sou · GTB320 · 2006-01-01 00:00:00 — I avsnitt 4 ställs krav på bl.a. lämnande av prisinformation och uppgifter om innehållsleverantören samt marknadsföringen av innehållstjänster. Innehållstjänster som innebär direkt kommunikation Avsnitt 5 innehåller särskilda krav på innehållstjänster som inne- fattar direkt kommunikation (live services). Enligt punkt 5.1 a får sådana tjänster tillhandahållas endast om ICSTIS har lämnat innehållsleverantören tillstånd till detta. Dessa tjänster omgärdas av särskilt strikta krav på prisinformation och uppgifter om vem som är innehållsleverantör samt marknadsföring. När det gäller samtal till chatlinjer krävs att konsumenten lämnar namn, adress och födelsedatum samt bekräftar behörigheten att ringa samtalet. Samtal till chatlinjer får enligt punkterna 5.9.4 och 5.9.5 inte kosta mer än och skall automatiskt avbrytas när den upplupna debiteringen uppgår till £30. Av punkt 5.10 följer att en abonnent kan få ersättning av ICSTIS, om uppringning har skett utan abonnentens tillåtelse till innehållstjänster som innefattar direkt kommunikation. 51 CSTIS Guideline No. 2, Prior Permission, Version 10: 1 January 2004. ningen betalas ur en fond, som finansieras genom att en avgift tas ut av innehållsleverantörer som tillhandahåller sådana tjänster (the ). Särskilda bestämmelser för vissa typer av innehållstjänster I avsnitt 6 finns ytterligare regler om vissa typer av innehålls- tjänster. Särskilda bestämmelser finns om t.ex. tjänster som riktar sig till barn, tävlingar, rådgivningstjänster, tjänster som tillhanda- hålls online, tjänster som innefattar debitering för inköp av varor och nedladdning av data, erotisk underhållning samt insamlingar för välgörande ändamål. Av avsnitt 6.5 följer att debiteringen av en innehållstjänst som tillhandahålls online måste avbrytas automatiskt när användaren av tjänsten lämnar den webbplats som debiteringen avser. Under hela den tid som debiteringen pågår skall information om den upplupna kostnaden vara synlig på dataskärmen. När fråga är om erotisk underhållning som tillhandahålls online skall dessutom användaren av tjänsten identifiera sig med en kod eller liknande samt bekräfta att denne är . ICSTIS har utfärdat riktlinjer för tjänster som tillhandahålls online.52 Av dessa framgår att uppringning till ett betalnummer med dialler innebär en överträdelse av föreskrifterna, om inte användaren av tjänsten uttryckligen har samtyckt till att uppringning sker med dialler. Föreskrifterna skall också anses ha överträtts när en dialler automatiskt ändrar ljudnivån på modemet eller permanent ändrar fjärranslutningen så att ett betalnummer rings upp i stället för den ordinarie anslutningen. Avsnitt 6.6 reglerar debitering genom operatörens försorg för inköp av varor eller nedladdning av data genom uppringning till ett betalnummer (pay for product services). Det föreskrivs bl.a. att sådana varor eller tjänster i allmänhet inte får kosta mer än £20. Vidare måste grundläggande regler för distansavtal följas. 52 CSTIS Guideline No. 11, , Version 8: 1 January 2004. Förhandstillstånd för användning av diallers –tog ICSTIS emot runt 40 000 klagomål från konsumenter angående missbruk av diallers.53 Med anledning av den stora mängden klagomål från konsumenter beslutade ICSTIS genom tillkännagivande att med omedelbar verkan ställa krav på skriftligt förhandstillstånd av ICSTIS för användning av diallers i samband med uppringning till betalnummer.54 Genom samma tillkännagivande föreskrev ICSTIS vilka krav som måste vara uppfyllda för att tillstånd till användning av en dialler skall lämnas. Inledningsvis anges att uppringning med dialler endast får ske till betalnummer i vissa nummerserier (090 eller motsvarande). Innehållsleverantören skall se till att diallern lätt kan identifieras och att inga förändringar som inte kan spåras sker i diallern. Innan diallern laddas ned skall användaren enligt samma tillkännagivande tydligt informeras på skärmen om villkoren för nedladdningen, bl.a. beträffande kostnaden och att fråga är om kostnader för annat än vanlig teletrafik. Användaren måste aktivt acceptera nedladdningen genom att klicka på en ja-ruta och skall ha möjlighet att avböja nedladdning genom att klicka på en annan ruta. Nedladdningen måste härefter bekräftas av användaren genom att denne klickar på en ny ja-ruta. Under hela den tid som debitering för innehållstjänsten sker skall uppkopplingstiden och den upplupna kostnaden visas tydligt på skärmen. Vidare skall en ikon som visar att en dialler är installerad vara synlig på skärmen. Innehållstjänsten skall automatiskt avbrytas när den upplupna kostnaden uppgår till £20. När tjänsten avbrutits skall alla inställningar helt återställas. Varje dialler måste innehålla ett effektivt program för avinstallering. Innehållsleverantörens kontaktuppgifter måste visas på skärmen före, under och då diallern används. Vidare måste innehållsleverantören tillhandahålla en tillfredsställande kundtjänst per telefon och/eller e-post, vilken i vart fall skall vara öppen vardagar mellan 9.00–17.00 GMT. I samma tillkännagivande ställs också vissa krav på den operatör som upplåter betalnumret. Innehållsleverantören måste för att få 53Office for Telecommunications (Ofcom), Regulating premium-rate services – A summary of an Ofcom report for the DTI, . 54CSTIS, Notice of Requirement for Prior Permission for Diallers, . tillstånd att använda en dialler uppvisa ett skriftligt avtal mellan sig och den operatör som skall ombesörja debiteringen av abonnenten. Av detta avtal skall framgå att operatören skall innehålla i vart fall av intäkterna från innehållstjänsten, vid äventyr av böter om £200 000. Detta belopp kan reduceras när innehållstjänsten varit i funktion . Det innehållna beloppet skall betalas till ICSTIS, om en överträdelse av ICSTIS Code of Practice konstateras och en sanktion beslutas. Föreskrifterna innehåller i avsnitt 7 bestämmelser om handlägg- ningen hos ICSTIS av klagomål rörande innehållstjänster och sank- tioner mot innehållsleverantörer som bryter mot föreskrifterna. När en mindre allvarlig överträdelse av föreskrifterna kan antas ha förekommit har ICSTIS i enlighet med avsnitt 7.3 möjlighet att använda sig av ett informellt förfarande (informal procedure). Under förutsättning att innehållsleverantören medger att en överträdelse har skett och åtar sig att i fortsättningen rätta sig efter föreskrifterna, skall någon sanktion inte beslutas. ICSTIS registrerar dock alla ärenden som har handlagts enligt detta förfarande, och innehållsleverantören tillsänds en kopia på överenskommelsen. ICSTIS använder sig vanligen av ett standardförfarande (standard procedure). Det inleds med att sekretariatet bereder innehållsleverantören möjlighet att yttra sig över klagomålen. Därefter avfattar sekretariatet en rapport, som överlämnas till en underkommitté (adjudication panel) inom ICSTIS. kan besluta att bereda innehållsleverantören möjlighet att lägga fram sin sak muntligen. bedömer om en överträdelse har skett och beslutar i så fall om lämpliga sanktioner. Standardproceduren regleras i avsnitt 7.4. När det kan antas att en allvarlig överträdelse av föreskrifterna har skett och omedelbara åtgärder är nödvändiga, kan ett interimistiskt förfarande användas (emergency procedure). Enligt detta förfarande skall sekretariatet genast inleda en undersökning och underrätta tre medlemmar av kommittén. Är de tre medlemmarna överens om att en allvarlig överträdelse kan antas ha skett, har de möjlighet att interimistiskt besluta att tjänsten inte skall få tillhandahållas och att operatören skall hålla inne alla utestående betalningar till innehållsleverantören. Förfarandet regleras i avsnitt 7.5. ICSTIS beslut kan under vissa förutsättningar överklagas. Överklagande sker till en särskild överklagandenämnd, Independent Appeals Body, i enlighet med avsnitt 7.11. Nedanstående referat är baserade på ICSTIS s.k. adjudication reports. Ett stort antal klagomål (237) inkom till ICSTIS från konsumenter som erhållit obeställda e-postmeddelanden innehållande reklam för en webbplats, vars innehåll tillhandahölls via ett betalnummer. På webbplatsen erbjöds innehåll av pornografisk karaktär. Av sekretariatets utredning framgick att e-postmeddelandena hade skickats utan föregående kontroll av om barn fanns bland adressaterna. Vidare konstaterades att det till webbplatsen var knutet ett extrafönster, som inte gick inte att stänga utan att omkoppling skedde och debitering påbörjades. Vidare avbröts inte innehållstjänsten automatiskt när den upplupna debiteringen per samtal översteg £20. Inte heller avbröts debiteringen av tjänsten när konsumenten klickade sig vidare till andra webbplatser (s.k. walled garden). Det noterades också att varken den löpande debiteringen eller kostnaden angavs fortlöpande på skärmen. ICSTIS konstaterade att föreskrifterna överträtts på flera punkter. bötfälldes med £75 000 och tjänsten stängdes . Bolaget ålades också att till klagandena återbetala de belopp som erlagts. I ett beslut konstaterade ICSTIS att i strid med det tidigare beslutet alltjämt tillhandahöll liknande tjänster utan att föreskrifterna var uppfyllda. bötfälldes med £100 000 och tjänsten stängdes . Ett mycket stort antal klagomål (1 210) inkom till ICSTIS rörande ett IQ-test, som erbjöds på Internet via ett betalnummer. För att få tillgång till tjänsten måste användaren klicka på ett extrafönster. Det framgick av abonnenternas telefonräkningar att innehålls- tjänsten inte hade avbrutits automatiskt när den upplupna debiteringen per samtal översteg £20. Enligt klagomålen upphörde inte heller debiteringen av tjänsten när konsumenten klickade sig vidare till andra webbplatser (s.k. walled garden). Eftersom misstanke fanns om allvarliga överträdelser av före- skrifterna, beslutade ICSTIS interimistiskt att tjänsten skulle stängas. Bolaget bekräftade att tjänsten inte stängts automatiskt när den upplupna debiteringen per samtal översteg £20, men gjorde gällande att bolaget felaktigt utgått från att det var operatörens ansvar att säkerställa detta. Bolaget bekräftade också att tjänsten inte tillhandahölls enligt den nämnda walled garden- principen, men anförde att detta berodde på ett tekniskt fel. ICSTIS konstaterade att föreskrifterna hade överträtts på flera punkter. bötfälldes med £10 000, som tjänsten stängdes eller till dess bolaget kunde visa att föreskrifterna kommer att följas. Bolaget ålades också att till klagandena återbetala de belopp som erlagts. Ett stort antal klagomål (371) inkom till ICSTIS om att konsumenter vid besök på vissa webbplatser knutna till betal- nummer fått diallers installerade på sina datorer. Enligt klagomålen hade dessa diallers ändrat datorernas fjärranslutning permanent, så att uppringning i stället skedde till betalnumret. Av konsumen- ternas telefonräkningar framgick vidare att tjänsten inte avbröts automatiskt när den upplupna debiteringen per samtal översteg £20. Fråga var om webbplatser med pornografiskt innehåll. Bolaget bestred att diallern kunde ändra datorns fjärranslutning utan att konsumenten först samtyckt till detta. Bolaget bestred också att uppringning hade kunnat ske utan att konsumenten först godtagit vissa avtalsvillkor, angett en kod och uttryckligen godtagit kostnaderna. Bolaget bekräftade dock att det förekommit tekniska problem och att den automatiska avstängningen av tjänsten när den upplupna debiteringen per samtal översteg £20 inte hade fungerat. ICSTIS konstaterade att hade brutit mot flera punkter i föreskrifterna. Bolaget bötfälldes med £10 000 och tjänsten stängdes . Bolaget ålades också att till klagandena återbetala de belopp som erlagts. Ett stort antal klagomål (844) inkom till ICSTIS om att konsumenter vid besök på webbplatser utan deras vetskap hade kopplats upp till betalnummer. Enligt klagomålen diallern installerats utan att användaren märkt det och därefter dessutom upprepade gånger och utan konsumentens medverkan ringt upp betalnumret (s.k. repeated calls). Klagandena kunde inte ange från vilken webbplats som uppringningsprogrammen laddats ned, då nedladdningen skett utan deras vetskap. Av klagandenas telefon- räkningar framgick emellertid att uppringning skett upprepade gånger till vissa betalnummer. Bolaget bestred att deras dialler hade ringt upp betalnummer utan användarens samtycke. Enligt bolaget hade tydlig prisinfor- mation lämnats, och uppkoppling till betalnumret kunde inte ske utan en aktiv åtgärd av användaren. Bolaget bestred också att diallern gett upphov till ofrivilliga upprepade uppringningar. Enligt ICSTIS visade den av bolaget ingivna dokumentationen inte att den dialler som bolaget använde hade uppfyllt ICSTIS föreskrifter. Bolaget bötfälldes med £100 000 och tjänsten stängdes . Bolaget ålades också att till klagandena återbetala de belopp som erlagts. Ett mycket stort antal klagomål (1 719) inkom till ICSTIS om att konsumenter vid besök på vissa webbplatser knutna till betal- nummer fått diallers installerade på sina datorer. Enligt klagomålen ändrade dessa diallers datorns fjärranslutning permanent, så att uppkoppling till Internet i stället skedde till betalnumret. Fråga var om webbplatser med pornografiskt innehåll. Bolaget bemötte inte påståendena om överträdelser men gav in viss dokumentation. ICSTIS ansåg att det stora antalet likartade klagomål gav stöd för klagandenas påståenden att omkoppling till betalnummer skett utan deras vetskap. ICSTIS konstaterade att en dialler hade kunnat laddas ned utan att användaren loggat in sig på bolagets betalsida. Enligt ICSTIS hade prisinformation inte lämnats och tjänsten hade inte tillhandahållits enligt den nämnda walled garden- principen. ICSTIS noterade också att det är straffbart att olovligen ändra en dators fjärranslutning. ICSTIS konstaterade att hade brutit mot flera punkter i föreskrifterna. Bolaget bötfälldes med £100 000 och tjänsten stängdes . Bolaget ålades också att till klagandena återbetala de belopp som erlagts. 5.7.5Förslag till skärpning av regleringen av betalnummer Ofcom har överlämnat en rapport till () med 18 förslag till skärpningar av regleringen av betalnummer.55 Ofcom föreslår bl.a. att böterna för överträdelser av ICSTIS regler höjs och att operatörerna ges ett större tillsynsansvar i förhållande till innehållsleverantörerna. Av rapporten framgår att förslagen tillkommit med anledning av det ökande missbruket av diallers och annan bedräglig verksamhet. Enligt 3 § första stycket Computer Misuse Act 1990 är alla handlingar genom vilka någon utan tillåtelse modifierar innehållet på en dator brottsliga, om handlingen utförs i avsikt att uppnå denna effekt.56 Enligt 3 § andra stycket samma lag skall med avsikt att modifiera innehållet på en dator avses dels avsikten att nedsätta datorns funktionsförmåga, dels avsikten att hindra tillgången till något program eller data som finns på datorn, eller dels avsikten att nedsätta funktionsförmågan hos något program eller att annars påverka innehållet i data. 55Office of Communications, Regulating premium-rate services, . 561990, Chapter c. Av 3 § fjärde stycket följer att för ansvar enligt 3 § första stycket krävs att den som utför handlingen är medveten om att modifieringen sker utan tillåtelse. Den som bryter mot bestämmelsen kan enligt 3 § sjunde stycket dömas till böter eller fängelse i högst . Att ombesörja att nedladdning av en dialler sker utan samtycke av konsumenten är enligt ICSTIS olagligt enligt Computer Misuse Act 1990.57 ICSTIS överlämnar regelmässigt denna typ av klagomål till polisen. Grundläggande bestämmelser om telekommunikation finns i Communications Act 2002, som i allt väsentligt genomför tillämp- liga EG-direktiv om elektronisk kommunikation. Den irländska tillsynsmyndigheten på telekommunikations- området, Commission for Communications Regulation (ComReg), tog emot över 200 klagomål från telefonabonnenter som debiterats höga belopp för utlandssamtal som orsakats av automatisk uppringning med dialler. Med anledning av dessa klagomål har ComReg beslutat en föreskrift om åtgärder för att skydda konsumenter mot missbruk av diallers.58 ComReg:s föreskift innefattar i huvudsak två åtgärder. Den första åtgärden innebär att Internetleverantörer åläggs att erbjuda sina kunder mjuk- eller hårdvara som avinstallerar diallers från abonnentens dator och skyddar abonnenten mot installation av nya. Erbjudandet skall framställas genom att kunderna tillsänds ett e-postmeddelande, vilket skall följas av påminnelser en gång . Mjuk- eller hårdvaran skall erbjudas gratis eller till låg kostnad. Internetleverantörerna skall ha påbörjat genomförandet av denna åtgärd för beslutet. Den andra åtgärden ålägger operatörer att avbryta all automatisk telefontrafik till vissa i en bilaga till föreskriften angivna destinationer. Automatisk telefontrafik till enskilda telefon- nummer inom någon av dessa destinationer kan tillåtas, om detta begärs av en abonnent och operatören förvissar sig om att numret 57ICSTIS Quarterly, Spring 2004, Internet Service Complaints Soar. 58Commission for Communications Regulation, Protecting Phone Users from Internet Dialler Scam – Direction to Internet Access Providers and Providers of , Decision D13/04, Document No 04/99, . I bilagan anges tretton länder och territorier, främst små, avlägsna platser med tidigare obefintlig telefontrafik till och från Irland.59 Listan skall uppdateras fortlöpande i samarbete mellan ComReg och operatörerna. En operatör skall inte äga rätt att debitera en abonnent för samtal till en destination som anges på listan, utom i fråga om nummer som har öppnats på abonnents begäran. En operatör kan som alternativ till att spärra de angivna destinationerna välja att inte debitera sina abonnenter för ofrivillig uppringning som sker till dessa destinationer med dialler. Denna åtgärd trädde i kraft och skall gälla , varefter ComReg avser att ta ställning till åtgärdens fortsatta giltighet och andra eventuella åtgärder. ComReg har upphävt nämnda föreskrift, med hänvisning till att problemet minskat i omfattning och att de exceptionella åtgärder som vidtagits därför inte längre var påkallade. 59 Länderna och territorierna är , & Principe, , , , och , , , , , , och . Den grundläggande rättsakten på det avtalsrättsliga området är lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område (avtalslagen). Av 1 § andra stycket avtalslagen följer att lagens bestämmelser inte skall tillämpas om annat följer av anbudet eller svaret eller av handelsbruk eller annan sedvänja. Lagens bestämmelser är alltså dispositiva. Mekanismen för slutande av avtal kommer till uttryck i 1 § första stycket avtalslagen. Enligt denna huvudprincip, den s.k. lagmodellen, kommer avtal till stånd genom att anbud och accept av i huvudsak överensstämmande innehåll utväxlas. I motiven till lagen anges att avtal kommer till stånd genom utbyte av sammanstämmande viljeförklaringar1. Avtalslagen bygger på den s.k. löftesteorin. Denna innebär att ett anbud som kommit till adressatens kännedom i allmänhet är oåterkalleligt.2 Vardera kontrahenten blir enligt lagen alltså förpliktad genom sin avgivna viljeförklaring. En uppfordran att avge anbud utgör inte ett anbud och binder därför inte den som lämnat meddelandet. Av 9 § avtalslagen följer att det förhållande att ord som utan förbindelse, utan obligo 1Obligationsrättskommitténs Förslag till lag om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhets område, lag om avbetalningsköp m.m., 1914, s. 36 och 49. 2Kurt Grönfors, Avtalslagen, 3 uppl., , s. 47. eller liknande används i ett meddelande medför att detta skall anses vara en uppfordran att avge anbud, ett s.k. utbud. Ett anbud måste vara preciserat och ha en bestämd adressat. Erbjudanden till allmänheten i form av skyltningar och annonser är i regel endast att uppfatta som utbud. Avtal kan i vissa situationer komma till stånd genom att en part förfogar över eller på annat sätt tar en vara eller tjänst i anspråk. Detta brukar benämnas avtal genom realhandlande.3 Avtalet binder parterna och medför vissa rättsverkningar för dessa, s.k. partsbundenhet. I princip gäller att inga andra än parterna själva blir berättigade och framför allt inte förpliktade på grund av avtalet.4 Detta förhållande brukar benämnas avtalsverkningarnas subjektiva begränsning. Som undantag från denna huvudregel erkänns rättsfiguren avtal till förmån för tredje man, s.k. tredjemansavtal, som innebär att tredje man under vissa förutsättningar kan åberopa ett avtal utan att vara part. För att ett tredjemansavtal skall föreligga krävs enligt rättspraxis att parterna avsett, alltså avtalat, att tredje man skall ha en självständig rätt enligt avtalet, dvs. inte skall behöva gå via den förpliktades motpart för att få ut den avtalade förmånen.5 Enligt 36 § avtalslagen får ett avtalsvillkor jämkas eller lämnas utan avseende, om villkoret är oskäligt med hänsyn till avtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Vid denna prövning skall särskild hänsyn tas till behovet av skydd för konsument eller annan som intar en underlägsen ställning i avtalsförhållandet. I samband med införandet av 36 § avtalslagen uttalades att ett viktigt syfte med bestämmelsen var att skapa ett komplement till dåvarande lagen (1971:112) om avtalsvillkor i konsument- förhållanden, så att villkor som har träffats av förbud enligt den 3Axel Adlercreutz, Avtalsrätt I, 12 uppl., Juristförlaget i , s. 69 ff. 4Kurt Grönfors, a.a., s. 56. 5Axel Adlercreutz, Avtalsrätt II, 5 uppl., Juristförlaget i , s. 28 f., se även rättsfallet NJA 1956 s. 209. lagen kunde angripas i behövlig utsträckning även på civilrättslig väg.6 Förutsättningarna för tillämpning formulerades därför på ett likartat sätt i avtalslagens generalklausul, dvs. att avtalsvillkoret skall vara oskäligt. Den som är får enligt 9 kap. 1 § i allmänhet inte råda över sin egendom eller åta sig förbindelser. Ett undantag från denna princip följer av 9 kap. 3 § första stycket samma balk, där det anges att en underårig själv får råda över vad han genom eget arbete förvärvat efter att han fyllt . Avtalslagen är teknikneutral och kan således tillämpas även när kontrahenter utväxlar meddelanden elektroniskt.7 Reglerna om avtals giltighet och tolkning är i princip inte beroende av sättet för kommunikation. Som utgångspunkt gäller att ett elektroniskt meddelande har rättsverkningar under förutsättning att det kan föras tillbaka på ett orsaksförlopp som har sitt ursprung i en förpliktande viljeförklaring.8 Av artikel 13 punkt 2 b i modellag för elektronisk handel9 följer att den som programmerar sitt IT-system att avsända ett meddelande i princip skall bära risken för de fel som följer av felaktiga meddelanden. Artikel 13 är inte tillämplig om fel inträffar som inte kan hänföras till programmeringen, t.ex. intrång av hackers.10 Vissa avtalsrättsliga frågor ställs på sin spets vid elektronisk handel, främst på grund av de elektroniska mediernas snabbhet. Detta gäller t.ex. frågor om acceptfristens längd och återkallelse av rättshandlingar. Frågor kan också uppstå om förvanskning av meddelanden och beträffande beviskraven för att en viljeförklaring skall anses föreligga. 1975/76:81 s. 131. 7 Se om denna fråga betänkande Elektronisk dokumenthantering, SOU 1996:40, s. 122 ff. 8Christina Hultmark, Elektronisk handel och avtalsrätt, , 1998., s. 23 f. och 26 f. 9United Nations Commission on International Trade , UNCITRAL Model on Electronic Commerce, 1996. 10Christina Hultmark, a.a., s. 26. Det kan vara svårt för en konsument att förstå de rättsliga konsekvenserna av sitt handlande på Internet. En ofta förekommande situation är att en användare uppmanas att lämna ett anbud eller en accept genom att klicka OK eller ja i en ruta på en näringsidkares webbplats.