero på: 1.en sämre löneutveckling givet samma arbetsuppgifter som hon eller han hade före föräldraledigheten, 2.sämre avlönade arbetsuppgifter efter föräldraledigheten, 3.sämre möjligheter att öka sin lön genom befordran efter för- äldraledigheten, jämfört med personer som inte varit föräldra- lediga. Studier som fokuserar på hur egen föräldraledighet påverkar löne- utvecklingen inkluderar alltså hur en försämrad sysselsättnings- status påverkar lönen. De studier som undersöker karriärpåverkan fokuserar på 2) och 3). Innan vi går över till vad empiriska studier säger oss följer en kort repetition av vad tre olika nationalekonomiska teorier förut- säger om hur föräldraledighet påverkar kvinnors och mäns löne- utveckling: Teorin om statistisk diskriminering (se avsnitt 3.4 och 3.5) förutsäger att löneutvecklingen för alla kvinnor redan från början i sina yrkesliv påverkas negativt av att deras framtida frånvaro, på grund av vård av barn, förväntas vara högre än mäns. Männens löneutveckling påverkas inte. En mamma som tar en längre föräldraledighet signalerar ingen- ting ovanligt men en pappa som gör det bryter ett mönster. Enligt signalteori (se avsnitt 3.9) kan ett sådant beteende hos en pappa av arbetsgivaren uppfattas som att hans engagemang i arbetet är lägre än engagemanget hos de pappor som prioriterar närvaro på arbetet högre än att vara hemma med sitt barn. I detta fall förutsäger signalteorin att löneutvecklingen för en pappa som tar föräldra- ledigt påverkas mer negativt än för en mamma som tar föräldraledigt . Att arbetsgivaren förväntar sig att kvinnor som får barn tar längre föräldraledigheter kan ju förstås innebära att arbetsgivaren ser kvinnor som osäkrare än män att anställa eller befordra. Och blir statistisk diskriminering också intressant som förklaring till löneskillnader. Enligt humankapitalteori (se avsnitt 3.10) medför varje uppehåll från förvärvslivet (som inte sker på grund av studier) att löne- utvecklingen påverkas negativt. En individ som inte lönearbetar eller studerar varken ackumulerar eller bibehåller humankapital. Således förutsäger denna teori att (en längre) föräldraledighet påverkar löneutvecklingen negativt. Humankapitalteori förutsäger att påverkan på lönen av en längre föräldraledighet är lika stor för män och kvinnor inom samma yrken och som fram till föräldraledigheten haft samma löneutveck- ling. Vidare förutsäger den att frånvaro på grund av föräldraledig- het skall påverka löneutvecklingen i samma utsträckning som annan frånvaro från yrkeslivet, exempelvis sjukdom eller arbets- Enligt humankapitalteori är detta inte diskriminering utan kommer sig av att individen inte bibehållit eller ackumulerat humankapital och alltså inte bibehållit eller ökat sin arbetsproduktivitet. 5.2Påverkan på karriärchanser och arbetslöshetsrisker Vad säger empirin om påverkan av egen föräldraledighet särskilt på karriärchanser och arbetslöshetsrisker? Det finns få studier som systematiskt kartlagt kopplingarna mellan föräldraledighet och försämringar i sysselsättningsstatus. Ett av huvudresultaten i (2004) som studerar kvinnors och mäns möjligheter att byta till ett bättre arbete är att föräldraledighet inte har någon positiv eller negativ effekt på karriärchanserna för kvin- nor generellt men kvinnors chanser att byta till ett bättre arbete endast är hälften så stor som mäns. Bland högutbildade kvinnor har dock föräldraledighet en negativ effekt på kvinnors karriärchanser. (Uppgifter om mäns uttag av föräldraledighet finns inte i de data som använder.) Även (2001) studerar vilken betydelse föräldra- ledighetens längd har för kvinnors möjligheter att avancera på sina arbeten. De finner att om kvinnor som varit föräldralediga väljer att återgå till sina arbeten tidigt ökar inte det deras möjligheter att avancera på jobbet. Däremot finns tecken på att en lång föräldra- ledighet kan ha en viss negativ påverkan på möjligheterna att avancera för kvinnor på högre positioner. Författarna är medvetna om att deras resultat inte kan ges en kausal tolkning men de för fram följande tolkning: Kan frånvaron av positiva effekter för kvinnor av att återkomma till sitt arbete tidigt kunna bero på att detta att vara småbarnsmamma i sig är en så pass negativ signal till arbetsgivaren om låg arbetsproduktivitet att det spelar mindre roll när mamman väljer att komma tillbaka? Anmälningarna till JämO om misstänkt diskriminering i sam- band med graviditet och föräldraskap har ökat (JämO, 2001). En mindre del av anmälningarna rör försämrad löneutveckling i form av uteblivna löneökningar. Den största delen av dessa anmälningar rör istället försämringar i sysselsättningsstatus, som också kan ge negativa effekter på lönen, exempelvis vid omplaceringar till sämre arbetsuppgifter. En gallupundersökning bland HTF:s medlemmar visar att främst kvinnor, upplever att de missgynnats såväl sysselsättnings- som lönemässigt i samband med föräldraskap (HTF, 2001). En liknande undersökning bland SIF:s medlemmar visar att var tionde som varit föräldraledig när lönerevision gjorts på företaget har blivit helt utan löneökning. För en majoritet av dem som inte fick någon höjning såg man inte heller över lönen när föräldraledigheten var över. Undersökningen visar även att var femte person fick förändrade arbetsuppgifter efter föräldraledigheten. Av dem som varit borta längre än förändrades arbetsuppgifterna för närmare 40 pro- cent (SIF, 2003). En utvidgad definition av försämring av sysselsättningsstatus inkluderar även att bli arbetslös. Enligt (2003) löper kvinnor och män i åldrarna 25 som väntar sitt första barn större risk för arbetslöshet än kvinnor och män i motsvarande åldrar som ännu inte har barn. De skattade överriskerna beror inte på skillnader i bakgrundsfaktorer som utbildning och ålder utan kvarstår då man kontrollerat för dessa skillnader. Blivande mammor hade som studeras en dubbelt så hög risk att registreras som arbetslösa än kvinnor som inte väntade barn. Överrisken för blivan- de pappor var i genomsnitt . Resultaten kan tyda på särbehandling från arbetsgivarnas sida, de föredrar att sortera bort personer som har hög risk att vara frånvarande inom en snar fram- tid. Ju högre den förväntade risken är, desto starkare är sorterings- mekanismerna.42 42 Detta kan tyckas stå i kontrast med resultaten i Thoursie (1997), att om heltidsarbetslösa män har barn i åldrarna så ökar detta kraftigt chanserna att gå till ett fast heltidsjobb (se avsnitt 3.3 för en kort redogörelse). Det finns flera olikheter mellan studierna som kan förklara skillnaderna i resultat. De viktigaste skillnaderna är troligen: i)i Thoursies studie kan en stor del männen ha tagit ut den föräldraledighet de vill ha innan de blev arbetslösa under det att männen i studie väntar barn och alltså inte har tagit ut någon föräldraledighet alls, ii)analyserar risken att bli arbetslös under det att Thoursie analyserar sannolikheten att få ett arbete givet att man är arbetslös. Om en arbetslös man i första hand ser att hans roll som pappa innebär att (återgå till att?) vara familjeförsörjare, inte att vara hemma länge med barnet när det är litet, kommer detta att påverka hans sökbeteende så att chansen att han får ett jobb ökar. Vidare, en arbetsgivare som lönsamhetsskäl vill dra ner på personal kan föredra att även sortera bort personer med enbart en något förhöjd förväntad frånvarorisk. En arbetsgivare som av lönsamhetsskäl vill anställa personal kan ha en mindre negativ attityd till den förväntade frånvarorisken. De studier som fokuserar på hur föräldraledighet påverkar löne- utvecklingen inkluderar också hur denna typ av frånvaro från arbe- tet påverkar chanserna att byta till bättre betalda arbetsuppgifter men det är löneutvecklingen i sig, inte byte av arbetsuppgifter eller jobb, som analyseras. Vad säger empirin om påverkan av egen föräldraledighet på löneutvecklingen? Resultaten i både Stafford & (1996) och m.fl. (2003) visar att löneutvecklingen för både män och kvinnor påverkas negativt av att ha varit föräldraledig men att den negativa effekten för män är betydligt större. Huvudresultatet m.fl. (1999)43 är att löneutvecklingen för kvinnor respektive män påverkas olika av olika typer av lika lång frånvaro (exempelvis föräldraledighet, arbetslöshet och värn- plikt) och att effekterna på lönen är könsspecifika. Precis som i Stafford & (1996) och m.fl. (2003) påverkas löneutvecklingen för både män och kvinnor negativt av att ha varit föräldraledig men den negativa effekten för män är betydligt större. Utvecklingen för högutbildade kvinnor påverkas mer negativt av föräldraledighet än för lågutbildade kvinnors. För vissa grupper av lågutbildade kvinnor är den negativa effekten mycket liten eller ingen alls. Ett sätt att förklara att kvinnor lönemässigt påverkas mindre negativt än män av egen föräldraledighet är varianten av human- kapitalteori som säger att kvinnor i mycket högre utsträckning än män väljer yrken som redan från början låter sig förenas med längre frånvaroperioder för vård av barn, som alltså har flackare livslöne- kurvor. m.fl. (2003) anser inte att deras resultat stödjer denna teori: that Swedish women prefer to work in family-friendly but low-wage jobs is not consistent with our findings. (m.fl., 2003, sid. 172). De studerar lönegapet mellan kvinnor och män i och finner att även om det i genomsnitt är lika stort som det var så har gapet ökat markant i den översta kvartilen av inkomstfördelningen. De drar slutsatsen att det är den omfattande vertikala segregeringen som förklarar detta stora löne- gap.In this paper, we have addressed the question of whether 43 m.fl. (1997) är ett bidrag till och en tidigare, populär- vetenskaplig version av m.fl. (1999). there is a significant glass ceiling in . The answer, quite simply, is yes. (m.fl., 2003, sid. 171). m.fl. diskuterar om en faktor bakom den vertikala segregeringen kan vara att föräldraförsäkringen är utformad så att den ger starka drivkrafter för blivande föräldrar att arbeta (ersätt- ningen är inkomstrelaterad). När barnen väl är födda är det dock mestadels mammorna som använder den lagstadgade rätten att ta en lång föräldraledighet och gå ner på deltid. Detta vet arbets- givarna som därför förväntar sig ett lägre engagemang i arbetet från kvinnliga anställda som har (små) barn. Ett faktum som också talar mot teorin att kvinnor väljer låg- betalda yrken för att de är familjevänliga är att förvärvsarbetande kvinnor har en i genomsnitt (minst) lika lång utbildning som män (se avsnitt A.3 Löner i Appendix). Om majoriteten kvinnor av familjeskäl medvetet valde yrken med flacka livslönekurvor är det inte troligt att de i genomsnitt skulle välja att utbilda sig som de, enligt antagandet, genomsnittligt mer karriärsugna män- nen. Eftersom rätten att vara tjänstledig på hel- eller deltid för vård av barn är lagstadgad finns det, i alla fall i teorin, inget skäl att kvinnor av familjeskäl skall välja jobb som är lågavlönade. (Där- emot kan lönerna i yrken som kännetecknas av hög frånvaro bli lägre om kostnaderna för arbetsgivaren att hitta vikarier, etc. tas från löneutrymmet.) Det förefaller troligt att andra mekanismer än dem human- kapitalteorin fångar upp är verksamma. En hypotes som får stöd i flera av de nämnda studierna är att eftersom så gott som alla kvinnor i är föräldralediga sänder detta inte någon särskild negativ signal om kvinnans engagemang i sitt arbete och hennes lojalitet med sin arbetsgivare. Variationen i männens uttag av föräldraledighet är däremot mycket större. De flesta män tar inte någon längre ledighet men några gör det. Dessa män signa- lerar därmed ett svagare engagemang i arbetet och en lägre grad av lojalitet med sin arbetsgivare än de män som inte tar föräldraledigt . En anledning till att mäns signaler kan uppfattas som starkare är om mammors möjlighet att vara föräldralediga ses som en skyldig- het under det att pappors möjlighet till att vara föräldralediga ses som en rättighet, någonting som han kan välja att använda eller inte. Att denna syn har stor genomslagskraft är en av huvudslut- satserna i (2005), en kunskapsöversikt baserad på psykologisk och sociologisk forskning till Föräldraförsäkrings- utredningen, om de faktorer som påverkar hur mammor och pappor fördelar föräldrapenningdagarna mellan sig. En teori som också ligger i linje med ovanstående resultat, att påverkan på löneutvecklingen av att vara föräldraledig är mer negativ för män än för kvinnor, är om det förekommer statistisk diskriminering. Denna innebär ju att eftersom kvinnor, för att kompensera för kostnaden av en framtida förväntad högre från- varo, i genomsnitt ges en något lägre lön än män med motsvarande kvalifikationer så har en del av den negativa effekten på lönen redan skett innan de fått barn och drabbar därmed alla kvinnor. 5.4Påverkan av föräldraledighetens längd och ersättningsnivå på sysselsättningsgrader och timlöner Än så länge finns det endast en studie där man försökt använda en experimentell ansats, Ruhm (1998), som undersöker de ekono- miska konsekvenserna av föräldraledighet på både sysselsättnings- grader och timlöner på nationell nivå. Där används det faktum att i de nio europeiska länder, inkluderat, han analyserade använde kvinnor all eller nästan all föräldraförsäkring , 1969 1993. Därmed kan kvinnor sägas utgöra behandlingsgruppen och män kontrollgruppen i ett naturligt experiment som studerar vilka effekter olikheter i ersättningsnivåer och i föräldraledighetens längd – vilka alltså antas påverka enbart kvinnor – ger på aggre- gerade sysselsättning och timlöner.44,45 Resultaten i Ruhm visar positiva effekter på kvinnors sysselsätt- ningsgrad av en föräldraförsäkring. En rätt till nio månaders betald föräldraledighet eller mer höjer sysselsättningsgraden bland kvin- nor i ett land med . Även föräldraledigheter som är 44Infallsvinkeln är inte utan problem. Exempelvis är det svårt att kontrollera för den negativa effekt på kvinnors löner som kan uppstå om de kvinnor som träder in på arbetsmarknaden efter införandet (eller förlängningen) av föräldraförsäkringen är sämre utbildade än de kvin- nor som arbetade redan då det inte fanns någon föräldraförsäkring. Denna löneeffekt beror ju i grunden inte på föräldraförsäkringen utan på att sammansättningen om sysselsatta kvinnor förändrats (kompositionsbias). 45Ruhm gör också en begränsad känslighetsanalys enbart av sysselsättningseffekterna där han använder kvinnor i åldrarna 25 som behandlingsgrupp och kvinnor i åldrarna 45 54 som kontrollgrupp. I den yngre kvinnogruppen är födelsetalen betydligt högre än i den äldre. Alltså borde den yngre gruppen påverkas mer av förändringar av reglerna om föräldraledighet i det land de bor. Han gör också motsvarande känslighetsanalys där kon- trollgruppen utgörs av män i åldrarna 25 . (Motsvarande känslighetsanalys för löne- effekter går inte att göra då lönedata inte är grupperade efter ålder.) kortare har positiva effekter på kvinnors sysselsättningsgrad. Detta är dock troligen en viss överskattning av den rena effekten, inte bara för att i vissa länders statistik (exempelvis ) räknas föräldralediga kvinnor som sysselsatta,46 utan också för att i länder med långvariga föräldraledigheter är barnomsorgen väl utbyggd. Detta underlättar för kvinnor att förena förvärvsarbete med huvud- ansvar för barnen. ger system med långvariga föräldraledigheter, , en negativ effekt på kvinnornas löner. I länder med sådana system minskar timlönerna för kvinnor med 2 . System där föräldraledigheterna är kortare förefaller däremot inte ha någon större negativ effekt på kvinnornas löner. Ruhm förklarar detta med att en långvarig föräldraledighet kan vara kostsam för arbetsgivaren (kostnader för att rekrytera vikarier och lära upp dem, etc.) En ytterligare orsak som förs fram är att system med mycket långa betalda föräldraledigheter ökar sanno- likheten att kvinnan får flera barn av ett och att hon därmed är mer eller mindre frånvarande från jobbet . Det kan därmed bli svårt och kostsamt för arbetsgivaren att hitta ersättare. Denna frånvaro kan, enligt Ruhm, vidare leda till humankapitalförluster hos kvinnan vilket påverkar hennes löne- utveckling negativt. Rätt till ytterligare obetald ledighet ökar sannolikheten för denna effekt. Eftersom det naturliga experimentet tolkas så att män utgör kontrollgruppen kan inget sägas om effekter på mäns löner och sysselsättningsgrad av olikheter i ersättningsnivåer och i föräldra- ledighetens längd. Som vi sett har författarna till några tidigare nämnda studier ställt sig tveksamma till humankapitalteorins förmåga att förklara hur uttagen föräldraledighet påverkar löneutvecklingen för de mammor och pappor sam tagit sådan ledighet. Min bedömning är att resultaten i Ruhm (1998) inte bara är förenliga med det humankapitalteori förutsäger utan också med det som statistisk diskrimineringsteori förutsäger, att kvinnor i högre grad än män hamnar i låglönejobb och att de inom samma yrken har lägre betalt än män. Ett skäl till att Ruhms resultat sannolikt är förenliga med förekomsten av statistisk diskriminering är att de lönedata som används i studien är aggregat för samtliga sysselsatta kvinnor och män. Alltså är även lönerna för de kvinnor som inte 46 Ruhm uppskattar effekten från denna dubbelräkning i statistiken till cirka en procent- enhet. har barn inkluderade i aggregaten. Så Ruhm drar slutsatser om effekter av olika utformningar av en föräldraförsäkring på löne- utvecklingen för alla kvinnor, med eller utan barn.47 Resultaten i Ruhm ligger i linje med de i Rønsen & (2002). De analyserar sysselsättningsmönstren för kvinnor i Fin- land, och efter födelsen av det första och andra barnet. On the whole, this suggests that very long leave entitlements and child-minding benefit programs could have negative consequences for women´s career and earnings potentials and may preserve an unequal division of labour in the family. (Rønsen & , 2002, sid. En liknande slutsats förs fram i (2004).48 Vad gäller effekter på kvinnors sysselsättning av hur ersättningen vid föräldraledighet är utformad finns det flera studier, både på individdata (mikro) och på nationell nivå (makro), som visar att det finns ett positivt samband mellan inkomstrelaterade ersättningar och kvinnors sysselsättning. System med fasta ersättningar, lika för alla, däremot, förefaller att förlänga som mamman lämnar arbetskraften, se Ferrarini (2003). Rosenfeld & Kalleberg (1991) studerar ojämlikheter mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden med syfte att se hur stor utsträckning den genomsnittliga löneskillnaden mellan kvinnor och män förklaras inte bara av familjepolitiken utan även av andra politiskt påverkbara system. De finner att den faktor som i störst utsträckning bidrar till att minska denna löneskillnad är anställdas möjligheter till kollektiva löneförhandlingar, vilket är ett exempel på ett politiskt påverkbart system. I länder där anställdas möjlig- heter att löneförhandla kollektivt är stora har ofta också en generös familjepolitik. Detta medför att det något felaktigt kan förefalla som om den generösa familjepolitiken är den grundläggande or- saken till en minskad löneskillnad mellan könen. 47Resultaten i Ruhm (1998) skulle kunna bero på att kvinnor utan barn har samma löner som män och att det är de lägre lönerna för de kvinnor som fått barn som drar ner den genomsnittliga lönen för samtliga kvinnor. Är det så stödjer inte resultaten teorin om sta- tistisk diskriminering. I Ruhms data går det dock inte att dela upp lönerna på kvinnor som har respektive inte har barn. Då det finns studier som visar att unga kvinnor och män som skall träda in på arbetsmarknaden får sämre ingångslöner till liknande yrken (se exempelvis , 2003) förefaller denna tolkning emellertid inte vara den mest trovärdiga. 48Jansson m.fl. (2003) undersöker om det finns något statistiskt säkerställt samband mellan ett mått på generositeten i föräldraförsäkringen och lönegapet mellan könen i vissa OECD- länder. De finner inte något sådant. (m.fl. 2003, kapitel 4.). Min bedömning är att resultaten i Ruhms studie är intressantare då denna studie har en experimentell ansats, och därmed försöker att isolera effekter från föräldraförsäkringens utformning från andra struk- turella skillnader mellan länderna. 6.1Vad är svaret på frågan? Svaret på frågan som ställs i denna rapport, om föräldraförsäk- ringens effekter på sysselsättning och löner är olika för kvinnor och män, blir ja. En del effekter är önskvärda, andra inte. En del är mer osäkra än andra. Rapportens syfte är att, utifrån främst arbetsmarknadsekono- miska men även sociologiska infallsvinklar, ge underlag för att kunna göra väl underbyggda politiska val. Även om vi (kanske) kan enas om hur stora sannolikheterna för vissa effekter är behöver vi inte vara överens om vad som är bäst att göra. Det beror på våra politiska värderingar hur pass positivt vi värderar de önskvärda effekterna, och hur pass negativt vi värderar de oönskade. En säker (och för del flesta?) önskvärd effekt av en för- äldraförsäkring är en högre sysselsättningsgrad för kvinnor. De får bättre möjligheter att kombinera den traditionella rollen som huvudansvarig för barnen med förvärvsarbete. Eftersom ersätt- ningen är relaterad till tidigare arbetsinkomst innebär detta en drivkraft för kvinnor att arbeta innan föräldraskap över huvud taget blir aktuellt. Prioriteringarna för de flesta kvinnor som vill ha barn blir 1) först jobb, 2) sedan barn, 3) sedan tillbaka till jobbet men ofta på deltid. I grunden har föräldraförsäkringen som den fungerar inte rubbat på förhållandet att mammorna vanligen är huvudansvariga för barnen när de väl kommit. En, som jag bedömer, nästan lika säker effekt är att om en förälder tar en längre föräldraledighet påverkas denna förälders framtida lön mindre negativt, eller till och med inte alls, om den som tar föräldraledigheten är kvinna. Om det däremot är en pappa som tar en längre föräldraledighet blir den negativa effekten på den framtida löneutvecklingen större. Teorin om signalering är förenlig med detta resultat. Enligt denna teori kan arbetsgivare inte direkt observera en anställds arbetsproduktivitet och lojalitet med organisationen. Däremot finns vissa signaler som indikerar om den enskildes arbetsproduk- tivitet och lojalitet är hög eller låg. Kvinnor som får barn är oftast frånvarande längre tidsperioder från sina arbeten än män som får barn. I och med att detta är det vanliga mönstret signalerar en mammas längre frånvaro för för- äldraledighet ingenting speciellt till arbetsgivaren om hennes enga- gemang i arbetet. Hon bara beter sig som mammor mestadels gör. Detta kan förstås också innebära att arbetsgivaren ser kvinnor som osäkrare än män att anställa eller befordra. Men om en pappa tar en längre föräldraledighet, och därmed bryter ett mönster, kan arbetsgivaren uppfatta detta som en signal om att denne pappas engagemang i arbetet är lägre än engage- manget hos de pappor som prioriterar närvaro på arbetet högre än att vara hemma med sitt barn. Detta är ju den prioritering som de flesta pappor gör.