sou · GTB367 · 2006-01-01 00:00:00 — I de särskilda yttrandena till delbetänkandet SOU 2004:109 fram- höll vi fördelarna med ett alternativt system för energideklarering, benämnt BoEnDe-systemet, där fastighetsägarna själva får lämna uppgifter för energideklareringen – liksom man får göra vid fastig- hetstaxeringen. Endast de byggnader som har uppenbart hög energianvändning ska bli föremål för fortsatta insatser såsom energibesiktningar av oberoende experter. Därmed allokeras resurserna mot byggnader med den största energisparpotentialen. I utredningens slutbetänkande öppnas för denna möjlighet, men endast som en tillfällig lösning för flerbostadshus . För lokaler ger utredningen ingen möjlighet till förenklat för- farande, utom för lokaler för offentlig verksamhet. I stället föreslår utredningen ett mycket komplicerat sätt att sprida ut deklarationerna så att experterna skall hinna med. Vi anser, att detta system skall ersättas med ett enklare system, där uppmätta värden används till att välja ut de byggnader som har sämsta energi- prestanda. Eventuellt kan också fastighetsägarens energi- och miljöarbete ges betydelse. De utvalda byggnaderna skall analyseras ytterligare och anpassade energiåtgärder tas fram. Det framgår också av utredningen att man befarar, att fastighets- ägare kan komma att lämna felaktiga uppgifter för att få en bra energideklaration. Därför ska fastighetsägarna vidimera sina upp- gifter med energifakturor m.m., vilket inte ens krävs vid fastighets- deklaration. Energideklarationerna – åtminstone för flerbostadshus och lokaler – kommer i mycket högre grad att användas som ett verktyg i förvaltningen, än som en handling för köpare av byggna- derna, eftersom dessa säljs i mycket liten omfattning. Därför finns det knappast något motiv för att lämna felaktiga uppgifter. Om inte de lämnade uppgifterna är korrekta, missar ju dessutom fastighetsägarna möjligheten att få värdefull information om poten- tialen för lönsamma energiåtgärder. Vi anser, att man ska undvika alla onödiga regler som kan bidra till att fastighetsägarna kan uppfatta energideklareringen som något byråkratiskt påfund till ringa nytta. En rimlighetskontroll av lämnade uppgifter ska naturligtvis göras av den expert som utfärdar energideklarationen. Experten ska kunna begära kompletterande uppgifter av fastighetsägarna. I de fall energideklareringen, som enbart bygger på uppgifter från fastighetsägare, inte leder till ytterligare insatser av experter, eftersom energianvändningen är relativt låg, bör åtgärdsförslagen vara av typen checklistor, som är anpassade till den aktuella bygg- nadskategorin. Det är synnerligen viktigt, att man utnyttjar tiden för att få erfarenheter av genomförda energideklarationer – inte minst av de förenklade förfarandena. Utgående från dessa erfaren- heter, ska man se till att man permanentar lösningar, som innebär, att vi får ett kostnadseffektivt system för energideklarering, som fastighetsägarna har en positiv inställning till. Om det visar sig, att ett sådant system inte helt uppfyller det ursprungliga direktivet, får detta inte vara något hinder. Det är ju syftet med direktivet som ska uppfyllas, dvs. att fastighetsägarna ska genomföra lönsamma energiåtgärder i sina byggnader, för att minska EU-ländernas importberoende av energi och reducera unionens koldioxidutsläpp. Naturligtvis bör man även efter 2009 noggrant följa hur systemet för energideklareringen fungerar och fortsätta att utveckla det och anpassa det till förändringar i omvärlden. Särskilt yttrande av experten Jag ansluter mig till det särskilda yttrandet av experterna i den omfatt- ning som det berör småhus. Utöver vad som skrivs i ovan nämnda yttrande vill jag göra följande tillägg. Jag anser att levererad verklig energi ska utgöra måttet även för småhusens energiprestanda. Levererad verklig energi speglar för- brukningen (t.ex. medelvärden av förbrukning) och är lätt att förstå för småhusägarna. Den normalårskorrigerade levererade verkliga energin jämförs mot ett referensvärde som beräknas med hänsyn till bl.a. byggnadens storlek, byggnadsår, antal boende, värmesystem m.m. Vid nybyggnad görs en energiberäkning enligt Bygg- regler – BBR, som grund för energideklarationen. Giltighetstiden för denna deklaration ska vara giltig fram till det att småhuset säljs eller hyrs ut. Deklarationen ska ingå i ansvaret för kvalitetsansvarig enligt plan och bygglagen. Energideklaration av befintliga småhus vid försäljning eller uthyrning Energideklaration ska liksom vid allmän fastighetstaxering, upp- rättas av fastighetsägaren och sändas in till den oberoende experten. Jag anser att det är självklart att de kommunala energirådgivarna ska nyttjas som oberoende experter. Därmed utnyttjas deras lokala kunskap som de mycket enkelt kan bedöma bristerna i inlämnade deklarationer. Dessutom får de energirådgivarna ett unikt material för sin dagliga rådgivning. ska ange de krav som ska ställas på energideklara- tionernas utformning och innehåll samt tillsammans med Energi- myndigheten fastställa kompetenskraven på de oberoende experterna. Dessa behöver inte vara certifierade, då artikel 10 i direktivet endast föreskriver att personerna ska vara oberoende kvalificerade och/eller auktoriserade experter anställda i offentliga organ, privata företag eller egna företagare. En oberoende expert får enligt min mening under inga omstän- digheter vara anställd av eller beroende av företag som säljer eller marknadsför energiprodukter. Instämmer i utredarens förslag att får möjlighet att be- döma när olika byggnadskategorier ska energideklareras –2009. Min bedömning är att småhusen kan energi- deklareras tidigast . Genomförande av EG-direktivet om Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att lämna förslag till hur och rådets direktiv /91/EG om bygg- naders energiprestanda skall genomföras i . Utredaren skall utarbeta förslag till lämplig organisation och de författnings- ändringar som behövs för att genomföra direktivet. Utredaren skall även lämna förslag till lämplig uppföljning av direktivets genom- förande och eventuellt kompletterande åtgärder för att underlätta genomförandet. Utredaren skall redovisa uppdraget . och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda, m.m. Den Europeiska kommissionen lämnade ett förslag till och rådets direktiv om byggnaders energi- prestanda (KOM 2001(226) slutlig (EGT C 213E/2001 s. 266). Direktivet antogs slutligt av rådet och och trädde i kraft (Celex 32002L0091). Direktivet skall vara genomfört i medlemsstaterna . Om medlemsstaterna har bristande till- gång på kvalificerade experter för att uppfylla kraven vad gäller energicertifiering, värmepannor och luftkonditioneringssystem i artiklarna 7, 8 och 9 får tiden utsträckas för att fullt ut tillämpa bestämmelserna. EG-direktivet 2002/91/EG om byggnaders energiprestanda syftar till att minska energianvändningen i bebyggelsen och därmed bidra till att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser samt minska EU:s importberoende av energi. Eftersom byggnadssektorn svarar för av den totala slutliga energianvändningen är det angeläget att vidta åtgärder för att effektivisera energianvändningen inom denna sektor. Även rådets direktiv /76/EEG av om begränsning av koldioxidutsläpp genom en förbättring av energieffektiviteten (SAVE) innehåller krav på med- lemsstaterna att bl.a. utveckla, genomföra och rapportera om pro- gram inom området energieffektivitet i byggnadssektorn. EG- direktivet om byggnaders energiprestanda är emellertid ett kompletterande rättsligt instrument för genomförandet av mer konkreta åtgärder för att förverkliga potentialen till ökad energief- fektivitet i byggnadssektorn. EG-direktivet 2002/91/EG om byggnaders energiprestanda fast- ställer krav i fråga om –beräkningsmetodik för byggnaders integrerande energi- prestanda, –minimikrav avseende energiprestanda för nya byggnader och byggnader som genomgår större renovering, –energicertifiering av byggnader, –regelbundna kontroller, och alternativt rådgivningsinsatser avseende värmepannor samt –regelbundna kontroller av luftkonditioneringssystem. Direktivets krav innebär för svenskt vidkommande en mängd till- kommande krav, främst avseende införandet av krav på energicerti- fiering av byggnader vid försäljning, uthyrning och nybyggnation, samt kontroll av luftkonditioneringssystem. Vidare innebär kraven avseende beräkningsmetodik och minimikrav avseende byggnaders energiprestanda att en översyn av nuvarande byggregler behöver göras. Utifrån de ramar som fastställs i direktivet är det angeläget att närmare utreda hur dessa krav bäst anpassas för svenska förhål- landen. bör genomförandearbetet inom övriga EU beaktas. Åtgärder för att effektivisera energianvändningen i bebyggelsen i Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. energipolitiska riksdagsbeslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU 17, rskr. 2001/02:317) anges att de statliga insatserna skall inriktas på att stödja den effektivisering som sker spontant i samhället och som en följd av olika styrmedel. Åtgärderna bör även vara anpassade till marknadens mekanismer. Syftet med sådana åt- gärder är att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och att främja introduktion av ny energieffektiv teknik. Detta görs huvudsakligen genom information och kunskapssprid- ning, i samarbete mellan , regional och central nivå, samt genom att stimulera till miljöanpassad produktutveckling, främst inom ramen energipolitiska program. För dessa ända- mål ges särskilda bidrag för bl.a. energirådgivning, teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik samt stöd till information och utbildning. Åtgärderna admi- nistreras huvudsakligen av (Energimyn- digheten) samt i vissa delar av . I den nämnda propositionen uttalades även att det finns brister vad gäller tillgång och kvalitet på statistik över bebyggelsens energianvändning och att uppdateringar och kompletteringar är nödvändiga. I syfte att påbörja en uppdatering av kunskapsunder- laget redovisade i en förstudie – Energistatistik i byggnader – översiktligt möjligheterna att förbättra den befintliga energistatistiken i fråga om bebyggelsen (dnr N2003/3380/ESB). Regeringen uppdrog mot denna bakgrund åt att närmare utreda och bedöma möjligheterna att förbättra statistik- och kunskapsunderlaget om bebyggelsens energianvändning. Behoven med anledning av EG- direktivet om byggnaders energiprestanda skall särskilt uppmärk- sammas. Uppdraget skall redovisas till . Inomhusmiljö och energianvändning i byggnader hör nära sam- man. Inomhusklimatet i en byggnad påverkas av bl.a. byggnadens isoleregenskaper och dess installationer, t.ex. ventilationssystemen. har beslutat om ett delmål angående energianvändningen i bostäder och lokaler (prop. 2000/2001:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Av detta framgår att miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler skall minska och vara lägre 2010 än 1995. Detta skall ske bl.a. genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. Regeringen har i propositionen beskrivit vilka åtgärder som behöver vidtas för att nå det av fastställda målet. Genom- förandet av EG-direktivet 2002/91/EG om byggnaders energi- prestanda ger möjlighet att genomföra och följa upp delmålet. På regeringens uppdrag startade ett s.k. dialogprojekt, Bygga, bo och förvalta för framtiden, i syfte att nå frivilliga överenskommelser om åtaganden för en hållbar utveckling. Arbetet har fokuserats på en effektiv energianvändning, en hälsosam inom- husmiljö och en effektiv resursanvändning. En överenskommelse mellan regeringen och ett antal privata och offentliga aktörer inom bygg- och fastighetssektorn har undertecknats . Regler för energihushållning i bebyggelsen I (1987:10) anges i 2 kap. 2 och 3 §§ att plan- läggning skall ske med beaktande av bl.a. att långsiktigt god hus- hållning med energi skall främjas och att bebyggelse och anlägg- ningar som för sin funktion kräver tillförsel av energi skall lokaliseras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till energiför- sörjningen och energihushållningen. Vidare anges i 2 § lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., att energihushållning och värmeisolering är sådana väsentliga tekniska egenskapskrav som skall uppfyllas för byggnadsverk som uppförs eller ändras. I 8 § förordningen (1994:1215) om tekniska egen- skapskrav på byggnadsverk, m.m. anges även att byggnadsverk och deras installationer för uppvärmning, kylning och ventilation skall vara projekterade och utförda på ett sådant sätt att den mängd energi som med hänsyn till klimatförhållandena på platsen behövs för användandet är liten och värmekomforten för brukarna är till- fredsställande. får enligt förordningen även meddela före- skrifter om sådana krav på energihushållning och värmeisolering som skall uppfyllas av anordningar för rumsuppvärmning eller varmvattenförsörjning i andra byggnader än industribyggnader. I byggregler (BBR) finns närmare föreskrifter om krav på bl.a. energihushållning. Det är angeläget att kraven i EG-direktivet avvägs på ett ända- målsenligt sätt mot såväl andra tekniska egenskapskrav på bygg- nader som övriga krav i plan- och bygglagstiftningen. Även möjlig- heterna att samordna kraven med befintliga kontrollförfaranden bör prövas och samordnas med (M 2002:05) och utredningen om byggnadsdeklarationer, byggnadsregister och byggfelsförsäkringar (M2002:06). Åtgärder för genomförandet av direktivet 2002/91/EG om byggnaders energiprestanda i Regeringen uppdrog åt att i samarbete med och efter samråd med Konsument- verket och Styrelsen för teknisk ackreditering och kontroll (SWEDAC) analysera hur det föreslagna direktivet om byggnaders energiprestanda skall genomföras i (dnr 2002/3613/ESB). I uppdraget ingick även att uppskatta kostnaderna för att uppfylla de krav som anges i direktivförslaget samt studera hur kravet på energicertifiering kan samordnas med andra deklarationssystem. Rapporten har remissbehandlats (dnr N2002/3613/ESB). Remissinstanserna delar i stort sett myndigheternas förslag till hur EG-direktivet bör genomföras. Åtskilliga remissinstanser konstaterar emellertid att EG-direktivet innebär ökade kostnader för samhället, fastighets- ägarna och de boende. I detta sammanhang framhålls vikten av att incitament skapas för att få till stånd genomförande av energief- fektiviseringsåtgärder för att kunna motivera införandet av bl.a. ett system för energicertifiering. Flertalet remissinstanser påpekar också att det är viktigt att det fortsatta arbetet med genomförandet sker i samverkan med bygg- och fatighetsbranschen och övriga berörda aktörer så att det blir så effektivt som möjligt. En särskild utredare tillkallas med uppdrag att lämna förslag till hur och rådets direktiv /91/EG om byggna- ders energiprestanda skall genomföras i . Utredaren skall utarbeta förslag till lämplig organisation och de författnings- ändringar som behövs för att genomföra EG-direktivet. skall även lämna förslag till lämplig uppföljning av EG-direktivets genomförande och eventuellt kompletterande åtgärder för att underlätta genomförandet, t.ex. inom ramen för de energipolitiska programmen. Behoven av utbildning och information för de berörda aktörerna skall särskilt beaktas. Utredaren skall också uppmärksamma behovet av särskilda sådana insatser under in- förandet av regelverket och övergångsperioden innan kraven tillämpas fullt ut. Utredaren skall analysera alternativa sätt att genomföra direk- tivets krav med beaktande av syftet med direktivet och behovet av att skapa ett kostnadseffektivt system för de berörda aktörerna. Intresset av att begränsa de administrativa bördorna för aktörerna, för såväl tillsynsmyndigheter, certifieringsorgan, fastighetsägare som hyrestagare, skall beaktas. Utredaren skall i samråd med branschen utvärdera möjligheterna att genomföra vissa delar genom frivilliga initiativ och, om det bedöms lämpligt, lämna sådana förslag. Arbetet inom dialogprojektet , bo och för- valta för framtiden bör i detta sammanhang studeras. Strävan skall vara att de frivilliga initiativen skall utformas på ett så konkurrens- neutralt sätt som möjligt så att etablering av nya tekniska lösningar möjliggörs. Utredaren skall även göra samhällsekonomiska bedöm- ningar och analysera konsekvenserna av olika sätt att genomföra direktivet och olika ambitionsnivåer för arbetet. En bedömning av kostnaderna för de berörda aktörerna och möjliga åtgärder för att förbättra energiprestandan skall också göras. Utredaren skall även bedöma vilka ekonomiska konsekvenser som genomförandet av direktivet får för slutkonsumenterna, bl.a. de boende. Behovet av eventuella kompletterande åtgärder för att få till stånd energieffek- tiviseringsåtgärder skall uppmärksammas. Utredaren skall även studera hur befintliga krav på energihushållning och värmeisolering tillämpas och vid behov lämna förslag till åtgärder. Utredaren skall vidare utvärdera möjligheterna att samordna de kontroll- och certifieringsförfaranden som föreskrivs i EG-direk- tivet med befintliga sådana och, om det bedöms lämpligt, lämna förslag till hur samordningen skall ske. När det gäller kraven som gäller värmepannor skall utredaren i första hand analysera alterna- tivet med information och rådgivning till brukarna och särskilt beakta formerna för hur uppföljningen skall gå till. Utredaren skall även beakta såväl andra tekniska egenskapskrav på byggnader som övriga krav i plan- och bygglagstiftningen. Arbetets genomförande, samråd, tidsplan m.m. Utredaren skall beakta arbetet i den föreskrivande kommitté som inrättats enligt artikel 14 i EG-direktivet. Kommittén biträder EG- kommissionen i arbetet med att utvärdera EG-direktivet och skall vid behov lägga fram förslag till kompletterande åtgärder. Utredaren skall även följa och redovisa arbetet med att genomföra EG-direktivet inom EU:s övriga medlemsstater. Eventuella övriga EU-initiativ som berör genomförandet skall också beaktas. Utredaren skall samråda med (M 2002:05), ut- redningen Frågor om byggnadsdeklarationer, byggnadsregister och byggfelsförsäkringar (M 2002:06), samt , Bo- verket, och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). Utredaren skall även beakta Energi- myndighetens arbete med att förbättra statistik- och kunskaps- underlaget i fråga om bebyggelsens energianvändning. Utredaren skall även samråda med företrädare för berörda delar av näringslivet samt, när det gäller redovisning av förslagens konsekvenser för små företag, med (). Konsekvenser för små företag skall redovisas i enlighet med förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. Om utredaren föreslår åtgärder som kräver finansiering skall för- slag till sådan lämnas. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till utredningen om byggnaders energiprestanda (N 2003:12) Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare har tidigare tillkallats (dir. 2003:139) för att lämna förslag till hur och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energipre- standa (EGT nr L 1, , s. 65, Celex 32002L0091) skall genomföras i . De förslag som utredaren skall redovisa avser huvudsakligen förslag till den lagstiftning som krävs för att genomföra direktivet. Uppdraget utvidgas nu till att närmare ut- reda och lämna förslag om vilka uppgifter energideklarationer av byggnader skall innehålla och om hur beräkningen av en energiprestanda skall göras samt om de kompetenskrav som bör ställas på de energiexperter som skall upprätta energideklarationer för olika kategorier av byggnader. Utredaren skall slutligen utreda och lämna närmare förslag om hur ett register för energideklaratio- ner skall vara utformat samt vilka ändamål och funktioner ett sådant register skall ha. Tilläggsuppdraget skall slutredovisas . Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda skall genom- föras i . Direktivet skall vara genomfört i EU:s medlems- stater . Om medlemsstaterna har bristande tillgång till kvalificerade experter för att uppfylla kraven när det gäller energicertifiering, värmepannor och luftkonditionerings- system i artiklarna 7, 8 och 9 får tiden utsträckas för att fullt ut börja tillämpa bestämmelserna. Utredaren skall enligt utredningsdirektiven redovisa uppdraget . Utredaren har i en skrivelse hemställt om att uppdraget skall kompletteras, för att underlätta det fortsatta genomförandet av EG-direktivet. Utredaren hänvisar till att det finns behov av att ytterligare utreda metoder och strategier för energideklarationsförfarandet samt utformningen av ett register för energideklarationer. De förslag som utredaren enligt dir. 2003:139 skall redovisa avser huvudsakligen förslag till den lagstiftning som krävs för att genomföra EG-direktivet. Genom- förandet av direktivet kräver emellertid att ett antal frågor utreds vidare och att ett fördjupat och mer detaljerat underlag tas fram, som kan läggas till grund för framtagandet av de närmare före- skrifter som krävs för att komplettera lagstiftningen. Mot bak- grund av detta bör utredaren få i uppdrag att utreda vissa komplet- terande frågor för genomförandet av direktivet. Utredaren skall analysera och lämna närmare förslag om vilka upp- gifter energideklarationer av byggnader skall innehålla och om hur beräkningen av en energiprestanda skall göras. Utredaren skall vidare lämna närmare förslag om de kompetenskrav som, för olika kategorier av byggnader, bör ställas på de energiexperter som skall upprätta energideklarationer. Utredaren skall slutligen utreda och lämna närmare förslag om hur ett register för energideklaratio- ner bör vara utformat samt vilka ändamål och funktioner ett sådant register skall ha. Utredaren skall beakta behovet av att utforma ett administrativt effektivt och ändamålsenligt registersystem för såväl myndigheter som övriga aktörer. Utredaren skall också beakta de krav som med hänsyn till personuppgiftslagens (1998:204) bestäm- melser bör ställas på ett sådant register. I den utsträckning de frågor som omfattas av tilläggsuppdraget bör regleras genom för- ordning, skall även ett förslag till förordningstext tas fram. Intres- set av att skapa ett kostnadseffektivt system för energideklarationer och att begränsa de administrativa bördorna för aktörerna, för såväl tillsynsmyndigheter, certifieringsorgan, fastighetsägare som hyres- tagare skall beaktas. Utredaren skall samråda med , Statens energimyndighet, , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), samt före- trädare för fastighetsägare. Utredaren skall fortlöpande hålla () underrättat om hur utredningsarbetet fortskrider. Tilläggsuppdraget skall slutredovisas . 2001/0098 (COD) 3665/2/02 OCH RÅDETS DIREKTIV 2002/91/EG 3665/2/02 REV 2 DIREKTIV 2002/91/EG av OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, med beaktande av yttrande3, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget4, och 1EGT C 213 E, 31.7.2001, s. 266 och EGT C 203 E, 27.8.2002, s. 69. 2EGT C 36, , s. 20. 3EGT C 107, , s. 76. 4Europaparlamentets yttrande av (ännu ej offentliggjort i EGT), rådets gemensamma ståndpunkt av (EGT C 197 E, 20.8.2002, s. 6) och beslut av (ännu ej offentliggjort i EGT). 3665/2/02 REV 2 av följande skäl: (1)I artikel 6 i fördraget föreskrivs att miljöskyddskraven skall integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet.