sou · GTB354d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Många inriktar sig på utslussning av långtidsdömda. Skillnaden mot en öppen anstalt ligger i permissionsbestäm- melserna, möjligheten att ta emot besök, innehav av personliga tillhörigheter m.m. Halvvägshusen fungerar i stort sett som ett kollektiv. Personalen är oftast socialpedagoger som arbetar mycket nära de boende. De boende har inflytande över vilka som får komma till halvvägshuset. Samtliga boende sörjer för sin egen matlagning. De boende anses stå till arbetsmarknadens förfogande och får socialhjälp eller pension. På halvvägshusen kan också personer som inte är dömda och som saknar sociala problem hyra billigt boende. Denna möjlighet utnyttjas främst av studenter som läser beteendevetenskap eller som är allmänt socialt intresserade. Halvvägshusen administreras från Direktoratet for Kriminal- forsorg (motsvarande KVS). Kriminalvården svarar för kostnaden för tiden fram till villkorlig frigivning och därefter kommunerna. Normalt blir en intagen villkorligt frigiven efter 2/3 av den utdömda strafftiden. Vid bedömning av om villkorlig frigivning skall ske ser man på hela verkställigheten. Den som skall utvisas kan få nedsättning till 7/12 av strafftiden. Ungdomar kan bli villkorligt frigivna efter halva strafftiden. Fotboja kan komma att införas som ett led i en reform om straffskärpning för vissa trafikbrott. Enligt kommer ett lagförslag att presenteras om att en dom till fängelse för rattfylleri och olovlig körning efter svensk förebild skall kunna verkställas med elektronisk fotboja (elektronisk fodlænk). Bestämmelser om verkställighet av fängelsestraff och villkorlig frigivning finns i lagen om verkställighet av straff (521/2003). Den finländska regeringen har lämnat en proposition till med förslag till lagstiftning om fängelse och villkorlig frigivning (RP 262-263/2004 rd). I propositionen föreslås att lagen om verkställighet av straff upphävs och att en ny fängelselag införs. Vidare föreslås att villkorlig frigivning regleras genom ett nytt kapitel (2 c.) i strafflagen och en ny lag om övervakning av villkorlig frihet. Förslagen är mycket detaljerade och innebär att många bestäm- melser som regleras genom myndigheternas föreskrifter istället kommer att regleras i lag. Förflyttning från sluten till öppen anstalt kan bestämma att ett förvandlingsstraff för böter eller ett fängelsestraff på högst skall avtjänas i en öppen anstalt. De som ådömts längre fängelsestraff och lämpar sig för öppen anstalt kan bli överflyttade till en sådan. Direktören för den öppna anstalt som internen skall överföras till har beslutanderätten när det gäller överföringar av interner till öppen anstalt. (2002) blev 1 927 (2 192) intagna i öppen anstalt, varav befann sig på fri fot. I det nya lagförslaget skall förflyttning till öppen anstalt grunda sig på strafftidsplanen. Verkställigheten skall kunna ordnas så att den under strafftidens gång mera konsekvent än förut framskrider från slutna anstalter till öppnare förhållanden. Placering i öppen anstalt blir möjlig för dömda på fri fot med en strafftid om högst . Ett villkor för sådan placering skall vara att fången förbinder sig att genomgå drogkontroller och att avstå från att använda berusningsmedel. Permission kan beviljas en intern efter att hälften av den tid som skall avtjänas i straffanstalt har förlupit eller när det finns ett särskilt viktigt skäl därtill. Permission beviljas då det framstår som sannolikt att internen kommer att iaktta villkoren för permissionen. De som begått grova narkotikabrott eller grova våldsbrott samt de som tidigare brutit mot permissionsvillkoren kan få permission endast om det anses så gott som säkert att villkoren efterlevs. Då saken prövas skall man ta i beaktande samtliga bekanta omständigheter som kan vara av betydelse. Anser man det inte tillräckligt sannolikt att villkoren kommer att iakttas, kan internen ändå av angelägen anledning beviljas ledsagad permission. Internen kan få permission . Utan särskild anledning kan permission inte beviljas än i sänder. Iakttar internen villkoren i permissionen räknas permissions- tiden som strafftid. efterlevdes permissionsvillkoren i av de ut- tagna permissionerna. Andelen som bröt grovt mot villkoren var . I förslaget till ny lag skall permission kopplas ihop på ett tätare sätt med strafftidsplanen. Enligt förslaget skall permission kunna beviljas tidigast när två tredjedelar av tiden i fängelse har avtjänats, dock . Om strafftiden exempelvis uppgår till kan villkorlig frigivning komma ifråga . Det första permissionstillfället kan då äga rum . I dessa fall kan permission beviljas för av . Möjligheten att bevilja permission av något viktigt skäl t.ex. anställningsintervju, skall finnas kvar,. Något krav att fången skall ha avtjänat av straffet finns inte för sådan permission. När det gäller permission som hänför sig till sjukvård krävs utlåtande av sjukvårdspersonal. Permission för viktigt skäl skall inte beviljas om angelägenheten kan skötas vid normal permission. Permission skall också kunna beviljas av synnerligen viktigt skäl, t.ex. nära anhörigs begravning. Det finns bestämmelser om tillstånd till civilt arbete (arbete eller arbetspraktik under ordinarie arbetstid utanför fängelset), studier utanför fängelset, placering i utomstående anstalt (motsvarande vistelse enligt 34 § KvaL) och deltagande i samman- komster utanför anstalt. I sist nämnda fall kan anstaltsdirektören under vissa förutsättningar ge den intagne tillstånd att delta i sammankomster utanför anstalten under erforderlig övervakning. Det kan handla om ett evenemang för allmänheten eller en sammankomst som den intagne helst skall delta i med tanke på upprätthållande av familjeförhållanden och andra relationer. I princip beviljas tillstånd att delta i sammankomster utanför plus tiden för resorna dit och tillbaka. Tillståndet kan också ges för plus restid, om sammankomsten kan anses vara ytterst viktig med tanke på den intagnes frihetsträning och chanser att klara sig i friheten. I det nya lagförslaget skall möjligheterna till ovan nämnda former för vistelse utanför fängelse finnas kvar. Civilt arbete föreslås regleras i 8 kap 6 §. Övriga former föreslås slås samman i 8 kap. 9 § under rubriken i sysselsättning utanför fängelset. De benämns studietillstånd, förläggningsplats, placering i anstalt utanför fängelset och tillstånd till sysselsättning under bevakning utanför fängelset. Som förutsättning för tillstånd enligt 8 kap. 9 § skall gälla att tillståndet eller placeringen grundar sig på strafftidsplanen, att det kan anses sannolikt att villkor kommer att iakttas, att det kan utövas tillsyn över att villkor iakttas och att fången samtycker till att fångvårdsmyndigheterna tar kontakt med myndigheter m.fl. för att utreda villkor eller utöva tillsyn. Ett skriftligt placeringsavtal skall skrivas mellan fängelset, förläggningsplatsen och fången. Fången skall förbinda sig att avstå från berusningsmedel m.m. och genomgå drogkontroll. Om villkoren för tillstånd eller placering inte längre uppfylls kan tillståndet återkallas. Den som dömts till fängelse för bestämd tid kan villkorligt friges när han eller hon avtjänat två tredjedelar av fängelsestraffet eller, om det finns särskilda skäl, när minst hälften av straffet avtjänats. I båda fallen gäller att minst alltid måste ha avtjänats. Såsom särskild anledning anges att fången som föregick gärningstillfället inte har avtjänat något fängelsestraff i en straffanstalt eller varit internerad i en tvångsinrättning. Vissa unga lagöverträdare kan bli villkorligt frigivna när en tredjedel av straffet avtjänats. Den vars böter förvandlats till fängelse måste avtjäna hela straffet i straffanstalt. Den som avtjänar livstid fängelse kan bli frigiven endast genom benådning av republikens president. Särskilda bestämmelser finns för ungdomar som avtjänar straff i ungdoms- fängelse. Enligt lag är villkorlig frigivning beroende av om vissa materiella förutsättningar är uppfyllda, t.ex. brottets art, den intagnes tidigare livsföring, dennes beteende på anstalten och förhållandena efter eventuell frigivning. I praktiken har dock uppskov med villkorlig frigivning blivit sällan förekommande och sker nu nästan utan undantag på begäran eller med samtycke av fången i fråga. Tidigareläggning av villkorlig frigivning kan äga rum under vissa speciella omständigheter, som regel inte med mer än . Den som dömts till fängelse och har isolerats från andra intagna genom internering friges villkorligt, när han eller hon har avtjänat straffet i dess helhet, om inte fängelsedomstolen bedömer att han eller hon alltjämt utgör fara för andras hälsa eller liv. Särskilda skäl till senareläggning av frigivningen kan finnas. Det kan gälla om nya straff skall verkställas, om en fånge av grundad anledning önskar att frigivningen uppskjuts eller att det med hänsyn till en fånges beteende, hotelser eller sinnestillstånd finns en uppenbar fara att fången efter frigivningen kommer att göra sig skyldig till ett brott som grovt kränker någon annans personliga trygghet och frigivningen måste senareläggas för att gärningen skall kunna förebyggas. I regel är det direktören för fängelset som avgör om den intagne skall friges villkorligt. Saken hänskjuts till brottspåföljdsverket endast om den intagnes frigivning skall senareläggas med eller tidigareläggas med över . Enligt de nya lagförslagen skall de nuvarande bestämmelserna i stort sett finnas kvar. Dock skall möjligheten för unga lagöver- trädare att bli villkorligt frigivna efter en tredjedel av avtjänad strafftid inte längre finnas kvar. I stället skall de som begått ett brott kunna friges när de avtjänat hälften av straffet. Såsom en del av den progressiva frigivningen skall fångar kunna placeras i övervakad frihet på prov utanför fängelset. En sådan placering kräver att fångarna åtar sig att iaktta de villkor som meddelats dem. Prövofriheten skall kunna övervakas med tekniska anordningar. Med livstidsstraffets avskaffande föreslås att denna fångkategori skall kunna bli villkorligt frigivna tidigast när de avtjänat av straffet. Den som begått brott under skall kunna friges från ett livstidsstraff tidigast . Det finns i alltjämt möjlighet att internera fångar i tvångsinrättningar. Det gäller när gärningsmannen döms till minst fängelse för vissa grova brott och han eller hon uppenbarligen bör anses synnerligen farlig för andras liv eller hälsa. Tvångsinrättningssystemet föreslås bli ändrat så att hela straffet skall avtjänas i fängelse. Om den internerade inte längre skall anses vara synnerligen farlig för andras liv, hälsa eller frihet kan villkorlig frigivning ske efter att fem sjättedelar av straffet avtjänats. hovrätt bestämmer om sådan villkorlig frigivning. trädde en ny verkställighetslag, Lov om gjennom- foring av straff mv. (straffegjennomforingsloven, nr 21) i kraft. Lagen fokuserar bl.a. på utslussning (progresjon). Fängelsestraff och straffrättsliga särreaktioner kan enligt bestämmelsen genomföras i a)fängelse med hög säkerhetsnivå, b)fängelse med låg säkerhetsnivå, c)overgangsbolig, eller d)utanför fängelse med särskilda villkor enligt 16 § (se nedan), eller e)som villkorligt frigiven. Tiden som villkorligt frigiven räknas alltså som en del av straffverkställigheten. Frigångsavdelningar på vissa anstalter är inte särskilt reglerade i lagen utan följer reglerna för anstalter med låg säkerhetsnivå. Det finns fyra overgangsbolig i ; två i , ett i och ett i . För vistelse på overgangsbolig gäller i princip vanliga anstaltsregler. Det förutsätts att den intagne arbetar eller studerar utanför fängelset. Vissa undantag kan dock göras. När den dömde avtjänat en del av straffet i en anstalt med hög säkerhetsnivå, kan han eller hon överföras till en anstalt med lägre säkerhetsnivå. Överföringen sker emellertid inte om några skäl som hänför sig till säkerheten eller uppnåendet av syftet med straffet hindrar detta, eller om det kan antas att den dömde drar sig undan verkställigheten. En förflyttning bör övervägas när återstår till villkorlig frigivning (villkorlig frigivning sker som regel när 2/3 av straffverkställigheten avtjänats). En förflyttning skall alltid övervägas när återstår till villkorlig frigivning. Tanken är att en intagen inte skall vistas på en låg säkerhetsnivå . är möjligt för en intagen att bli förflyttad direkt från ett fängelse med hög säkerhetsnivå till ett overgangsbolig. Men en intagen kan aldrig påbörja sin verkställighet direkt på ett overgangsbolig. En intagen bör inte vara på ett overgangsbolig . Intagna har inte någon rätt till permission. Den intagne kan dock som ett led i utslussningen beviljas permission under vissa förutsättningar. kan enligt 33 § bevilja intagna korttidspermission om särskilda och vägande skäl talar för detta eller om ett sådant tillstånd kan anses ändamålsenligt med tanke på den fortsatta verkställigheten. Det kan vara i medicinskt eller rehabiliterande syfte och kan gälla /vecka. Ordinär permission kan avslås av säkerhetsskäl, t.ex. med hänsyn till risken för nya brott eller risken för att den intagne inte iakttar villkoren för permissionen. 1/3 av strafftiden måste ha avtjänats, dock . Om strafftiden är längre än får permission medges sammanhängande verkställighet. De allmänna villkoren innebär att den intagne inte får ha begått en ny straffbar handling, att han skall vistas på en bestämd adress och att han inte får använda alkohol. En myndighet kan ställa särskilda villkor för permissionen, t.ex. anmälningsplikt, drog- kontroll, hämtas eller lämnas av en viss person, ha en bestämd uppehållsort, underlåta att ha kontakt med vissa personer och att återvända till anstalten . Permissions- kvoten är enligt riktlinjerna normalt . Den kan ökas beroende på rehabiliteringshänsyn, om den intagne skall besöka barn m.m. En kriminalvårdmyndighet kan enligt 16 § överföra den dömde till verkställighet av fängelsestraff utanför fängelset med särskilda villkor om det är nödvändigt och ändamålsenligt för att garantera den intagnes fortsatta positiva utveckling och förebygga återfallsbrottslighet. Detta kan äga rum när den intagne avtjänat hälften av straffet (och fram till villkorlig frigivning vid 2/3). Verkställighet enligt 16 § förutsätter att den intagne har en permanent bostad, och arbetar, studerar eller har någon annan sysselsättning. Den dömde skall också avstå från alkohol och droger. Om det är nödvändigt med hänsyn till säkerheten kan kriminalvården ställa särskilda villkor om t.ex. behandling eller deltagande i programverksamhet. Villkoren kan ändras, upphävas eller ersättas med nya villkor om det är nödvändigt. villkoren överträds kan den dömde återföras till fängelset eller meddelas varning. Efter halva verkställighetstiden och när minst avtjänats kan en intagen bli villkorligt frigiven, om det finns särskilda skäl för det. Annars gäller att en intagen som huvudregel blir villkorligt frigiven när 2/3 av verkställigheten avtjänats. Villkorlig frigivning skall inte beslutas om det inte mot bakgrund av en helhets- bedömning anses lämpligt. Särskild vikt skall läggas vid den intagnes uppförande under verkställigheten och om det finns anledning anta att den intagne kommer att begå nya brott. Om frigivning inte anses lämplig kan den intagne få avtjäna en längre strafftid, kanske hela strafftiden. Om en intagen inte beviljas villkorlig frigivning när 2/3 av strafftiden avtjänats skall frigiv- ningen omprövas senast . Av de intagna är det som inte blir villkorligt frigivna vid 2/3 av strafftiden. De flesta av dem är placerade på sluten anstalt men det finns även de som förvägras frigivning när de är placerade på öppen anstalt. En intagen som bryter mot villkoren under villkorlig frigivning kan bli anmäld till åklagaren som för talan om undanröjande av den villkorliga frigivningen. En intagen som bryter mot villkoren vid vistelse enligt 16 § kan däremot direkt bli återförd till fängelset. Bestämmelser om temporary release finns under punkten 9 i The Prison Rules 1999. Enligt bestämmelserna kan en intagen tillfälligt friges för vissa särskilt angivna skäl, t.ex. för arbete (facility license) eller för att hjälpa honom att upprätthålla kontakten med sin familj eller i hans övergång från anstalt till frihet (resettlement license). En förutsättning för detta är att det inte finns någon oacceptabel risk för att den intagne begår brott eller att han inte klarar av att följa de villkor som ställts upp för frigivningen. Tillfällig frigivning får inte ske om den kan undergräva allmänhetens förtroende för rättsväsendet, med hänsyn tagen till hur den intagne har avtjänat och hur ofta den intagne tidigare beviljats tillfällig frigivning. Särskilt hänsyn skall också tas till om den intagne begått brott under tid då han tidigare tillfälligt Den frigivne kan enligt bestämmelserna återföras till anstalten oavsett om villkor för frigivning brutits eller inte. finns det möjligheter till tillfällig fri- givning i form av husarrest med fotboja (release on home detention curfew). För detta krävs att den intagne har en strafftid och högst . Minimiperioden är normalt . För dömda med en strafftid kan husarrest förekomma direkt före villkorlig frigivning (halva strafftiden). För dömda med en strafftid och mindre än kan den förekomma direkt före villkorlig frigivning. Tiden kommer att förlängas upp för de som avtjänar mer än . De villkor som husarresten är förknippade med rör främst dess omfattning. Husarresten varar minst men normalt är den . Längre tider kan förekomma om det ökar möjligheten att husarresten kan fullföljas. Den dömde kan återföras till anstalt om han bryter mot villkoren, om han inte kan övervakas elektroniskt eller om den dömde utgör ett hot mot allmän säkerhet. Sedan husarresten infördes har ett mycket stort antal intagna blivit frigivna med husarrest. Av dessa har fram- gångsrikt fullföljt den. har återfallit i brott. Endast en liten del av dessa brott var av allvarlig karaktär. Några intagna kan få avtjäna fängelsestraffen eller . pågår ett försök där fängelsestraff kan avtjänas på vissa återkommande tider (intermittent custody). För korttidsdömda (strafftid mindre än ) äger obligatorisk villkorlig frigivning rum efter hälften av avtjänad strafftid. De som avtjänar men ställs under övervakning. I dessa fall kan vissa särskilda villkor ställas för villkorlig frigivning, som anmälningsskyldighet till polisen eller att bo på visst ställe. För de som har en strafftid om kan fakultativ villkorlig frigivning förekomma efter hälften av avtjänad strafftid. Obligatorisk villkorlig frigivning inträder efter två tredjedelar av strafftiden. Vid villkorlig frigivning ställs de under övervakning. För de som begått allvarlig våldsbrottslighet eller sexualbrott förekommer straffsanktionerad skyldighet att anmäla var de befinner sig. Som villkor för villkorlig frigivning kan uppställas villkor att bo på ett approved premise (halvvägshus). En lagöverträdare kan bo på ett sådant hem även som alternativ till häktning eller som villkor vid dom till en frivårdspåföljd. Hemmen erbjuder en kontrollerad miljö med olika inriktningar. Som regel skall den intagne vistas vissa tider på hemmet och fotboja används. finns det möjlighet för domstol att förordna om husarrest med elektronisk övervakning (Curfew order) för lagöverträdare . Bestämmelser om påföljden finns under section 12 i the Criminal 1991. Påföljdens längd får bestämmas . Den kan pågå 1–och mellan 2–. Den dömdes samtycke behövs inte. Påföljden kan dömas ut för sig eller i förening med andra samhällspåföljder. Vid misskötsamhet kan den dömde varnas eller ställas under domstolens prövning. Kontrollen äger rum med ett liknande elektroniskt kontrollmedel som det som används i . Man använder dock även särskild teknisk röstkontroll för att försäkra sig om att det är den dömde som talar i telefon och att han befinner sig på en bestämd plats, t.ex. på arbetet. 2005 pågår i vissa delar av (Greater , ) ett pilotprojekt med övervakning av dömdas position genom ett s.k. GPS-system. Domstolen kan som en särskild påföljd förordna att den dömde under en viss bestämd tid inte får bege sig till ett visst område eller vistas på en viss plats (Exclusion order). Tiden får inte bestämmas till längre än (för unga lagöverträdare dock högst ). Det tekniska systemet för att kontrollera förbudet består av två delar. Den dömde får bära en fotboja runt vristen och en sändare något större än en mobiltelefon vid midjan. Sändaren kommunicerar med och övervaknings- myndighetens kontrollcenter. Några sändare kommer även att innehålla utrustning som gör att man kan se inom vilket täckningsområde för mobiltelefoner som sändaren befinner sig i. Detta gör det möjligt för myndigheten att kontrollera var den dömde befinner sig när GPS-systemet störs av höga byggnader etc. Fotbojan avger en signal till sändaren och tillförsäkrar att enheterna befinner sig nära varandra. Grundläggande bestämmelser om vistelse utanför anstalt finns i Penitentiaire Beginselenwet och Penitentiaire Maatregel. Som en grundläggande princip gäller att övergången från anstalt till frihet skall ske gradvis. De intagna skall gradvis få mer frihet i takt med att de lär sig att ta eget ansvar. Som regel skickas en intagen först till en sluten anstalt som har en inriktning motsvarande den intagnes risk- och behovsprofil. förflyttas den intagne till en halvöppen anstalt och till en öppen. kan en intagen få delta i programverksamhet i särskilda institutioner (penitentiary program). Tanken är att den intagne vid villkorlig frigivning redan skall ha en ordnad situation i samhället. Det finns möjlighet till tidigarelagd villkorlig frigivning vid skötsamhet. Allteftersom den intagne lär sig ta ansvar utökas antalet besök och permissioner. Programverksamheten i de särskilda institutionerna syftar till att erbjuda en gradvis övergång till frihet. Den boende är underkastad kontroll och får hjälp och stöd av institutionen. För att komma ifråga krävs att den dömdes strafftid är och att hälften därav avtjänats. Det krävs också att minst och högst återstår av verkställigheten. Den dömde måste ha en tillfredsställande bostadssituation och inte ha alltför allvarliga drogproblem eller psykiska svårigheter. Den dömde skall ha kontakt med den institution som svarar för programmets genomförande minst en gång . Han eller hon är underkastad sysselsättningsplikt (i samhället) under minst . Övervakningen sker genom fotboja i minst 3 eller 4 månader, intervjuer och telefonsamtal. Ett återfall i missbruk anses inte alltid vara oacceptabelt, eftersom det ger en chans att under strukturerade former bearbeta den situation som ledde till återfallet. Grundläggande bestämmelser om vistelse utanför anstalt finns i Prisons () Act 1989. Intagna kan tillfälligt lämna term leave, and summer leave och pre-training for freedom leave. Intagna kan också lämna home leave och pre- parole/pre life licence leave. Short term leave innebär tillfällig frigivning från en intagen skall få besöka sitt hem eller annan godkänd plats under högst . and summer leave innebär tillfällig frigivning från besöka hemmet eller annan godkänd plats i under julhelg eller sommar. Pre-training for freedom leave innebär tillfällig frigivning i syfte att besöka hemmet eller annan godkänd plats under . Detta kan beviljas en intagen som vistas på en training for freedom , särskilda enheter vid anstalterna för utslussning av dömda med självförvaltning m.m. Long home leave innebär tillfällig frigivning för att den intagne skall besöka hemmet eller annan godkänd plats under . Pre-parole/pre life licence leave innebär tillfällig frigivning för att besöka hemmet eller annan godkänd plats under före fakultativ villkorlig frigivning (release on license). Intagna kan friges från anstalt, under vissa villkor, för att avtjäna återstoden av strafftiden under övervakning i samhället. Fakultativ villkorlig frigivning kan komma ifråga för de som avtjänar tidsbestämda straff när halva straffet avtjänats.