sou · GTB356d3 · 2006-01-01 00:00:00 — vid är en forsk- nings- och utbildningsorganisation som bildats gemensamt av In- stitutionen för journalistik och masskommunikation, Statsveten- skapliga institutionen och Förvaltningshögskolan i syfte att genomföra representativa frågeundersökningar. Den första natio- nella frågeundersökningen (Riks-SOM) gjordes 1986. Den första regionala studien (Väst-SOM) gjordes 1992. Utöver dessa två årliga undersökningar genomförs med jämna mellanrum dessutom en rad andra undersökningar med jämförbart material som exempelvis de västsvenska kommunundersökningarna och Storstadsundersök- ningarna, samt den regionala skåneundersökningen 2004 (Syd- SOM). Den undersökning som denna rapport bygger på är den årliga nationella undersökningen Riks-SOM –2004. SOM-undersökningarna genomförs i form av en postenkät till ett slumpmässigt antal personer boende i . Undersökningen omfattade åldersintervallet 15–, men utökades fr o m 2 000 till att inkludera även åldersgruppen 81–. Andelen sva- rande har hållit sig kring 65–. Urvalsstorle- ken var 1996 till 1997 2 800 personer. 1998 och 1999 dubblades un- dersökningen och blev 2x2 800 personer men är fr.o.m. 2 000 2x3 000 personer. Den svarandes medborgarskap fastställs genom en enkel fråga som lyder: Är Du: svensk medborgare; Medborgare i annat land; Både svensk medborgare och medborgare i annat land. I tabel- lerna redovisas endast de som svarat ett av de två förstnämnda al- ternativen eftersom det tredje svarsalternativet inte har varit med samtliga år. Den svarandes ursprung fastställs genom svaret på frågan: Var någonstans ha Du, respektive Din far och Din mor, huvudsakligen vuxit upp? Svarsalternativen inkluderar olika typer av områden inom men även Annat land i , Annat land i och Annat land utanför . I föreliggande tabell- rapport har de svarande grupperats efter följande princip: Hel- svensk själv uppvuxen i och båda föräldrarna uppvuxna i , Nordisk själv uppvuxen i annat land i , Europé själv uppvuxen i annat land i , Utomeuropé Själv upp- vuxen i land utanför , Andra generationens invandrare från själv uppvuxen i men minst en förälder uppvuxen i annat land i , Andra generationens invandrare från själv uppvuxen i men minst en förälder uppvuxen i annat land i , Andra generationens invandrare från land utanför själv uppvuxen i men minst en förälder uppvuxen i land utanför . När det gäller frågan om förtroende så bygger samtliga siffror på en större fråga där en mängd olika grupper och institutioner finns representerade. Frågan lyder: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete? Svarsalternativen är mycket stort förtroende, ganska stort förtroende, varken stort eller litet förtroende, ganska litet förtroende och mycket litet förtroende. För varje tabell gäller att samtliga som besvarat frågan ingår i procentbasen. I tabellerna redovisas vidare andelen som svarat att de har mycket eller ganska stort förtroende. Procentbalansen beräknas genom att man tar andelen med mycket eller ganska stort förtroende minus andelen med mycket eller ganska litet förtro- ende. Utöver de ordinarie kategorierna redovisas även fyra sammas- lagna kategorier längst ner i varje tabell. Kategorin Rättsväsendet är en sammanslagning av kategorierna polisen och domsto- larna. Det politiska systemet är en sammanslagning av kategori- erna De politiska partierna, Kommunstyrelserna, och Regeringen. Kategorin Nyhetsmedier är en sammanslag- ning av Dagspressen och Radio och TV och kategorin Utbild- ningssystemet är en sammanslagning av kategorierna Grundsko- lan och Universitet/högskolor. Tabell 1 Förtroende i förhållande till medborgarskap 1996-2004 (procent och balansmått) Medborgare i annat land 1996-1998 1999-2001 2002-2004 2002-2004 1996-1998 1999-2001 2002-2004 2002-2004 Kommentar: I tabellen redovisas andelen med mycket eller ganska stort förtroende. Procentbalansen beräknas genom att man tar andelen med mycket eller ganska stort förtroende minus andelen med mycket eller ganska litet förtroende. Skalan kan således gå mellan –100 och +100. Tabell 2 Förtroende i förhållande till eget ursprung – helsvensk och invandrare från annat land i (procent och balansmått) Tabell 3 Förtroende i förhållande till eget ursprung – invandrare från land i och invandrare från land utanför 1996-2004 (procent och balansmått) Tabell 4 Förtroende bland andra generationens invandrare från och 1996-2004 (procent och balansmått) Andra generationens invandrare från Andra generationens invandrare från Tabell 5 Förtroende bland andra generationens invandrare från land utanför 1996-2004 (procent och balansmått) Andra generationens invandrare från land utanför Kommentar: Observera att det är låga n-tal vilket påverkar resultatens tillförlitlighet. Tabell 6 Förtroende i förhållande till kön 1996-2004 (procent och balansmått) Tabell 7 Förtroende i förhållande till eget ursprung 1996-2004 (balansmått) Kommentar: Resultaten rangordnade efter resultaten för samtliga. Tabell 8 Förtroende bland andra generationens invandrare 1996-2004 (balansmått) Kommentar: Resultaten rangordnade efter resultaten för samtliga. Tabell 9 Förtroende i förhållande till medborgarskap 1996-2004 (procent) Medborgare i annat land Tabell 10 Förtroende i förhållande till eget ursprung 1996-2004 (procent) Förtroende bland andra generationens invandrare 1996-2004 (procent) 2:a generationen från land Tabell 12 Förtroende i förhållande till medborgarskap och kön 1996-2004 (procent) Medborgare i annat land Tabell 13 Förtroende i förhållande till eget ursprung och kön 1996-2004 (procent) Tabell 14 Förtroende bland andra generationens invandrare fördelat på kön 1996-2004 (procent) 2:a generationen från land Sändlista skriftlig intervju, forskare Abiri, , Freds- och utvecklingsforskning, , , , , Arai, , , , , , , , och vetenskapsteori, Behtoi, Alireza, , Bredström, , Tema etnicitet, , , utveckling, , , och masskommunikation, Bunar, Nihad, Storstadssatsningen, Calleman, , , , , , , , Tema etnicitet, de los , , , DeMarinis, , , , , , , , , Eriksson-Baaz, , Freds- och utvecklingsforskning, Estrada, , Groglopo, , , , Tema Etnicitet, Hjerm, , sociologiska institutionen, , , Tema Etnicitet, , , Transkulturellt Centrum, , , , , , och , Kamali, , sociologiska institutionen, , , Löwander, , och Manga, , och vetenskapsteori, Mironidou, , , , , , , , , , , Tema genus, , , IPD och undervisning, , , , , , Tema Etnicitet, , , , Parzcyk, , , , , , , , , Högskola Pripp, , Mångkulturellt centrum Ristilammi, , , Högskola Runfors, , , , , sociologiska institutionen, , , Intitutionen för kriminologi, Sawyer, , arbete, , , , , , avdelningen för samhällsanalys, , , arbete, , , , Tesfahuney, Mekkonen, Geografi och turism, , , , , , , Högskola , , Tema Etnicitet, , de los , , , , , , , , , , , , Deltagare i möte med organisationer i det civila samhället Diakité , Antidiskrimineringsbyrån i , , Stiftelsen kunskapsforum , , Stiftelsen kunskapsforum Narti, , Stiftelsen kunskapsforum Nunez, Bernardita, Terrafem Rahimi, Babak, Tidningen Jämlikhet som en fråga om mänskliga rättigheter och lika rättigheter – viktiga juridiska verktyg FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, antagen av . är berättigad till alla de fri- och rättigheter, som uttalas i denna förklaring, utan åtskillnad av något slag, såsom ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna. Antagen i den 4 no- vember 1950. Artikel 14 – Förbud mot diskriminering Åtnjutandet av de fri- och rättigheter, som angivas i denna konvention, skall tryggas utan åtskillnad av något slag, såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationell eller social härkomst, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd eller ställning i övrigt. Konvention (nr 100) angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde. Trädde i kraft . v (separate but equal förklarad grund- lagsstridig). Domen påverkade inte bara frågan om etnisk jäm- likhet, utan lade grunden även för lika rättigheter och möjligheter med hänsyn till kön, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. Bidrog även till den internationella utvecklingen. Konvention (nr 111) angående diskriminering i fråga om an- ställning och yrkesutövning. I denna konvention förstås med uttrycket diskriminering a)varje åtskillnad, uteslutning eller företräde på grund av ras, hudfärg, kön, religion, politisk uppfattning, nationell härstamning eller socialt ursprung, som har till följd, att likställdhet med avseende å möjligheter eller behandling i fråga om anställning eller yrkesut- övning omintetgöres eller beskäres. President utfärdar Executive order (ung. förord- ning) 10925 som är den första referens till affirmative action. Den understryker att alla projekt som finansieras med federalt stöd ska take affirmative action för att säkra att anställningspolitiken hos huvudmännen är fri från rasism. Human Rights Commission skapades 1961. Den skulle utöva tillsyn över Human Rights Code (anti- diskrimineringslag) som trädde i kraft . Lagen var första mer omfattande reglering av diskriminering. Den reglerade diskriminering med hänsyn till arbetslivet, gods och tjänster, och medlemskap i yrkesorganisationer och fackföreningar. Medborgarrättslagen i (Civil Rights Act). Förbud mot bl.a. diskriminering i arbetslivet p.g.a. etnicitet, religion och kön. Internationell konvention mot alla former av rasdiskriminering (CERD-Convention on the elimination of all forms of racial disc- rimination). Antagen av FN 1965. Trädde i kraft . President tal på som förklarar af- firmative action i och varför det inte räcker med endast la- garna mot diskriminering för att komma åt åratal av rasdiskri- minering: You do not wipe away the scars of centuries by saying: 'now, you are free to go where you want, do as you , and choose the leaders you please.' You do not take a man who for years has been hobbled by chains, liberate him, bring him to the starting line of a race, saying, 'you are free to compete with all the others,' and still justly believe you have been completely fair . . . This is the next and more profound stage of the battle for civil rights. We seek not just freedom but opportu- nitynot just legal equity but human abilitynot just equality as a right and a theory, but equality as a fact and as a result. Internationell konvention om medborgerliga och politiska rättig- heter. Antagen av FN 1966, trädde i kraft . Alla är lika inför lagen och har rätt till samma skydd av lagen utan åt- skillnad av något slag. I detta avseende skall lagen förbjuda all åt- skillnad och garantera envar ett likvärdigt och effektivt skydd mot varje åtskillnad på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationell eller social härkomst, förmögenhet, börd eller ställning i övrigt. Internationell konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Antagen av FN 1966, trädde i kraft . DEL II, Artikel 2 Konventionsstaterna förpliktar sig att garantera, att de i denna kon- vention inskrivna rättigheterna får utövas utan åtskillnad av något slag på grund av ras. hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationell eller social härkomst, förmögenhet, börd eller ställning i övrigt. Race Relations Act (första lag mot rasdiskrimine- ring) CERD ratificeras i och 16:9 införs (näringsid- kares olaga diskriminering förbjuds – ras, etnicitet och religion) RÅDETS DIREKTIV av om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män (75/117/EEG) Equal Opportunities Act. (jämställdhetslag). Relations Act () RÅDETS DIREKTIV av om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om till- gång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvill- kor (76/207/EEG) Human Rights Act träder i kraft. Denna omfattande lag mot diskriminering omfattar olika delar av samhällslivet och för- bjuder diskriminering med hänsyn till bla. kön, etnicitet och reli- gion. Grundtanken är att diskriminering är ett brott mot grundläg- gande mänskliga rättigheter. Denna lag gäller inom ramen för den federala regeringens jurisdiktion. En Human Rights Kommission skapas för att utöva tillsyn. Konvention om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor, Antagen genom Generalförsamlingens resolution 34/180 , ratificerades av 1980 Jämställdhetslagen träder i kraft (Omfattar arbetslivet. Jämställd- hetsombudsman bildas. Lagförslaget utarbetades efter studier av vissa utländska lagmodeller, särskilt och Stor- (SOU 1978:38). CEDAW ratificeras av . Lag mot etnisk diskriminering (DO bildas utan några makt- befogenheter) Den federala Act träder i kraft. Gäller alla federalt reglerade anställda. Employment equity kräver att ar- betsgivare ska identifiera och eliminera onödiga hinder som be- gränsar vissa gruppers möjligheter till anställning. De grupper som historiskt har diskriminerats är bland annat kvinnor, personer med funktionshinder och s.k. synliga minoriteter (visible minorities). 16:9 (olaga diskriminering - homosexualitet) Ny jämställdhetslag (SFS 1991:433) träder i kraft som inkluderar krav på jämställdhetsplaner (arbetsgivare med 10 eller flera an- ställda) och förbud mot indirekt diskriminering – innebar vissa för- stärkningar och även en anpassning till EG-rätten. Lag mot etnisk diskriminering (möjliggör skadeståndstalan mot arbetsgivare som diskriminerar men ställer en högre bevisbörda jämfört med könsdiskriminering) Artikel 13 i Amsterdamfördraget vidgade EU:s befogenheter angå- ende likabehandling. Utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i detta fördrag och inom ramen för de befogenheter som fördraget ger gemenskapen, kan rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommis- sionen och efter att ha hört vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Lag (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet Lag (1999:131) om ombudsmannen mot etnisk diskriminering Jämförbar med mer moderna lagar som och . Inkluderar vissa förbättringar även jämfört med jämställdhetslagen som en skiftad bevisbörda och individuali- serad skadestånd, men ger inte möjlighet till positiv särbehandling och saknar ett krav på mångfaldsplaner. Lagen mot diskriminering i arbetslivet pga funktionshinder. Lagen mot diskriminering i arbetslivet pga sexuell läggning. Till sin konstruktion liknade alla tre lagar varandra. Förbattringar i jämställdhetslagen – främst för att komma i kapp med de nya lagarna . Dessutom ställdes kravet på löne- kartläggning. Rådets direktiv /43/EG av om genomfö- randet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (för arbetslivet samt andra delar av samhälls- livet) Syftet med detta direktiv är att fastställa en ram för be- kämpning av diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung för att genomföra principen om likabehandling i medlemsstaterna. Rådets direktiv /78/EG av om in- rättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet Syftet med detta direktiv är att fastställa en allmän ram för bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning för att princi- pen om likabehandling skall kunna genomföras i medlemsstaterna. Lag (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan (alla grunder, kön, etnicitet, religion, funktionshinder och sexuell lägg- ning) och rådets direktiv /73/EG av om ändring av rådets direktiv /207/EEG om ge- nomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor. Utredning över en sammanhållen lag och tillsyn tillsätts (dir. 2002:11). Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering. Skadestånds- sanktionerad civilrättslig förbud mot diskriminering på grund av etnicitet, religion funktionshinder och sexuell läggning med hänsyn till bla gods, tjänster och bostäder. Dessutom trädde ändringar i kraft i 1999 årslagar mot diskriminering. Den nya lagen och dessa ändringar var till viss del ett resultat av EG:s antidiskriminerings- direktiv. förbjuder även könsdiskriminering genom en ändring i Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering. Träder i kraft . Därmed blir skyddet mot könsdiskriminering utanför arbetslivet och högskolan lika starkt som skyddet mot dis- kriminering pga etnicitet, funktionshinder och sexuell läggning. Omslagsbilden är ett sätt att illustrera utredarens syn på strukturell diskriminering. Bilden är ett resultat av ett samarbete mellan och . 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. [51] Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick.