sou · GTB330 · 2006-01-01 00:00:00 — En byggfelsförsäkring omfattar fel och skador som visar sig och som anmäls från det att byggnadsarbetet godkändes. Försäkringens tillämpningsområde är således relativt omfattande. Syftet med nedanstående skiss är att åskådliggöra byggfels- försäkringens faktiska användningsområde när hänsyn har tagits till de undantag som kan göras från försäkringen och de villkor som en byggfelsförsäkring får respektive skall innehålla. Utvärdering, överväganden och förslag Entreprenören har ett garantiansvar för fel och skador allriskförsäkring för skador på entreprenaden Täcks skadan av exempelvis fastighetsförsäkring Entreprenören har ett garantiansvar för fel och skador +ev. allriskförsäkring för skador på entreprenaden +ev. + Kan inte fullgöra Fel eller skada enligt 2-3 §§ lagen om byggfelsförsäkring Fel och skador under resterande ansvarstid Skadan täcks av exempelvis fastighetsförsäkring Entreprenören ansvarar för fel Byggfelsförsäkringen kan användas dock återkravsrätt Fel eller skada som inte omfattas av entreprenörens ansvar Utvärdering, överväganden och förslag Samtliga bolag som meddelar byggfelsförsäkring har som tidigare nämnts villkor om att byggfelsförsäkringen gäller fel eller skada som omfattas av ett garantiåtagande, endast om det visas att entre- prenören inte kan fullgöra sitt åtagande. gäller byggfelsförsäkringen för flerbostadshus därför endast då det visas att entreprenören inte kan fullgöra sitt åtagande eller då det fö- religger ett fel eller en skada enligt lagen om byggfelsförsäkring men arbetena är kontraktsenligt utförda. Det sagda dock under förutsättning att det inte är fråga om en skada som normalt täcks av andra försäkringar, exempelvis en fastighetsförsäkring. Efter garantitiden (resterande ansvarstid) används byggfels- försäkringen i de fall det föreligger fel och skador som inte om- fattas av entreprenörens ansvar. Byggfelsförsäkringen kan också användas för sådana fel och skador som om- fattas av entreprenörens ansvar. I det sistnämnda fallet har försäk- ringsbolaget dock som regel en återkravsrätt mot entreprenören. Dubbelförsäkring av fel eller skador Jag skall nu behandla frågan om regelsystemet innebär att samma risk försäkras . I fråga om fel finns det inte någon dubbelförsäkring vare sig under garantitid eller resterande ansvarstid. En konsultansvars- försäkring kan dock innebära dubbel försäkring. Här skall det emellertid framhållas att kostnader för fel som omfattas av ett lämnat garantiåtagande ersätts av byggfelsförsäkringen endast om det visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande. Även kostnader för skador som omfattas av ett garantiåtagande, ersätts av byggfelsförsäkringen endast om det visas att entrepre- nören inte kan fullgöra sitt åtagande. För skador tecknar entreprenören som jag tidigare nämnt regelmässigt allrisk- försäkring. Finns det en sådan allriskförsäkring torde byggfels- försäkringen inte tas i anspråk för skadorna ens vid entreprenörens konkurs (jfr. även , Försäkrings- och ansvarsfördelning, 1999, s. 234). Det sagda särskilt mot bakgrund av att en byggherre är medförsäkrad i en allriskförsäkring. Även om såväl byggfels- försäkringen som allriskförsäkringen i viss mån gäller samma Utvärdering, överväganden och förslag skador är det enligt min mening inte i egentlig mening fråga om ett dubbelt försäkringsskydd. Det som omfattas av entreprenörens ansvar skall betalas av entreprenören eller dennes allriskförsäkring. Av redogörelsen ovan framgår att byggfelsförsäkringen har ett mycket begränsat användningsområde. Härefter återstår frågan om det finns ett dubbelt försäkrings- skydd för skador som visar sig . I den mån entreprenörer har allriskförsäkring med förlängd giltighetstid så finns det i princip ett dubbelt försäkringsskydd för skador till följd av väsentliga fel som visas ha sin grund i vårdslöshet. Här innebär dock lagens konstruktion med återkravsrätt att entreprenören slutligt skall svara för skador som faller inom hans eller hennes ansvar (om AB 92 eller AB 04 har använts svarar entreprenören för väsentliga fel som visas bero på vårdslöshet från entreprenören). Risken för sådana skador skall därför bäras av entreprenören. kommer byggfelsförsäkringen slutligt att få svara för fel som inte omfattas av entreprenörens ansvar. Dessutom får byggfelsförsäkringen slutligt svara för sådana fel och skador där entreprenören inte kan fullgöra sitt åtagande till följd av obestånd e.dyl. eller försäkringsbolaget av annan anledning inte kan kräva entreprenören. I sina villkor har samtliga försäkringsbolag undantag för sådana skador som normalt täcks av andra försäkringar, exempelvis fastig- hetsförsäkringen. Ett sådant undantag gäller såväl garantitiden som ansvarstiden. Dagens regelsystem synes väl utformat för att tillgodose önskemålet att ansvaret för fel och skador skall stanna hos den eller de som faktiskt kan förebygga fel och skador. täcker byggfelsförsäkringen sådana fel och skador som inte omfattas av entreprenörens ansvar eller av fastighetsförsäkring eller dylikt. Med lagens konstruktion finns ett visst men ändå begränsat dubbelt försäkringsskydd. Tillämpningsområdet för byggfelsförsäkringen kommer att minska Den förlängda garantitiden för arbetsprestationer i AB 04 innebär att tillämpningsområdet för byggfelsförsäkringen kommer att minska. Beträffande arbetsprestationer kommer i stället entrepre- nörens ansvar att öka. En sådan utökning av entreprenörens ansvar Utvärdering, överväganden och förslag i sig är enligt min mening inte i strid mot de syften som lagen om byggfelsförsäkring har. Ökat antal tvister med AB 04 och den förlängda garantitiden? Som jag ser det finns det ett problem med den förlängda garanti- tiden för arbetsprestationer i AB 04. Det kan tänkas att tvister kan uppstå mellan en entreprenör och en beställare i frågan om ett fel eller en skada är att hänföra till material eller arbetsprestationer. En sådan tvist kan naturligtvis vara till nackdel för de boende, eftersom det kan finnas risk för att fel eller skador inte omgående åtgärdas. Här är det dock av betydelse att en entreprenör är ansvarig för ett påtalat fel i en arbetsprestation som framträder för arbetsprestationer, om han eller hon inte visar att arbetspresta- tionen är kontraktsenlig eller gör sannolikt att det är fråga om fel i material eller vara (jfr. den särskilda kommentaren till kap. 5 § 5 AB 04). Om ett fel eller en skada framträder men och entreprenören kan visa att arbetsprestationen är kontraktsenligt utförd innebär kommentaren (till kap. 5 § 5 i AB 04) att felet eller skadan inte omfattas av en lämnad garanti. Byggfelsförsäkringen får då primärt ersätta felet eller skadan. Detsamma gäller om entreprenören gör sannolikt att det är fråga om fel i material eller vara. Skyddet för de boende vid en eventuell tvist synes därför inte försämras nämnvärt. Ett alternativ för att minimera riskerna för att de boende drabbas av tvister skulle kunna vara att i 6 § 2 lagen om byggfels- försäkring införa en regel om att ersättning från byggfelsförsäk- ringen alltid skall betalas ut när det är en tvist om ett fel eller en skada omfattas av en lämnad garanti. När möjligheten infördes att i försäkringsvillkoren göra undan- tag för fel eller skador som omfattas av en lämnad garanti, uttalades det att det fick förutsättas att den som är ansvarig för fel eller skador i allmänhet vidtar rättelse utan onödig tidsutdräkt om han eller hon är solvent (prop. 1992/93:121 s. 22). Det framhölls att en tvist kan uppstå i ansvarsfrågan avseende garantitiden, vilket med- för att avhjälpande av felet fördröjs. Det ansågs dock att det skulle vara svårt att utforma en regel som innebar att försäkringen skulle träda in i sådana situationer, utan att detta ledde till störningar i relationerna mellan byggmarknadens parter. Någon regel för nämnda situation föreslogs därför inte. Utvärdering, överväganden och förslag Under utredningen har det inte framkommit att det finns några problem med tvister om ett fel omfattas av en lämnad garanti eller inte. Av det skälet och eftersom det är entreprenören som har att visa eller göra sannolikt om orsakerna till ett fel eller en skada beror på arbetsprestationen eller material, anser jag inte att det är nöd- vändigt med en sådan regel. Att i ett läge när entreprenörer påtar sig ett större ansvar utöka byggfelsförsäkringen anser jag inte är rimligt, om det inte är så att det finns ett klart behov av en regeländring. Något förslag i detta avseende lämnar jag därför inte. Behövs ändrade regler för att öka samordningen med övrigt försäkringsskydd? Några bärande skäl för att lagen om byggfelsförsäkring skall få ett utökat tillämpningsområde med minskat ansvar för entreprenörer anser jag inte framkommit. Inte heller anser jag att det finns anledning att föreslå ändringar i lagen vad avser regleringen om återkravsrätt och möjlighet till undantag från försäkringen för ga- rantiåtagande. Inte heller anser jag att det finns skäl att byggfels- försäkringen även skall täcka skador som omfattas av t.ex. fastig- hetsförsäkringen, se även avsnitt 9.10, vissa andra försäkringar som fastighetsägare tecknar. Jag bedömer att de lagförslag som jag lämnat bör kunna träda i kraft . De föreslagna ändringarna bör tillämpas i fråga om byggnadsåtgärder för vilka bygganmälan sker efter ikraft- trädandet. Om bygganmälan har gjorts före den tidpunkten skall lagen tillämpas i sin äldre lydelse. De föreslagna ändringarna innebär sammanfattningsvis små föränd- ringar jämfört med nuvarande bestämmelser. Mitt förslag innebär en viss utökning av kravet på en byggfelsförsäkring vid tillbygg- nader och andra väsentliga ändringar av flerbostadshus, nämligen när ytterligare bostadslägenheter inrättas genom en sådan åtgärd. Ett villkor för kravet är dock också att åtgärden kräver bygg- anmälan (jfr. 9 kap. 2 § ). Jag har även före- slagit en kompletterande regel om från vilken tidpunkt en byggfels- försäkring skall kunna gälla. Det är inte möjligt att ange det antal till- och ombyggnader som företas och som omfattas av kravet på en byggfels- försäkring. SCB för statistik över ombyggnationer. SCB:s ombygg- nadsbegrepp motsvarar emellertid inte kraven för när det krävs en byggfelsförsäkring vid tillbyggnader och andra ändringar.9 I sin statistik över ombyggnader redovisar SCB bl.a. tillskott av lägen- heter genom ombyggnad. Tillskott kan enligt SCB bestå av att dels befintlig lägenhetsfördelning i husen ändras eller att lägenheter tillkommer eller tas bort.10 Inte heller av de i detta avseende av SCB 9Angående det av SCB använda ombyggnadsbegreppet se t.ex. Statistiska meddelanden BO 14 s. 15. redovisade uppgifterna, kan enligt min mening några slutsatser dras av betydelse i detta sammanhang. I ett avseende anser jag dock att de av SCB redovisade uppgifterna om ombyggnader är intressanta för min del. I Bostads- och byggnadsstatistisk årsbok 2005 redo- visas nämligen för (s. 61) att 376 lägenheter i flerbostads- hus tillkommit genom inredning av vindar till bostadslägenheter och 280 lägenheter genom till- och påbyggnad. Mitt förslag innebär inte att några utökade krav läggs på kommunerna. Kommunernas granskning kommer att överens- stämma med den granskning som kommunerna skall göra i samband med att byggsamråd hålls och kontrollplan upp- rättas (jfr. 9 kap. 7-9 och 12 §§ ). I sådana ärenden tar kommunen ut avgifter avsedda att täcka kommunens kostnader (se 11 kap. 5 § ). Även för byggherrar innebär förslagen i betänkandet små förändringar. Den fördyring som uppkommer för byggherrar genom att försäkring krävs i något fler fall än motsvarar kostnaden för att anskaffa en byggfelsförsäkring. Premiekost- naderna för en byggfelsförsäkring är i hög grad individuella. HSB, och har för utredningen uppgett att den genomsnittliga premiekostnaden för deras del är av produktionskostnaden. Den genomsnittliga premiekostnaden för flerbostadshus synes ligga någonstans mellan av produktionskostnaden. I branschen förekommer det enligt vad utredningen erfarit även högre premiekostnader än de nämnda. Även en något lägre premiekostnad kan förekomma. De föreslagna ändringarna är enligt min bedömning neutrala i förhållande såväl till regionalpolitiska aspekter som till aspekter på små företags villkor i förhållande till större företags. Här vill jag dock peka på att en av de faktorer som påverkar premiens storlek, enligt vad försäkringsbolagen uppgett, är en entreprenörs solvens. Förslagen kan inte förväntas inverka på brottsligheten jämställd- heten mellan män och kvinnor eller möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. Inte heller har förslagen någon betydelse för den kommunala självstyrelsen. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring En närmare redogörelse för bestämmelsen och dess förarbeten finns i avsnitt 9.4.2. Bestämmelsen reglerar när det gäller ett obligatoriskt krav på en byggfelsförsäkring för flerbostadshus. Mitt förslag innebär inte någon förändring av när det krävs en byggfelsförsäkring vid upp- förande av ett flerbostadshus. I fråga om tillbyggnader och andra ändringar av en sådan byggnad innebär bestämmelsen i vissa avseenden ett utökat krav. 1 § 2 a) Denna punkt innebär att sista ledet i nuvarande punkt 2 flyttas till en särskild punkt a) och innebär inte någon förändring i sak. Kraven på en byggfelsförsäkring vid tillbyggnader och andra ändringar av ett flerbostadshus är liksom nuvarande reglering alltså knuten till att det utförs åtgärder som kräver bygganmälan och som avsevärt förlänger hela byggnadens brukstid. 1 § 2 b) Den nya punkten b) innebär att försäkringsplikten utökas. Sådana tillbyggnader eller väsentliga ändringar i ett flerbostadshus som innebär att ytterligare bostadslägenheter inrättas skall enligt denna punkt omfattas av kravet på en byggfelsförsäkring oavsett om till- byggnaden eller ändringen innebär att brukstiden för byggnaden avsevärt förlängs eller inte. En förutsättning är dock att åtgärden kräver en bygganmälan. Vilka åtgärder som kräver bygganmälan framgår av 9 kap. 2–3 §§ plan-och bygglagen. Bestämmelsen inne- bär att det skall vara krav på en byggfelsförsäkring i de fall det t.ex. inrättas ytterligare bostadslägenheter på en tidigare oinredd vind eller att en byggnad byggs på med ett ytterligare våningsplan. Flera försäkringar kan då finnas i samma byggnad. Under avsnitt 9.7 finns en närmare redogörelse för bestämmelsen och dess bakgrund. Huvudregeln är enligt första stycket alltjämt att den tioåriga försäkringstiden för en byggfelsförsäkring räknas från det att byggnadsarbetet godkändes vid en av försäkrings- givaren angiven besiktning. Detta gäller både flerbostadshus och småhus. Ändringen i paragrafen berör endast flerbostadshus och har redaktionellt tagits upp i den nya punkten 2 i första sycket medan den tidigare sista meningen i första stycket som berör småhusen har flyttats till en ny punkt 1 utan någon förändring i sak. Bestämmelsen innebär beträffande flerbostadshus att inte enbart ett godkännande vid en av försäkringsgivaren angiven besiktning kan bilda utgångspunkt för byggfelsförsäkringens giltighetstid. Avsikten med ändringen är att försäkringsgivaren inte skall behöva kräva ett godkännande vid en besiktning, i de fall parterna i byggprocessen träffat överenskommelse om att byggnadsarbetet skall avlämnas på annat sätt än genom slutbesiktning. I sådant fall kan försäkringsgivaren godta att ett godkännande sker på annat av försäkringsgivaren angivet sätt. Försäkringen omfattar fel eller skador som visar sig efter det att byggnadsarbetet godkändes och som anmäls från ett sådant godkännande. Frågor om byggnadsdeklarationer, Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att allsidigt belysa vissa frågor om byggnadsdeklarationer och byggnadsregister samt bygg- felsförsäkringar enligt lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring. -redovisa och göra en analys av ändamål och utformning av en obligatorisk eller frivillig byggnadsdeklaration som innehåller uppgifter om radon, ventilation och energianvändning, -belysa utformning och uppbyggnad av ett nationellt register, med byggnadsanknutna uppgifter som ger underlag för uppföljning av relevanta delmål till de nationella miljökvalitetsmålen samt utreda alternativ till nationellt register, -utvärdera om lagen om byggfelsförsäkring fungerar på det sätt som har varit avsett och föreslå de lagändringar som kan vara motiverade, och -överväga om kravet på en byggfelsförsäkring bör utvidgas till att avse även andra byggnader än bostadshus. Arbetet med att deklarera byggnader har med varierande syften pågått under i liksom i andra länder. I sådana deklarationer kan redovisas såväl i vilken utsträckning en byggnad motsvarar av samhället uppställda krav som andra kvaliteter hos en byggnad. har genom ett tillkännagivande om deklaration av bostäder (bet. 1995/96: BoU1, mom. 35, rskr. 1995/96:30) begärt att regeringen klarlägger frågor om kvalitetsdeklaration av bostäder. har efter beslut av regeringen och utrett utformningen av deklarationer av bostäder respektive av bostäder och skolor. Enligt uppdragen skulle upprättande av deklarationer vara frivilligt. Uppdragen redovisades respektive . Redovisningarna har remissbehandlats. Bostadsorganisationer, mäklare och myndigheter har arbetat med att utforma andra system för deklaration av byggnader. Ett av skälen till regeringsuppdragen var att söka få till stånd en samsyn vid utformningen av deklarationer och att åstadkomma en deklaration med en gemensam basinformation som kunde utökas i den mån parterna ansåg det nödvändigt och var villiga att svara för de kostnader detta medförde. I propositionen Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) har regeringen i samband med miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö pekat på betydelsen av byggnadsdeklarationer. Dessa bedöms stegvis öka medvetandet och förståelsen hos olika parter om sambanden mellan brukarvanor, kostnader, teknisk utformning samt drift och underhåll. I proposition Vissa inomhusmiljöfrågor (prop. 2001/02:128) anges att för att göra inomhusmiljön till en angelägenhet för alla inom bygg- och fastighetssektorn, bör såväl nya som befintliga byggnaders egenskaper i vissa avseenden deklareras. Vidare anges att deklarationerna bör kunna användas både för uppföljningen av miljömålen och som en del av den information som normalt lämnas vid ägarbyten och förhyrning av bostäder och lokaler. Det finns också kopplingar mellan de uppgifter som behöver redovisas i de nämnda sammanhangen och behovet av att samla uppgifterna på nationell nivå. I propositionen tas därför frågor upp om behovet av att få information för att kunna följa upp delmålen till miljökvalitetsmålet med hjälp av ett nationellt register. Ett nationellt register med upp- gifter om förhållanden i enskilda byggnader skulle, i de fall där kommuner har ett tillsynsansvar, underlätta denna tillsyn. (dir. 1999:102) har i betänkandet Förslag till statliga insatser mot radon (SOU 2001:7) redovisat hur ett radonregister skulle kunna kopplas till fastighetsregistrets byggnadsdel. Grundläggande uppgifter om alla byggnader i landet, med undantag för jordbrukets ekonomibyggnader och komplementbyggnader, finns redan i byggnadsdelen i fastig- hetsregistret. Registret uppdateras fortlöpande av kommunerna och av Årliga uppdateringar sker också från skatteförvaltningens fastighetstaxeringsregister. I propositionen Vissa inomhusmiljöfrågor uttalar regeringen att byggnadsdeklarationerna bör innehålla uppgifter om ventilation och radon. Uttalandet skall ses mot bakgrund av det föreslagna delmålet till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, vilket tar fasta på radon- och ventilationsförhållandena i byggnader. har fastställt delmålet (bet. 2001/02: BoU14, rskr. 2001/02:291). En fungerande ventilation i byggnader är nödvändig för att vidmakthålla acceptabla värden på fukt, radon och andra föroreningar. Mot bakgrund av bl.a. ökad förekomst av allergier och annan överkänslighet har beslutat att införa en obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystem (prop. 1990/91:145, bet. 1990/91: BoU19, rskr. 1990/91:353). Bestämmelserna finns i förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem. har med stöd av bestämmelserna utfärdat föreskrifter och allmänna råd för verksamheten. Det har konstaterats att svårigheter föreligger med efterlevnaden av bestämmelserna. Byggnadsägarna genomför inte ventilationskontrollerna enligt bestämmelserna och rättar inte till de brister som noteras i förutsatt omfattning. Kommunerna, som har tillsynsansvaret, säger sig inte heller ha kännedom om i vilka byggnader de aktuella ventilationssystemen finns och saknar därmed i stor utsträckning underlag för sin tillsyn. Svårigheter med att få underlag för sammanställning av utfallet av ventilationskontrollen på nationell nivå noteras regelbundet av . Problemen med att säkerställa ett underlag för uppföljning av verksamheten noterades även i (dir. 1996:39) betänkande Byggkvalitet för framtiden (SOU 1997:177). Utredningen hade i uppdrag att bl.a. redovisa erfarenheterna av den obligatoriska ventilationskontrollen. Eftersom en ordning redan finns beträffande ventilationskontroll bör denna lämpligen vara en utgångspunkt vid överväganden beträffande den praktiska hanteringen av andra aktuella variabler som bör ingå i en byggnadsdeklaration. Inom EU pågår ett arbete med ett direktiv om byggnaders energiprestanda. Direktivet behandlas i ministerrådet och . Direktivet förväntas kunna träda i kraft . I propositionen beträffande vissa inomhusmiljöfrågor anges att inomhusmiljö och energianvändning i byggnader hör nära samman. uppdrag att redovisa hur det föreslagna direktivet om byggnaders energiprestanda, vari ingår bl.a. en energicertifiering av vissa byggnader, kan genomföras i . De energicertifikat som skall upprättas bör kunna ingå som en komponent i byggnads- deklarationerna. Vilka byggnader bör deklareras? tidigare nämnda tillkännagivande avsåg bostäder. Regeringsuppdragen till har omfattat bostäder, skolor och förskolor. Den befintliga obligatoriska ventilationskontrollen omfattar praktiskt taget alla byggnader, dock inte t.ex. byggnader för processindustrin men väl dess kontorsbyggnader. Vidare skall vissa ventilationssystem kontrolleras innan de tas i bruk i småhus men omfattas inte av den återkommande kontrollen. Eftersom en god luft i våra byggnader är av stor betydelse, bör utgångspunkten vara att de byggnader som omfattas av ventilationskontrollen också bör ingå i den krets byggnader för vilka en byggnadsdeklaration bör upprättas. Ett ytterligare urvalskriterium är byggnader där människor, och då speciellt barn och ungdom, vistas ofta eller . Deklaration av nya byggnader I propositionen Vissa inomhusmiljöfrågor anges att i samband med en översyn av plan- och bygglagstiftningen bör möjligheten belysas att få ett underlag samt en redovisning av att samhällets krav på byggnader uppfylls genom att använda moment i tillsyns- och kontrollsystemet, t.ex. den s.k. kontrollplanen samt slutbeviset. Utredaren bör i dessa frågor samråda med den kommitté som kommer att få i uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen. Deklaration av befintliga byggnader Som nämnts ovan finns en rad olika deklarationer med skiftande syften. Det bör övervägas vilka möjligheter som finns att bygga deklarationen på redan befintliga system i fråga om utformning och innehåll. Samråd med berörda bör därvid ske i syfte att finna en så effektiv lösning som möjligt. Uppbyggnad av nationellt register Utredaren bör i samråd med och andra berörda myndigheter klarlägga hur byggnadsdelen i fastighetsregistret kan läggas till grund för ett nationellt register där vissa uppgifter om byggnader samlas, såsom uppgifter om radon och ventilation samt energianvändning. Därvid bör frågor om uppgiftslämnande, sekretessfrågor m.m. klarläggas.