sou · GTB315d2 · 2006-01-01 00:00:00 — har av Utredningen om uppehållstillstånd för familje- återförening och för varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare (2004:01) fått i uppdrag att beräkna ekonomiska konsekvenser av olika förslag beträffande utökad anhöriginvandring. De olika för- slagen skall beräknas såväl med som utan införande av försörjnings- krav. Beräkningarna skall avse de ekonomiska konsekvenserna för sam- hället (stat, kommun och landsting) när det gäller intäkter av skatter och avgifter och kostnader för ekonomiskt bistånd enligt social- tjänstlagen, för socialförsäkringen, t.ex. äldreförsörjningsstöd, sjuk- vård och bostadsbidrag, för barnomsorg, skola eller äldrevård samt ekonomiska konsekvenser för företag och andra enskilda. Under uppdragets genomförande har uppdragsgivaren önskat att en av de tre alternativen skall lyftas ut och presenteras i en första rapport. Denna rapport berör således i första hand den invandring som kan bli följden av EG-direktivet 2003/109/EG. Syftet med detta uppdrag är att presentera tydliga kalkyler för olika varianter av en utökad anhöriginvandring. Kalkylerna skall, med hän- syn tagen till detta kunskapsområdes beskaffenhet, hålla en godtag- bar säkerhet. Beräkningarna skall utformas för att fånga de, ur kost- nadssynpunkt, viktigare åldersgrupperna. Vi har i vårt arbete tagit del av tidigare publicerat material kring an- höriginvandring, bl.a. delbetänkande och sär- skilt den ekonomiska beräkning som presenterades i delbetänkan- dets bilaga 3. I de delar antaganden måst göras i kalkylerna har dessa utarbetats i samråd med eller stämts av med personer vilka kan anses vara ex- perter inom respektive område. För att erhålla aktuella underlag till faktorinkomster och transfe- reringar har en specialbearbetning av statistiska data beställts från I övrigt har dataunderlagen hämtats från Svenska Kommunförbundets årliga publikation: Vad kostar verk- samheten i din kommun?, från har grund- data hämtats beträffande totala sjukvårdskostnader. Vi har även i stor omfattning sökt information själva via de öppna databaser som finns tillgängliga på hemsidor hos främst SCB, , , och . För att erhålla en bild av vilka kostnader och intäkter som upp- kommer i samband med anhöriginvandring har intervjuer skett, eller kontakter tagits, med företrädare för: 2 Bedömning av antalet tillkommande invandrare I arbetet med att beräkna kostnader för invandring är bedömningar av antalet beviljade uppehållstillstånd en kritisk faktor. För att få underlag till bedömningen har vi kontaktat sakkunniga inom Migra- tionsverket vilka tillhandahållit dataunderlag och delgivit sina erfaren- heter inom detta område. 2.1EG-direktivet 2003/109/EG och kommittédirektivet 2004:9 Detta EG-direktiv, som endast avser tredjelandsmedborgare, består av två delar. Den första delen tar sikte på tredjelandsmedborgare som redan bor i med ett permanent uppehållstillstånd och som önskar få ställning, status, som varaktigt bosatt. Den andra delen rör de fall en tredjelandsmedborgare som redan beviljats ställ- ning som varaktigt bosatt i annat EU-land och som önskar flytta till . Beräkningarna skall avse endast den sist nämnda delen. Personkretsen består här av tredjelandsmedborgare i ett annat EU-land som där beviljats status som varaktigt bosatt. Till denna krets hör även den varaktigt bosatte tredjelandsmedborgarens familje- medlemmar som ingår i ett familjeförhållande som etablerats i det första unionslandet. När det gäller villkoren för att en varaktigt bosatt tredjelands- medborgare skall få flytta hit, med eller utan familjemedlemmar, föreslår utredningen att som princip bör gälla att tredjelandsmed- borgaren fritt får flytta hit oavsett syftet med bosättningen här. Utredningen föreslår att denna kategori skall jämställas med EES- eller Schweizmedborgare när det gäller villkoren för att få uppe- hållstillstånd. Det innebär att den varaktigt bosatte tredjelandsmed- borgaren skall ha anställning, vara egenföretagare, uppbära pension, studera eller kunna försörja sig på annat vis. Tredjelandsmedborga- ren får inte vara ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Genom kravet på anställning m.m. gäller indirekt ett försörjningskrav för den som önskar flytta hit. I vissa fall ställs även ett krav på sjuk- försäkring. Villkoren för att etablerade familjemedlemmar till tredje- landsmedborgaren skall beviljas uppehållstillstånd är sådana att make eller maka samt barn eller äldre barn som är försörj- ningsberoende alltid får medfölja. Föräldrar får beviljas uppehålls- tillstånd i vissa fall och ibland får ställas krav på sjukförsäkring för dessa. Den krets som här är aktuell får antas skilja sig från gruppen an- höriginvandrare. Tredjelandsmedborgarna som är varaktigt bosatta i annat EU-land får anses etablerade genom att de redan gjort sin första utvandring. Härigenom och genom de regler som skall gälla får antas att gruppen i högre grad har/eller kommer få arbete i än för gruppen anhöriginvandrare i allmänhet. Detta slår i våra beräkningar främst igenom i bedömningen av disponibel in- komst. Bedömning av hur många som kan förväntas komma Vi har inte lyckats få fram bra statistiskt underlag för att bedöma hur många som kan förväntas komma till till följd av detta EG-direktiv. Vi kommer ändå att göra en grov approximation där vi utgår ifrån andelen EU-medborgare som beviljas uppehållstill- stånd i . Vi antar därefter att samma andel av tredjelands- medborgarna med status som varaktigt bosatt i annat EU-land kom- mer att söka sig hit. Vi har inte lyckats identifiera statistik som exakt fångar denna grupp. Däremot har vi via – Euro- stat funnit uppgifter om antalet invånare inom EU-151 som inte är 1 Med EU-15 avses de 15 länder som ingick i EU före utvidgningen . Antalet uppgick till ca 18,5 miljoner2 (efter avdrag för de som bor i ). Den totala populationen i EU-15 (exklusive ) var ca 367 miljoner. Eftersom det år- ligen beviljas ca 12 0003 uppehållstillstånd till medborgare i andra EU-15-länder beräknar vi andelen till 12 000 / 367 000 000 = . Utifrån detta beräknas det förväntade antalet tredjelandsmed- borgare med status som varaktigt bosatt i annat EU-land som kan för- väntas vilja komma till . Antagandet är att denna grupp har samma benägenhet att flytta som EU-medborgare i övrigt. Innan vi gör den slutliga beräkningen skall en sista justering göras. För att ha möjlighet att få statusen som varaktigt bosatt måste man ha bott i ett EU-land . Vi gör en grov uppskattning att hälf- ten av de 18,5 miljoner invånarna har bott i EU-land . Den grupp som vi utgår ifrån innehåller således 9,25 miljoner indi- vider. Med vårt antagande att denna grupp är lika benägna att flytta som EU-medborgare kan följande slutliga beräkning göras: 0,000033 * 9 250 000 = 302. Denna grova approximation ger så- ledes att det förväntade antalet kan bli ca 300 personer. Uppgifterna bygger på statistik från EU-15-länderna. Med tanke på EU-utvidg- ningen är den samlade populationen som kan beröras av detta större. finns i de nya EU-länderna relativt sett färre tredjelands- medborgare. Utan att ha ytterligare underlag kring detta anser vi att det förväntade antalet bör justeras upp något till följd av detta. Vår slutliga bedömning är att det förväntade antalet blir 500 personer år- ligen. För att fördela detta antal på åldersgrupper utgår vi ifrån hur be- viljade uppehållstillstånd till personer som kommit till enligt fördelar sig på ålder. De mest frekventa kategorier som sökt enligt är Arbetstagare (), Studerande () och Make/maka/barn (). Detta betyder att personer i stude- rande-/yrkesarbetande ålder och i viss mån barn är de dominerande åldersgrupperna. Detta bekräftas av nedanstående tabell där en mer noggrann åldersfördelning beräknats. 2 Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade från statistics 2004, tabell C-10. Källa: och egen bearbetning Vi väljer att använda denna åldersfördelning för att bestämma hur de 500 personer som förväntas söka sig till till följd av detta EU-direktiv fördelar sig på olika åldersgrupper. Den slutliga fördel- ningen blir enligt nedan: Olika alternativ som skulle beräknas A.Detta alternativ är beskrivet ovan under rubriken tivet 2003/109/EG och kommittédirektivet 2004:9. B.Alternativet innebär att personkretsen inte avgränsas på annat sätt än att tredjelandsmedborgaren skall ha ställning som varak- tigt bosatt i annat unionsland och att det alltid ställs krav på att denne eller denna skall visa försörjningsförmåga för sig själv och, i förekommande fall, även familjemedlemmarna på sätt som angetts ovan i avsnitt 3.2 när det gäller EG-direktivet 2003/86/EG. Med familjemedlemmar avses här make, maka, registrerad partner, sambo, barn/adoptivbarn , föräldrar eller vuxna, ogifta myndiga barn i etablerade förhållanden, och C.Personkretsen avgränsas i detta alternativ inte på annat sätt än att den tredjelandsmedborgare som ansöker om uppehållstillstånd skall ha ställning som varaktigt bosatt i annat unionsland och, i förekommande fall, de familjemedlemmar som önskar medfölja tillhör kretsen av etablerade familjemedlemmar som anges under B och att inget försörjningskrav alls införs. Vi har i bedömningen ovan utgått ifrån antagandet att det förvänta- de antalet som kan tänkas komma till med anledning av detta EU-direktiv kan bedömas genom att titta på statistik över EU-medborgare som beviljats uppehållstillstånd i . Detta skulle då motsvara alternativet A. Det kan antas att alternativ B re- lativt alternativ A innebär en minskad benägenhet att invandra till följd av skärpta regler för försörjningskrav. Vi menar dock att det främst är andra krafter som påverkar benägenheten att flytta. Det kan även antas att en stor del av de personer som skulle drabbas av ett sådant försörjningskrav (i sitt nuvarande hemland) har krav på sig att försörja anhöriga. Beträffande alternativ C kan det hävdas att det förväntade antalet som vill invandra är högre än i alternativ A till följd av att inget försörjningskrav skall gälla. Här vill vi anföra att personerna i denna krets redan är etablerade i ett annat EU-land och därigenom inte antas vara särskilt benägna att bryta upp ytterligare en gång. Detta torde endast ha marginell betydelse för benägenheten att komma. De tre alternativen bedöms utifrån detta leda till marginella för- ändringar i antalet som kan förväntas komma. Vi menar att före- komsten av försörjningskrav inte kommer att ha en avgörande be- tydelse för benägenheten att vilja flytta. Dessutom är osäkerheten så stor i den generella bedömningen att det inte kan anses menings- fullt att utifrån den generella bedömningen göra ytterligare margi- nella justeringar. Således väljer vi att genomgående använda ovanstående bedöm- ning om att ytterligare 500 personer kan förväntas komma till följd av EG-direktiv /109/EG. 3 En offentligfinansiell kalkyl Vi ansluter oss till den bedömning som författarna till Ekono- miska konsekvenser av utökad anhöriginvandring4 tidigare presen- terat kring invandringens effekter på lönestruktur, relativa faktor- priser och ekonomisk tillväxt. Bedömningen är att invandringens effekt på såväl lönestrukturen som relativa faktorpriser (kvoten mellan vinster och löner) och ekonomisk tillväxt är liten. Beräkningen av de ekonomiska effekterna koncentreras därför till offentlig sektor. Det får anses uppenbart att en offentligfinansiell kalkyl av detta slag kraftigt påverkas av åldersstrukturen hos gruppen invandrare. Liksom för infödda är det främst personer i arbetsför ålder som gene- rerar ett offentligfinansiellt överskott. För äldre personer är det känt att kostnader för vård och omsorg ökar påtagligt med stigande ålder. För att fånga kostnadsaspekterna på ett godtagbart sätt har vi där- för valt att genomgående söka kostnadsdata åldersgrupperat i tio åldersgrupper. 4 SOU 2002:13, Bilaga 3. 3.2Intäkter och kostnader inom offentlig sektor I detta avsnitt utgår vi ifrån en generell modell som är utarbetad för gruppen anhöriginvandrare. Modellen används som utgångspunkt i våra beräkningar såväl för anhöriginvandrare som för gruppen var- aktigt bosatta tredjelandsmedborgare i annat EU-land. I vår näst- kommande rapport kommer den nedan beskrivna modellen använ- das utan anpassningar. För att kunna användas även för gruppen varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare i annat EU-land måste resultatet justeras. Dessa justeringar presenteras sist i detta avsnitt. För att få uppgifter kring offentliga intäkter har kontakter tagits med (). På vårt uppdrag har SCB genom- fört en specialbearbetning av data för att erhålla uppgifter om in- komst, skatt m.m. för utrikes födda som har familjeband som grund för bosättning i . Med familjeband menas: Familjebildning med person född utomlands Familjebildning med person född i Vi utgår ifrån att denna utsökning bättre fångar målgruppen an- höriginvandrare än vad en sökning på samtliga utrikes födda gör. Uppgifterna bygger på data och presenteras ålders- fördelat i följande två tabeller: Befolkningen som är utrikes födda och har familje- band i grund för bosättning. (Medelvärden per åldersgrupp) 1Summan av löneinkomst, företagarinkomst och inkomst av kapital 2Sjukpenning, arbetsskadeersättning, föräldrapenning och arbetsmarknadsstöd 3Barnbidrag, skattefri del av livränta, skattefri del av barnpension, särskilt pensions- tillägg, studiebidrag, återbetalningspliktiga studielån, skattefri sjukpenning, skattefri frivillig pension, ersättning till värnpliktiga och erhållet bidragsförskott 4Här ingår även betalda underhållsbidrag och återbetalda studielån Specialbearbetning av Inkopak 2002 Befolkningen som är utrikes födda och har familje- band i grund för bosättning (medelvärde per åldersgrupp) Faktorinkomsterna utgör underlag till befolkningens bidrag till skatte- systemet. De sociala avgifterna antas utgöra av faktorinkomster- na per åldersgrupp och beräknas då till: De indirekta skatter som anhöriginvandrare bidrar med är beroende av deras disponibla inkomster. Vi väljer att utgå ifrån den rapport om Ekonomiska konsekvenser av utökad anhöriginvandring som ingår i SOU 2002:13. I denna rapport beräknades invandrarbefolkningens bidrag till indirekta skatter uppgå till per person och år. Beräkningen är gjord på uppgifter . Vi räknar upp detta till nivå genom att använda KPI. var KPI = 258,1 och 2002 var KPI = 272,8, prisökningarna har således varit 272,8/258,1 = under dessa år. Invandrarbefolkningens bidrag till indirekta skatter 1999 uttryckt prisnivå var 27 000 * 1,057 = . Beräkningen bygger på att invandrarbefolkning- ens genomsnittliga disponibla inkomst var av de inrikes föddas disponibla inkomst. Vi har med SCBs hjälp erhållit beräkningar för gruppen utrikes födda som har familjeband i grund för bosättning. Genomsnittlig disponibel inkomst 2002 Utrikes födda med familjeband som skäl för bosättning För denna grupp (som vi anser bättre speglar gruppen anhöriginvand- rare) är andelen disponibel inkomst av den infödda be- folkningens disponibla inkomst. Om vi utgår ifrån den tidigare beräkningen på så kan den således räknas om enligt 28 539 * 0,68/0,95 = . Detta utgör således ett medelvärde. Vi väljer därefter att fördela detta medelvärde efter samma fördelning som vi erhållit från SCB beträffande fördel- ning av disponibel inkomst per åldersgrupp. Den slutliga fördel- ningen av bidraget till indirekta skatter framgår nedan: Justering för gruppen varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare i annat EU-land Som nämnts i inledningen till detta avsnitt behöver beräkningarna justeras för att bättre passa gruppen varaktigt bosatta tredjelands- medborgare i annat EU-land. Vi anser att gruppen utrikes födda i allmänhet bättre speglar vår målgrupp än gruppen utrikes födda med familjeband som skäl för bosättning. Ändå avviker vår mål- grupp även från gruppen utrikes födda. Gruppen utrikes födda får anses i genomsnitt vara mer etablerade t.ex. på arbetsmarknaden än gruppen utrikes födda med familjeband som skäl för bosätt- ning. Vi menar att målgruppen – varaktigt bosatta tredjelandsmed- borgare i annat EU-land – på samma sätt kan antas vara mer etable- rade – däremot inte lika etablerade – som gruppen utrikes födda. Vi väljer därför att delvis utgå från de beräkningar som gjordes i rappor- ten Ekonomiska konsekvenser av utökad anhöriginvandring. (I rapporten använder författarna gruppen utrikes födda i sina be- räkningar) – vi kallar denna beräkning för B1 i följande resone- mang. Principen vi använder är att landa beräkningarna för vår mål- grupp mitt emellan skillnaderna för beräkningen enligt B1 och den beräkning vi gjort för gruppen utrikes födda med familjeband som skäl för bosättning (nedan kallad B2). I B1 användes en grövre åldersgruppering än vad vi gjort i B2. Därför får vi i ett första steg göra vissa approximationer. Vi utgår ifrån åldrarna 19–och jämför dem med avseende på de inkomster och transfereringar som vi behöver uppgifter om. Beräkningarna åter- finns i bilaga 1. Vi jämför först inkomster och transfereringar i B1 för 19–64-åringar (uppräknat till prisnivå) med mot- svarande åldersgrupp i B2. Därefter beräknar vi medelvärdet för respektive post (inkomster och transfereringar) för B1 och B2 av- seende 19–64-åringar. Efter detta beräknas hur stor förändring medel- värdet innebär i förhållande till B2. Slutligen antar vi att den beräk- nade skillnaden (uttryckt i %) kan användas för att beräkna även de yngsta och de äldsta åldersgrupperna och beräknar vår målgrupps inkomster och transfereringar. Bilaga 6 SOU 2005:15 1Summan av löneinkomst, företagarinkomst och inkomst av kapital 2Sjukpenning, arbetsskadeersättning, föräldrapenning och arbetsmarknadsstöd 3Barnbidrag, skattefri del av livränta, skattefri del av barnpension, särskilt pensions- tillägg, studiebidrag, återbetalningspliktiga studielån, skattefri sjukpenning, skattefri fri- villig pension, ersättning till värnpliktiga och erhållet bidragsförskott 4Här ingår även betalda underhållsbidrag och återbetalda studielån Faktorinkomsterna utgör underlag till befolkningens bidrag till skatte- systemet. De sociala avgifterna antas utgöra av faktorinkomster- na per åldersgrupp och beräknas då till: De indirekta skatter som gruppen varaktigt bosatta tredjelandsmed- borgare i annat EU-land bidrar med är beroende av deras disponibla inkomster. Vi har ovan presenterat en beräkning över det bidrag till indirekta skatter som gruppen anhöriginvandrare kan antas ha. Vi använder vår princip att göra denna beräkning på nivån mitt emel- lan beräkningen för anhöriginvandrare och beräkningen för ut- rikes födda. Den genomsnittliga disponibla inkomsten för dessa grupper är enligt tidigare beräkningar ovan respektive . Vi väljer att genomsnittligt tilldela vår målgrupp i bidrag till indirekta skatter. Enligt samma uppställning men med den disponibla inkomst som gruppen varaktigt bosatta tredjelands- medborgare i annat EU-land kan antas ha görs följande slutberäk- ning av bidrag till indirekta skatter för respektive åldersgrupp: Enligt var den genomsnittliga kostnaden per helårsstudent . För att kunna an- vända detta underlag måste vi ta hänsyn till högskolefrekvensen hos vår målgrupp. Andelen studenter med utländsk bakgrund (utom- lands födda) var 2003 enligt statistik 15 %5. Vi an- tar att invandrares benägenhet att studera på universitet och hög- skola inte skiljer sig från gruppen utrikes födda i allmänhet. Antalet heltidsstudenter uppgick enligt 2003 totalt sett till 299 746. Andelen studenter som var utomlands födda var . Detta motsvarar 44 962 studenter med utländsk bakgrund. Totalantalet i riket som 2003 var utomlands födda var 789 391. Andelen högskolestudenter i denna befolkningsgrupp är således . Vi utgår ifrån att nyttjandet av högskoleutbildning är koncentrerat till åldersgrupperna 19–. I ett första steg till- delar vi dessa åldersgrupper av den kostnad som Högskolever- ket beräknat: * 61 000 = . Den beräkning som Hög- skoleverket gjort avser kostnaden per helårsstuderande. Vi antar att genomsnittsstudenten studerar på av heltid. Vi tilldelar därför var och en av åldersgrupperna i intervallet 19–kost- naden (* 3 660). finns den nya förmånen äldreförsörjningsstöd inom socialförsäkringssystemet. Förmånen är avsedd för personer som fyllt och som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensions- systemet. Enligt uppgifter från var den sam- lade kostnaden för äldreförsörjningsstödet . Vi har inte funnit några uppgifter om hur detta belopp fördelar sig på vår målgrupp. Däremot har vi, via den enhet vid som hanterar frågor om äldreförsörjningsstöd, fått fram uppgifter om att ca 6 900 personer som fick äldreför- sörjningsstöd var utrikes födda. Totalt fick ca 12 800 personer äldre- försörjningsstöd . Uppgifterna är uppskattade men efter- som vi inte har andra uppgifter att tillgå använder vi denna fördelning för att beräkna hur stor del av den samlade kostnaden som kan hän- föras till gruppen utrikes födda: * 6 900/12 800 = . Av tabellen nedan framgår antalet invånare (utrikes födda) 2002 i olika åldersgrupper. 5 Källa: , statistikdatabasen - nyckeltal SOU 2005:15 Bilaga 6 De två äldsta åldersgrupperna är berörda av äldreförsörjningsstöd. Dessa grupper innehåller tillsammans 153 507 personer. Per individ blir kostnaden som vi fördelar till de två äldsta åldersgrupperna så- ledes: / 153 507 = . Statliga kostnader för tandvård I statens utgifter för tandvård ingår dels ersättning till landstingen bl.a. för viss uppsökande verksamhet mm samt kostnader för tand- vårdsförsäkringen. Sammantaget beräknades dessa kostnader till ca 2 787 Mkr6 2003. Detta avser endast tandvårdskostnader för vuxna. Relaterat till den vuxna befolkningen 19 – w år blir kostnaden per person /år. Det finns skäl att anta att den genomsnittliga kostnaden inom den vuxna befolkningen ökar med stigande ålder. Vi saknar däremot underlag för hur denna fördelning ser ut. Samt- liga åldersgrupper 20 – w år tilldelas därför kostnaden i årskostnad. Kriminalvårdens kostnader per medborgare uppgick till ca enligt en rapport från Statskontorets enhet för styrnings- frågor (diarienummer 2002/199-5). I rapporten framkommer också att kriminalvårdens kostnader stigit med mellan 2001 och 6 SOU 2001:36, sid 119 Vi gör därför ett påslag på och hamnar på per medborgare. Även om det finns undersökningar som pekar mot att invandrarbefolkningen är överrepresenterad i brottsstatistiken och därigenom sannolikt har en högre kostnad avseende kriminalvård så väljer vi att bortse ifrån detta. Skälet är att det i sammanhanget ändå är en marginell kostnad. har genom egna ungefärliga beräkningar bedömt dagens hanteringskostnad till ca per avgjort ärende avse- ende uppehållstillstånd för tre grupper. De tre grupperna är an- höriga, sökande enligt samt sökande för besök. Av dessa är gruppen anhöriga flest till antalet och dessa ansökningar kräver även mer arbete per ansökan än ärenden för de två övriga grupper- na. Vi väljer därför att räkna upp ärendekostnaden till för gruppen anhöriginvandrare och ytterligare till per beviljat ärende. I det fall ett försörjningskrav införs förväntas kostnaden öka till . Detta till följd av den ekonomiska prövning som då tillkommer. Vi har även haft kontakter med . Arbetet inom sker på ett mer övergripande plan än inom Migra- tionsverket. har inga hanteringskostnader på indi- vidnivå och bedömer att en marginell ökning av invandringen inte kommer få någon tydlig påverkan på deras kostnader. För att få underlag till kommunernas kostnader för gruppen an- höriginvandrare har vi varit i kontakt med företrädare för främst . Valet att kontakta är naturligt med tanke på att kommunen har en hög andel invandrare. I våra samtal med företrädare för kommunen har vi förstått att kommen anser sig ha högre genomsnittliga kostnader för utlandsfödda än för in- födda.