sou · GTB346 · 2006-01-01 00:00:00 — För att bolaget skall kunna verka från den planerade starttidpunk- ten krävs att vissa övergångslösningar kan tillämpas i förhållande till de nuvarande huvudmännen. Det rör sig främst om sådana praktiska frågor och interna leverantörsförhållanden som är beskrivna i avsnitt 3.5 och 3.6. För att inte riskera produktions- bortfall bör det nya bolaget träffa en överenskommelse om övergångslösningar i praktiska frågor med respektive AMS. ALT har, som behandlats i kapitel 3, vissa särskilda frågor som övergångsvis behöver lösas i förhållande till AMS. Den första gäller tjänsteköpen från Af-rehab. Det bästa sättet att lösa denna fråga synes vara att medge AMS att bedriva försäljning av tjänsterna även för att sedan helt ta bort denna rätt till 2007. Den andra frågan gäller de arkiv som är hänförliga till ALT:s verksamhet. Dessa frågor behöver utredas närmare och särskild hänsyn tas till offentlighetsprincipen och personuppgiftslagen. En avstämning med behöver också ske. Vid överlåtelsetidpunkten kommer det att finnas utestående fordringar och skulder i Alt och Resurs. Dessa behöver regleras inom moderorganisationerna eller följa med till det nya bolaget. Vilken lösning som väljs styrs av praktiska hänsyn som med fördel kan behandlas längre fram. Ekonomiska förhållanden måste regle- ras i övergångsavtalet mellan parterna. Utgångspunkten för förslaget, såsom det redovisats i delbetänkan- det och i kapitel två i detta betänkande, är att det är en ekonomiskt fördelaktig affär för staten att slå samman ALT och Resurs. Den gjorda scenarioanalysen visar att även vid ett rimligt sämsta utfall så är sammanslagningen lönsam. Risken för en kostnadsökning eller en intäktsminskning som påverkar staten eller andra intressenter är således begränsad. Förslaget om att det nya bolaget skall verka utifrån marknadsmässiga krav innebär även att framtida invest- eringar måste bedömas utifrån ett företagsekonomiskt perspektiv på avkastning. Större delen av finansieringen av det nya bolaget kommer från de sammanslagna enheterna. Det som kan sägas vara nya investeringar är dels en justering av rörelsekapitalen i bolagen i samband med att de överlåts från sina nuvarande moderorganisationer, dels den goodwill som synliggörs vid transaktionen och dels det reservkapital som krävs i samband med fusionen. Storleken på den investering som sker i samband med fusionen skall ställas mot den riskjusterade ökningen av det förväntade nuvärdet på bolagen. Ett annat mått är statens generella avkastningskrav på statliga bolag utifrån marknadsmässiga krav. Investeringskalkylen för den aktu- ella affären är i båda fallen positiv. De ekonomiska konsekvenserna av transaktionen för respektive AMS har inte närmare analyserats. Den föreslagna transaktionsstrukturen innebär att de tillskott som behöver tillföras det nya bolaget till stor del kan lösas genom banklån. Därutöver förvandlar staten den fordran på Resurs som uppstår i samband med köpet av ALT, till ett förlagslån eller ett villkorat aktieägartillskott. Reservkapitalet som den nya verksam- heten behöver initialt skall återbetalas . Sammantaget skall affären ses som en möjlig investering för staten med god förväntad avkastning och lågt initialt investerings- behov. Förutsättningarna för en sammanslagning av Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att granska förutsättningarna för ett eventuellt samgående mellan livstjänster (ALT). Utredaren skall analysera behovet av det offent- liga åtagandet och belysa förutsättningarna för att bilda ett nytt bo- lag utifrån ett finansiellt, operativt och marknadsmässigt perspektiv. Utredaren skall också överväga och lämna förslag till alternativa organisatoriska lösningar när det gäller att bilda en gemensam organisation för dessa båda verksamheter. Utredaren skall ange vilket alternativ han eller hon förordar. Vidare skall utredaren ta fram en handlingsplan för genomförandet. Behovet av att rehabilitera människor till arbete och bryta ohälsan ökade dramatiskt . Trots låg arbetslöshet ökade utslagningen från arbetslivet, vilket återspeglades i kraftigt ökade sjuktal. Som ett första steg mot en förnyelse av arbetslivet och en förbättrad arbetsmiljö tillsatte regeringen Arbets- miljökommissionen med uppdrag att föreslå nödvändiga åtgärder inom arbetsmiljö, arbetsorganisation och rehabilitering. Redan innan kommissionen slutfört sitt arbete lade regeringen fram pro- positionen om insatser för aktiv rehabilitering och arbets- livsfondens verksamhet (prop. 1989/90:62). I denna proposition presenterades även förslag från den s.k. rehabiliteringsutredningens betänkande Tidig och samordnad rehabilitering (SOU 1988:41). Genom tillfälligt inrättande av Arbetslivsfonden och genom att ge försäkringskassorna möjligheter att köpa rehabiliteringstjänster förutsågs efterfrågan på tjänster av detta slag komma att öka kraftigt. Från fick också arbets- givarna ansvar för de anställdas rehabilitering. Hos Arbetslivsfonden kunde arbetsgivare ansöka om medel för delfinansiering av insatser inom områdena arbetsorganisation, fysisk arbetsmiljö, rehabilitering, lokalt arbetsmiljöarbete och ny teknik. Fonden finansierades av den särskilda arbetsmiljöavgift som betalats in av arbetsgivarna till decem- ber 1990. – motsvarande 1 650 miljoner kro- nor – av tillgängliga medel användes för rehabilitering. Genom att tillföra medel för insatser för åter- gång till arbete gavs försäkringskassorna dessutom nya möjligheter att köpa rehabiliteringstjänster. Staten har två ej anslagsfinansierade verksamheter som arbetar med arbetslivsinriktad rehabilitering av långtidssjukskrivna och med att utveckla människor i arbetslivet. De två verksam- heterna är Samhall AB:s dotterbolag och Arbetslivstjänster (ALT) inom (). Verksamheterna har en sådan omfattning att de tillsammans skulle kunna bli marknadsledande när det gäller arbetslivsinriktad rehabi- litering. Verksamheterna omsatte tillsammans ca och gjorde en sammanlagd vinst på ca , beräknat siffror. Båda verksamheterna har visat på en stark omsättningsökning . AMS och redovisade i en gemensam skrivelse till regeringen att det finns privata aktörer på marknaden för rehabilitering. Det framgår dock inte i skrivelsen hur de privata aktörerna är fördelade på exempelvis antal, mark- nadsandelar, storlek, ägande och regional spridning. Enligt AMS och har marknaden för arbetslivsrelaterade tjänster ökat och parterna anser att det är rimligt att förvänta att så även blir fallet under . Den sam- manslagna verksamheten kommer att inneha en beräknad mark- nadsandel om , enligt skrivelsen. Kundkretsen består till av offentliga aktörer, före- trädesvis . Arbetslivstjänster (ALT) fick 1980 det samlade ansvaret för den yrkesinriktade rehabiliteringen som tidigare funnits inom lands- tingen, staten och privata arbetspsykologiska institut. uppdrog regeringen till Arbetsmarknads- styrelsen att som försöksverksamhet bedriva en intäktsfinansierad arbetslivsinriktad rehabilitering med arbetsgivare och försäkrings- kassor som kunder. Verksamheten som fick namnet Arbetslivs- tjänster (ALT) permanentades från och med /91 inom länsarbetsnämnderna. för- sämrades resultatet. Orsaken var främst att verksamheten inte fullt ut klarat den ökade konkurrensen inom området. Inom bedrivs arbetslivsinriktad rehabilitering dels inom ramen för den anslagsfinansierade verk- samheten, dels som en intäktsfinansierad verksamhet inom ALT. Den anslagsfinansierade verksamheten vänder sig till arbetslösa personer som söker arbete hos arbetsförmedlingen och som av olika skäl behöver arbetslivsinriktad rehabilitering för att underlätta tillträdet eller återgången till arbetslivet. Den intäktsfinansierade verksamheten säljer sina tjänster till men också till andra privata och offentliga arbetsgivare. Denna sistnämnda verksamhet vänder sig alltså till arbetsgivare som har personer anställda som behöver viss arbetslivsinriktad rehabilitering för att kunna gå tillbaka till arbetslivet. På regeringens uppdrag lämnade AMS en rapport ("Arbetslivstjänster", dnr N2001/5652/A) med förslag till såväl en långsiktig som en kortsiktig organisatorisk lösning för ALT. Regeringen har endast tagit ställning till det kortsiktiga förslaget genom beslutet att göra ALT till en riksorganisation från att ha varit en länsorganisation inom . bildades som ett självfinansierat dotter- bolag till . bedrev yrkesinriktad rehabilitering på kommersiella villkor under begreppet Rehab- tjänster. I samband med en ny koncernorganisation beslutade att bilda ett nytt bolag för rehabtjänsterna. Detta med utgångspunkt i att kunskaper inom bland annat rehabiliteringsområdet skulle komma fler till del. Ett annat motiv till att driva konsultverksamhet inom arbetsrehabilitering var att det är samhällsnyttigt och utvecklande för den egna organisationen och dess personal. Det skapar även goodwill för Samhallkoncernen och ger ett nettobidrag till Samhall AB:s ekonomi. Mot bakgrund av detta och de intäktsmål som sattes upp konstaterade behovet av en mer samlad organisation med gemensam konceptutformning, marknadsföring, kvalitetssäkring och anpassning av utbud till olika kundgrupper m.m. arbetar bland annat med utrednings- och rehabiliteringstjänster på uppdrag av försäkringskassor, offent- liga och privata arbetsgivare, länsarbetsnämnder och myndigheter. Bolagets olika stödprogram syftar bland annat till att öka anställbarheten, ge stöd till kunderna vid omstruktureringar eller att förebygga ohälsa. Målgrupperna är anställda, långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa. utvecklar och erbjuder också tjänster såsom kurser i ledarskapsutveckling för en friskare arbetsplats, stresshantering, rehabiliteringskurser, projektledning m.m. Den egenutvecklade arbetsmetoden "Resursmobilisering" har givit mycket goda och stabila resultat som finns dokumenterade i uppföljningssystemet Resursdata. har också utökat verksamheten med företags- hälsovårdskompetens genom övertagandet av företagshälsovården inom . () och uttryckte i sin gemensamma skrivelse till regeringen (dnr N2003/9480/A) ett önskemål om att de två verksamheterna skall slås samman till en organisation. Organisationsformen för den nya verksamheten bör enligt skrivelsen vara ett nytt statligt bolag. Även föreslog i sitt betänkande Inte bara Sam- hall (SOU 2003:56) att staten borde överväga att samla sina resur- ser inom detta område på ett annat sätt än vad som är fallet för när- varande. En sammanslagning av de två verksamheterna i ett gemensamt aktiebolag skulle kunna ge det nya bolaget en viktig funktion när det gäller att tillhandahålla tjänster av hög kvalitet och att följa upp de tjänster som levereras. Detta skulle också kunna gagna de företag, myndigheter och organisationer som utnyttjar dessa tjänster. Därmed kan en sammanslagning bidra till att få ner ohälsotalen i . Att slå samman de två verksamheterna kan resultera i betydande synergier och skalfördelar. Den nu föreslagna utredningen skall genomföras för att ge regeringen en samlad bild av hur värdet i form av strukturkapital och annat kapital som är bundet i de båda organisationerna bäst skall förvaltas. Ett annat skäl för att genomföra utredningen är att identifiera eventuella problem i marknadens funktionssätt och fastställa ett eventuellt behov av ett samlat statligt engagemang inom denna bransch. Offentlig sektor är stora köpare av de tjänster som Sam- hall och erbjuder, och marknadens funktionssätt ger direkt påverkan på statsbudgeten. Det kan därför finnas skäl att ställa speciella krav på ett eventuellt nytt bolag om marknaden inte fungerar tillfredsställande, eller att föreslå breddat ägande om det inte krävs ett offentligt åtagande. Utredaren skall överväga och lämna förslag till alternativa organi- satoriska lösningar när det gäller att bilda en gemensam organisa- tion för den verksamhet som och Arbetslivs- tjänster bedriver. Utredaren skall förorda ett av alternativen samt ta fram en handlingsplan för genomförandet. Utredaren skall genomföra nedanstående analyser och delmoment: 1.En omvärldsanalys för den svenska marknaden för arbetslivs- inriktad rehabilitering. Omvärldsanalysen bör lyfta fram rele- vanta fakta vad gäller t.ex. regional fördelning av konkurrenter, marknadsandelar och ägande samt efterfrågan i viktigare kund- segment. 2.Utifrån omvärldsanalysen skall utredaren undersöka hur mark- naden fungerar och fastställa eventuella behov av ett fortsatt statligt åtagande. I detta skall ett regionalt perspektiv beaktas. Vid utvecklingen av analysen skall utredaren beakta fördelar och nackdelar med ett offentligt åtagande på marknaden och redovisa en långsiktigt hållbar lösning för det offentliga. 3.En konsoliderad affärsplan för det sammanslagna bolaget . Utredaren skall kritiskt granska den utifrån ett finansiellt perspektiv och ett marknadsperspektiv. 4.Synliggöra eventuella operativa problem och möjligheter när det gäller t.ex. skilda företagskulturer, kopplingar till moder- organisationerna, IT-system, synergier och andra behov som uppstår till följd av att två organisationer slås samman till ett nytt bolag. Utredaren skall även göra en genomgång av de ar- betsrättsliga konsekvenserna och kompetensförsörjningen. 5.En långsiktig strategi för bolaget när det gäller verksamhets- inriktning, tjänsteutbud, tillväxt, ägande och lämpliga ekono- miska mål (t.ex. avkastning på eget kapital, soliditet, utdelning, vinstmarginaler). 6.Föreslå lämplig finansiering av det nya företagets egna kapital. 7.Identifiera eventuella legala hinder/restriktioner, t.ex. och eventuella konkurrensrättsliga aspekter. 8.Utredaren skall ta fram en handlingsplan med överväganden rörande bemanning, lokalfrågor, avtal med kunder och leve- rantörer för det alternativ som utredningen förespråkar. Förslagets konsekvenser skall redovisas i relevanta delar enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474), var- vid särskild vikt skall läggas på statens kostnader och intäkter samt samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. Arbetet skall bedrivas i samråd med och . Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till utredningen om förutsättningarna för en sammanslagning av Utredaren skall utöver uppdraget i de tidigare direktiven (dir. 2004:42) även granska om det finns fördelar med att avyttra Arbetslivstjänster (ALT) utan att först samgå med . Utredningen får med anledning härav förlängd utredningstid och skall redovisa detta tilläggsuppdrag . Slutbetänkandet skall redovisas . De tidigare kommittédirektiven beslutades av regeringen (dir. 2004:42). Regeringen bemyndigade det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om statligt ägande att tillkalla en särskild utredare. Utredningen skulle enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Någon utredare har dock ännu inte kommit att tillkallas. Bland annat därför behöver en viss justering ske av de tidigare beslutade direktiven. Vid en avknoppning av ALT från AMS finns det skäl att undersöka flera alternativa möjligheter. Alternativen skall värderas utifrån om det finns behov av ett offentligt åtagande, samt vad som ger bästa möjliga värde för staten. Det innebär i praktiken att moment 1–3 samt 7 i uppdraget skall genomföras först. 1) att genomföra en omvärldsanalys, 2) att undersöka marknadens funktionssätt och dra slutsatser om för- och nackdelar med ett offentligt åtagande, 3) att ta fram en konsoliderad affärsplan för och och kritiskt granska denna, samt enligt moment 7) att identifiera eventuella legala restriktioner vid ett samgående. På grundval av slutsatserna skall utredaren göra en jämförelse av framför allt värdet vid en försäljning efter en sammanslagning och värdet vid en försäljning av ALT separat. Utredaren skall även ta hänsyn till behoven av ett fortsatt statligt åtagande. Utredaren skall presentera sina slutsatser i ett delbetänkande . Underlaget skall innehålla det som krävs för att skall kunna fatta ett beslut. Om utredaren kommer fram till slutsatsen att staten bör genomföra en sammanslagning av de båda verksamheterna skall utredaren fortsätta arbetet och utreda även övriga delmoment i direktivet som t.ex. det framtida ägandet och en handlingsplan för utförsäljning. Om utredaren kommer fram till slutsatsen att ALT bör säljas utan ett samgående med skall utredaren ta fram ett förslag på handlingsplan för detta. Uppdraget skall slutredovisas . 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Tolkutbildning – nya former för nya krav. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan .