sou · GTB3114d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen är ny och motsvarar 11 § FBH. 4 kap. 22 och 23 §§ Bestämmelserna är nya och motsvarar 14 § FBH. Enligt 1 § LBH lämnas statligt bidrag till handikappade och föräldrar till handikappade barn enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. Eftersom bestämmelserna i i huvudsak förs över till SFB kan bestämmelsen utgå. 4.6Avdelning E Förmåner vid ålderdom I avdelning E har bestämmelser om socialförsäkringsförmåner vid ålderdom samlats. Följande förmåner behandlas: allmän ålders- pension, särskilt pensionstillägg och äldreförsörjningsstöd. Dessa förmåner regleras i LIP, GPL, LSPT och ÄfsL. 4.6.2Underavdelning I Inledande bestämmelser Denna underavdelning innehåller bestämmelser som dels förklarar innehållet i avdelningen, dels ger en allmänspråklig beskrivning av förmånerna. Vidare definieras några termer som är specifika för avdelningen. 1 kap. 2 § I punkten 1 föreslår vi att begreppet allmän ålderspension skall användas som samlingsbeteckning för inkomstgrundad ålderspen- sion enligt LIP och garantipension enligt GPL. Genom att vi använder begreppet allmän ålderspension kan bestämmelserna om inkomstgrundad ålderspension och garantipension lagtekniskt be- handlas i ett sammanhållet system. Därmed förbättras överskådlig- heten och minskas mängden lagtext, jämfört med nuvarande för- fattningar. Vårt förslag till konstruktion kan åskådliggöras med följande skiss: Förslaget innebär att bestämmelserna i och GPL i princip helt har strukturerats om och i vissa fall arbetats samman. Bestäm- melserna har placerats i fyra olika underavdelningar enligt följande. II Övergripande bestämmelser om allmän ålderspension. V Vissa gemensamma bestämmelser om allmän ålderspension Som antyds av rubrikerna behandlas i underavdelningarna II och V företeelser som är helt eller delvis gemensamma för fyra olika typer av pensioner som kan lämnas till en försäkrad. Vårt sätt att tekniskt strukturera bestämmelserna om allmän ålderspension har i princip använts också såvitt avser bestämmel- serna om efterlevandepension (se avsnitt 4.7.3). 4.6.3Underavdelning II Övergripande bestämmelser om allmän ålderspension I denna underavdelning föreslår vi att övergripande bestämmelser om den allmänna ålderspensionen samlas. Bestämmelser som finns här beskriver den allmänna ålderspensionens olika beståndsdelar, vem som kan få olika typer av pension, förmånsnivåer, förmånstid, återkallelse och minskning av pensionsuttag samt samordning av pensionsuttag. En del av bestämmelserna i denna underavdelning saknar motsvarighet i LIP och GPL. Dock motsvarar flertalet av våra förslag bestämmelser som finns i 5 och 12 kap. LIP samt 5 kap. GPL. Syftet är att ge en överblick över vilka olika pensionsförmåner som lämnas samt hur dessa förhåller sig till varandra. Vidare tydliggörs redan inledningsvis de grundläggande förutsättningarna för pensionsförmånerna. Vi tror att många enskilda är intresserade av att få reda på när ålderspension kan tas ut. Det är därför som vi föreslår att bestämmelserna om uttag av allmän ålderspension placeras i ett inledande kapitel. Placeringen av bestämmelserna om uttag av allmän ålderspension skiljer sig därmed från placeringen av andra uttagsbestämmelser i . 4.6.4Underavdelning III Inkomstgrundad ålderspension I denna underavdelning har bestämmelserna om inkomstgrundad ålderspension i LIP samlats, dvs. bestämmelser om pensionsför- måner från fördelningssystemet och premiepensionssystemet. De inledande kapitlen innehåller bestämmelser om beräkning och beslutande av inkomstgrundad ålderspension, pensionsgrun- dande belopp samt fastställande av pensionsrätt och pensions- poäng. Bestämmelser om pensionsgrundande inkomst finns i 2 kap. LIP, medan bestämmelser om andra pensionsgrundande belopp än pensionsgrundande inkomst finns i 3 kap. Den skillnad som finns mellan dessa två typer av pensionsgrundande belopp anser vi inte kommer till klart uttryck i LIP. Vi föreslår att dessa begrepp i balken definieras i omedelbar anslutning till de bestämmelser som behandlar respektive företeelse. Som framgår av kommentaren till A 2 kap. 11 § föreslår vi att begreppet förmån definieras. En person kan endast vara försäkrad för de förmåner som omfattas av SFB. Regleringen medför dock att vissa företeelser som den enskilde enligt SofL är försäkrad för faller utanför definitionen. Dessa företeelser finns i 3 kap. 14 § SofL. Enligt den bestämmelsen är nämligen den som är bosatt i försäkrad för pensionsgrundande belopp för barnår enligt 3 kap. den som genomgått grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt försäkrad för pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring enligt 3 kap. den som är bosatt i försäkrad för pensionsgrundande belopp för studier enligt 3 kap. Som framgår av A 6 kap. 21 § föreslår vi att bestämmelserna i 3 kap. 14 § SofL om pensionsgrundande belopp för barnår, plikttjänst- och studier görs om till beräkningsbestämmelser. Vårt förslag innebär att en person kommer att vara försäkrad för in- komstgrundad ålderspension, om han eller hon uppfyller förutsätt- ningarna för detta, och att den inkomstgrundade ålderspensionen under vissa förhållanden kan beräknas på ett underlag som bestäms med hänsyn till såväl pensionsgrundande inkomst som pensions- grundande belopp. Att pensionsgrundande inkomst och pensions- grundande belopp för barnår, plikttjänstgöring och studier fast- ställs innebär alltså endast att ett beräkningsunderlag för den inkomstgrundade ålderspensionen fastställs. Vårt förslag i detta avseende är således endast av teknisk karaktär och det innebär inte någon materiell förändring av gällande rätt. Bestämmelser som är specifika för inkomstpension, tilläggs- pension respektive premiepension finns i de tre avslutande kapitlen i denna underavdelning. När det gäller efterlevandeskydd i form av premiepension finns dock bestämmelserna i avdelning F (se av- snitt 4.7.5). 6 kap. 5 § Bestämmelsen motsvarar närmast 1 kap. 3 § tredje meningen LIP. För att förenkla författningstexten föreslår vi att termen pensions- underlag används som beteckning för de olika underlag som an- vänds för att fastställa pensionsrätt och pensionspoäng. I detta kapitel har bestämmelserna i 2 kap. LIP om pensionsgrun- dande inkomst samlats. Bestämmelserna har strukturerats på ett liknande sätt som reglerna om sjukpenninggrundande inkomst i avdelning C underavdelning III. Därvid har gemensamma före- teelser placerats i en liknande ordning och beräkningsbestämmel- serna har uttryckts på ett liknande sätt. Dock förekommer vissa olikheter mellan bestämmelserna. Detta beror på att bestäm- melserna om pensionsgrundande inkomst avser ett konstaterande av vilka inkomster en försäkrad faktiskt haft, medan bestämmel- serna om sjukpenninggrundande inkomst avser en uppskattning av en försäkrads framtida inkomster. 7 kap. 2 § Vi föreslår att den inledningsvis nämnda upplysningsbestämmelsen som presenterar uttrycket pensionsgrundande inkomst placeras i denna paragraf. 7 kap. 11 § Bestämmelsen motsvarar i princip 2 kap. 3 § tredje stycket LIP. Det bör dock noteras att i nu gällande bestämmelse hänvisas till bl.a. 2 kap. 10 § andra stycket LIP. Något andra stycke finns inte i den bestämmelsen. 7 kap. 13 § Bestämmelsen motsvarar i princip 2 kap. 5 § LIP. Vi anser dock att bestämmelsen skall struktureras utifrån balkens uppbyggnad. Därför föreslår vi att de förmåner som omfattas av balken placeras först i bestämmelsen och att de räknas upp med utgångspunkt i deras inbördes placering i balken. Eftersom såväl AFL som LAF omfattas av SFB, kan den nuvarande skrivningen i 2 kap. 5 § 1 LIP om sjukpenning m.m. i SFB uttryckas på ett enklare sätt. Med hänsyn till att delpension inte kommer att kunna lämnas vi anser att SFB skall träda i kraft, föreslår vi att bestämmelserna i 2 kap. 5 § 6 LIP inte skall föras in i SFB. I detta kapitel har bestämmelserna i 3 kap. I bestäm- melserna anges förutsättningarna för att pensionsgrundande belopp skall kunna beräknas. 8 kap. 2 § Vi föreslår att den inledningsvis nämnda upplysningsbestämmelsen som presenterar uttrycket pensionsgrundande belopp placeras i denna paragraf. 8 kap. 40–52 §§ Bestämmelserna motsvarar i princip 3 kap. 17–21 §§ LIP. För att tydliggöra enligt vilka tre alternativa metoder pensionsgrundande belopp för barnår kan beräknas, föreslår vi att beräknings- metoderna redovisas var för sig och att de benämns beräknings- metod 1 3. För att underlätta för den enskilde föreslår vi också att varje beräkningsmetod erhåller ett deskriptivt tilläggsnamn och att vissa för varje beräkningsmetod specifika termer anges i lagtexten. De föreslagna termerna används redan inom socialförsäkrings- administrationen, se bl.a. RFV:s vägledning nr 2001:11. 8 kap. 48 § Bestämmelsen ersätter regleringen i 3 kap. 21 § andra meningen LIP. Vi föreslår dock att pensionsgrundande belopp för studier även skall ingå i beräkningsunderlaget för bestämmande av en förälders individuella jämförelseinkomst. Med andra ord innebär vårt förslag att beräkningen sker med användande av förälderns utfyllnadsinkomst. behandlas även i prop. 2004/05:96. (Bestämmelsen har ändrats på sätt som föreslås.) 8 kap. 52 § Bestämmelsen ersätter regleringen i 3 kap. 21 § första meningen LIP. På samma skäl som anges i kommentaren till 8 kap. 48 §, före- slår vi att beräkningen skall ske med användande av förälderns utfyllnadsinkomst. 8 kap. 54 § När reglerna för intjänande av pensionsrätt ändrades 2002 ersattes begreppet utländskt barn med barn. Dock ändrades inte lik- ställighetsregeln i 15 kap. 6 § första stycket fjärde meningen LIP om anmälan om tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår, vilket framstår som ett förbiseende. Genom vår upplägg- ning av bestämmelserna om pensionsgrundande belopp för barnår upphör denna skillnad. I detta kapitel har bestämmelser i 4 kap. LIP om fastställande av pensionsrätt och pensionspoäng samlats. Kapitlet inleds med två nya upplysningsbestämmelser som förklarar termerna pensionsrätt och pensionspoäng. 10 och 11 kap. I 10 kap. finns bestämmelser om inkomstpension och i 11 kap. bestämmelser om tilläggspension. De nuvarande bestämmelserna i 6 kap. 8 § andra stycket LIP kommer att vara obsoleta vi föreslår att SFB skall träda i kraft. De har därför inte tagits in i SFB. Som framgår av kommentaren till A 4 kap. 3 § föreslår vi att termen den försäkrade i princip skall användas som beteckning för den enskilde i de materiella förmånsavsnitten i avdelningarna B G. När det gäller premiepension framstår det dock som mindre lämp- ligt att använda termen den försäkrade. Med hänsyn härtill föreslår vi att termen pensionsspararen här används som beteckning för den enskilde. I denna underavdelning har flertalet av bestämmelserna om garanti- pension i GPL samlats. Underavdelningen består av tre kapitel, varav två kapitel innehåller materiella bestämmelser om garanti- pension. Uppdelningen har skett med beaktande av att garantipen- sionen är konstruerad på olika sätt beroende på när den försäkrade är född. 15 kap. 12 § Bestämmelsen motsvarar 3 kap. 5 § andra stycket GPL. Vi har fört in sjukersättning och aktivitetsersättning i bestämmelsen. Det kan även påpekas att dessa förmåner kommer att påverka pensioner först . 4.6.6Underavdelning V Vissa gemensamma bestämmelser om allmän ålderspension I denna underavdelning har samlats bestämmelser som är gemen- samma för den allmänna ålderspensionen. Genom att samla be- stämmelserna i den underavdelningen har författningstexten för- enklats och mängden författningstext har också kunnat minskas. 17 kap. 11 § Bestämmelsen motsvarar 12 kap. 9 § tredje stycket andra meningen LIP. Denna föreskriver att 6 kap. 17 § LIP (11 kap. 9 § SFB) skall ha motsvarande tillämpning i fråga om begränsningsregeln i första meningen i samma stycke (17 kap. 10 § SFB) för pension enligt LIP. I 6 kap. 17 § LIP anges vilka som skall anses som gifta respektive ogifta vid tillämpning av vissa paragrafer i 6 kap. LIP (11 kap. SFB). Genom hänvisningen blir den tillämplig även såvitt gäller begränsningsregeln och då i fråga om all pension enligt LIP (inkomstgrundad ålderspension). När det gäller garantipension har det inte behövts någon särskild hänvisning från begränsningsregeln i 5 kap. 4 § tredje stycket GPL (även den i 17 kap. 10 § SFB) eftersom reglerna om gifta och ogifta i 1 kap. 4 § GPL (13 kap. 2 och 3 §§ SFB) gäller generellt för garantipension. Att bestämmel- serna om begränsningsregeln nu sammanförs i ett lagrum medför i sig inte några förändringar. Hänvisningen till tilläggspensionens bestämmelser om gifta och ogifta är visserligen överflödiga såvitt gäller garantipensionen men vi har inte funnit tillräcklig anledning att föreskriva ett undantag. 19 kap. 5 § Bestämmelsen motsvaras närmast av 12 kap. 5 § tredje stycket LIP. Vi föreslår också att avrundningsregeln anpassas på sådant sätt att den överensstämmer med motsvarande avrundningsregler som gäller för övriga förmåner. 4.6.7Övrigt om allmän ålderspension I H 6 kap. 2 § finns ett förslag till en generell upplysningsbestäm- melse om andra för handläggningen och rättskipningen tillämpliga författningar. I den bestämmelsen hänvisas till bl.a. FL, som gäller förvaltningsmyndigheternas handläggning av ärenden och dom- stolarnas handläggning av förvaltningsärenden. Mot denna bak- grund anser vi att upplysningsbestämmelsen i 15 kap. 3 § första stycket första meningen LIP, vartill hänvisas i 6 kap. 3 § första ledet GPL, inte särskilt skall föras in i SFB. I 17 § FL finns bestämmelser om parts rätt att få ta del av uppgifter i förvaltningsärenden. Av 3 § FL följer att FL är subsidiär i förhållande till andra lagar och förordningar. Detta betyder att om annan lag eller förordning innehåller bestämmelser som avviker från FL, så gäller de avvikande bestämmelserna före FL. I 15 kap. 3 § första stycket andra meningen LIP och 15 kap. 3 § andra stycket LIP, vartill hänvisas i 6 kap. 3 § första ledet GPL, anges att beslut om allmän ålderspension i vissa särskilt angivna situationer får fattas utan att part har fått ta del av och yttrat sig över uppgifter som tillförts ett ärende. Dessa bestämmelser avviker från bestäm- melserna i FL. Som framgår av våra förslag i avdelning H har vi strävat efter att förenhetliga reglerna om handläggning av social- försäkringsärenden. Vi har i den avdelningen fört in detaljerade bestämmelser endast om vi bedömt att företeelsen bör regleras i lag. Vi bedömer att de nämnda bestämmelserna i och GPL är av sådan karaktär att de inte bör regleras i lag. Vi föreslår därför att de inte skall föras in i SFB. 4.6.8Underavdelning VI Särskilda förmåner vid ålderdom I denna underavdelning har bestämmelserna i om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn och bestämmelserna i om äldreförsörjnings- stöd samlats. Båda dessa förmåner kompletterar den allmänna ålderspensionen. För att förenkla och modernisera författningstexten föreslår vi att förmånen särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn enligt LSPT skall benämnas särskilt pensionstillägg i SFB. 21 kap. 8 § Bestämmelsen motsvarar 4 § första stycket tredje meningen LSPT. För att förtydliga gällande bestämmelse föreslår vi dock att det i punkten 1 anges att förtidspension eller sjukbidrag lämnats enligt den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse före . 22 kap. 3 och 4 §§ Bestämmelserna motsvarar 11 § 1 i ÄfsL. Den nuvarande lagstift- ningen innehåller hänvisningar till bestämmelser i . För att tydliggöra regleringen föreslår vi att av dessa hänvisningar i skall ersättas med uttryckliga bestämmelser. 22 kap. 5 § Bestämmelsen motsvarar 4 § första stycket ÄfsL. I den nuvarande lydelsen anges att den stödberättigade genom äldreförsörjnings- stödet skall tillförsäkras dels en skälig levnadsnivå, dels medel för att täcka en skälig bostadskostnad. Vi anser emellertid att be- greppet skälig levnadsnivå språkligt sett omfattar även skäliga boendekostnader, jfr 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Vi anger därför i stället att den försäkrade genom äldreförsörjnings- stödet skall tillförsäkras medel för att täcka en skälig bostads- kostnad och en skälig levnadsnivå i övrigt. 22 kap. 9 § Bestämmelsen motsvarar 9 § tredje stycket ÄfsL. Dock anges i ÄfsL att äldreförsörjningsstödet lämnas till och med den månad då den förmånsberättigade avlidit eller rätten till förmånen annars har upphört. Vi anser att det är uppenbart att förmånen inte lämnas om den försäkrade avlidit. Vi föreslår därför att det ledet av bestäm- melsen inte skall föras in i SFB. 22 kap. 10 § Bestämmelsen motsvarar 8 § ÄfsL. Vi har dock avfattat beräknings- regeln i enlighet med övriga beräkningsregler i SFB. Vår konstruktion innebär att beräkningen i många fall leder fram till ett positivt tal i stället för ett negativt tal. Detta innebär ingen för- ändring i sak. 22 kap. 19 och 20 §§ Bestämmelserna motsvarar 11 § femte ledet i ÄfsL. Den nuvarande lagstiftningen innehåller hänvisningar till bestämmelser i . För att tydliggöra regleringen föreslår vi att av dessa hänvisningar i ersätts med uttryckliga bestämmelser. I 7 § LSPT anges att regeringen eller den myndighet som regeringen. bestämmer meddelar föreskrifter som behövs för verk- ställighet av LSPT. Vi anser att bestämmelsen i LSPT är en över- flödig upplysningsbestämmelse. Med hänsyn härtill föreslår vi att den inte skall föras in i SFB. 4.7Avdelning F Förmåner till efterlevande I avdelning F har bestämmelser om socialförsäkringsförmåner till efterlevande samlats. Följande förmåner behandlas: efterlevande- pension och efterlevandestöd, efterlevandeförmåner från arbets- skadeförsäkringen m.m. och efterlevandeskydd i form av premie- pension. Dessa förmåner regleras i EPL, LAF, LSP, KSL och LIP. 4.7.2Underavdelning I Inledande bestämmelser Denna underavdelning innehåller bestämmelser som dels förklarar innehållet i avdelningen, dels ger en allmänspråklig beskrivning av förmånerna. Vidare definieras några begrepp som är specifika för avdelningen. 1 kap. 2 § 2 Såväl underhållsstöd enligt USL som efterlevandestöd till barn enligt EPL utgör ett grundläggande skydd för ett barns försörjning när barnets ena eller båda föräldrar inte kan bidra till barnets försörjning. För att förenkla författningstexten föreslår vi att förmånen efterlevandestöd till barn benämns efterlevandestöd i SFB. 4.7.3Underavdelning II Efterlevandepension och efterlevandestöd I denna underavdelning har bestämmelserna i om efter- levandepension och efterlevandestöd samlats. Som angetts i avsnitt 4.6.2 föreslår vi att bestämmelserna om efterlevandepension struktureras på ett liknande sätt som bestäm- melserna om allmän ålderspension. Detta har inneburit att bestäm- melserna i EPL i vissa avseenden helt strukturerats om. Detta gäller framför allt bestämmelserna som behandlar änkepensioneringen. Till skillnad mot bestämmelserna om allmän ålderspension har dock de något färre bestämmelserna om efterlevandepension och efterlevandestöd samlats i endast en underavdelning. Även om bestämmelserna om efterlevandepension och efter- levandestöd i EPL är förhållandevis nya, är bestämmelserna komplicerade och svåra att överblicka. Detta beror i stor utsträck- ning på att bestämmelserna är beräkningsbestämmelser. I ett försök att underlätta förståelsen av regelverket föreslår vi därför att det förs in en del upplysningsbestämmelser som förklarar vissa före- teelser eller utgör en form av vägvisare för vilka bestämmelser som skall tillämpas i vissa specifika situationer. 7 kap. 4 § Bestämmelsen motsvarar i princip 4 kap. 9 § första stycket första meningen och 10 § första stycket EPL. I första stycket föreslår vi dock att begreppet faktisk försäkringstid förs in i författnings- texten. Härigenom uppnås en likhet med de bestämmelser som reglerar motsvarande företeelse i C 17 kap. såvitt avser sjukersätt- ning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning. Angående motsvarande tillägg såvitt avser garantipension till änkepension, se kommentaren till 11 kap. 8 §. 10 kap. 14 21 §§ Dessa bestämmelser motsvarar 6 kap. 9 13 §§ EPL om samordning av inkomstgrundad ålderspension och inkomstrelaterad änke- pension för änkor när änkan har fyllt eller om änkan dess- förinnan har fått ålderspension. För att tydliggöra och underlätta förståelsen av dessa bestämmelser föreslår vi att det i varje paragraf där så erfordras anges vilken typ av ålderspension respektive änkepension som samordnas med varandra. Några materiella änd- ringar avses inte med våra förslag i dessa delar. 10 kap. 20 § Bestämmelsen motsvarar 6 kap. 13 § första stycket EPL. Genom att i första stycket ange efter eventuell samordning med omställ- ningspension enligt 3 kap. 14 §, föreslår vi dock att ett för- tydligande av gällande rätt förs in i SFB. 11 kap. 8 § Bestämmelsen motsvarar i princip 6 kap. 19 § första stycket första meningen och 20 § första stycket EPL. I första stycket föreslår vi dock att begreppet faktisk försäkringstid förs in i författnings- texten. Härigenom uppnås en likhet med de bestämmelser som reglerar motsvarande företeelse i 7 kap. såvitt avser garantipension till omställningspension och i 17 kap. såvitt avser sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning. 4.7.4Underavdelning III Efterlevandeförmåner från arbetsskadeförsäkringen m.m. I denna underavdelning har bestämmelser om ersättning vid döds- fall enligt LAF, LSP och KSL samlats. 14 kap. 2 § Eftersom vi fört bestämmelserna om efterlevandeförmåner från arbetsskadeförsäkringen m.m. till avdelning F och övriga bestäm- melser om arbetsskadeförsäkringen m.m. finns i avdelning C, behövs här en bestämmelse om att vissa av bestämmelserna i av- delning C skall tillämpas även i ärenden om efterlevandeförmåner. 14 kap. 6 § Vi föreslår att 23 § förordningen (1977:284) om arbetsskadeför- säkring och statligt personskadeskydd skall arbetas in i balken. Därmed tydliggörs att den ersättningsberättigade inte behöver vara försäkrad för förmånen. Vem som är ersättningsberättigad bestäms av civilrättslig lagstiftning och inte av socialförsäkringslagstift- ningen. Enligt bestämmelser i skall nämligen den av- lidnes egendom vårdas av dödsbodelägarna och då i första hand av delägare som sammanbodde med den avlidne. Som dödsbodelägare räknas även universella testamentstagare som inte behöver vara anhöriga till den avlidne. Slutligen kan begravningshjälp komma att lämnas till boutredningsman om dödsboet har avträtts till sådan förvaltning. 4.7.5Underavdelning IV Efterlevandeskydd i form av premiepension I denna underavdelning har bestämmelserna om premiepension till efterlevande i 10 och 12 kap. 19 kap. 2 och 3 §§ Dessa bestämmelser saknar i vissa delar motsvarighet i LIP. Be- stämmelserna innehåller bl.a. hänvisningar till vilka bestämmelser om allmän ålderspension som skall tillämpas även såvitt avser premiepension till efterlevande. I avdelning G har samlats bestämmelser som finns i BoL och BTPL. De förmåner som regleras i dessa lagar har inte ansetts kunna placeras in i någon av de andra förmånsavdelningarna av bl.a. följande skäl. Bostadsbidrag lämnas ofta till familjer, men även ensamstående kan ha rätt till bidrag. Därför passar BoL inte in i B Förmåner till familjer. Bostadstillägg lämnas ofta till någon som får allmän ålderspension. Bidrag kan emellertid lämnas även till den som får t.ex. sjukersättning eller aktivitetsersättning eller änke- pension. Dessa förmåner regleras i avdelningarna C och F. Mot den bakgrunden passar förmånen inte in i avdelning E Förmåner vid ålderdom. I avdelningen har i möjligaste mån uttrycken den sökande eller den bidragsberättigade ersatts med uttrycket den försäkrade. 4.8.2Underavdelning I Inledande bestämmelser Denna underavdelning innehåller bestämmelser som dels förklarar innehållet i avdelningen, dels ger en allmänspråklig beskrivning av förmånerna. 3 kap. 2 §