sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — Läst någon veckotidning? Svarsalternativ: Ingen gång FRÅGA: Hur ofta läser eller tittar Du i någon av följande tidningar och tidskrifter? (Frågan ställd för SCB:s räkning 2002 och 2003) Vecko-/månadstidning? Special-/facktidskrift? FRÅGA: Har Du läst respektive köpt någon av följande typer av böcker? (Frågan ställd för SCB:s räkning 2002 och 2003) Deckare/thriller? Barn-/ungdomsbok? Science fiction/fantasy? Memoarer/biografi? Bok om samhälle/politik? Läst antal böcker: Köpt antal böcker: 1–4 böcker 1–4 böcker 5–15 böcker 5–15 böcker Fler än 15 böcker Fler än 15 böcker FRÅGA: Om Du läst någon/några böcker , var har Du fått tillgång till dem? (Fler än ett kryss kan markeras) (Frågan ställd för SCB:s räkning 2002) Köpt i kiosk, tobakshandel, pressbyrå Köpt i livsmedelsaffär, stormarknad Fått i present/gåva Lånat av familjemedlem/bekant Läst via arbetet/i tjänsten FRÅGA: Har Du i Ditt hushåll tillgång till några böcker, och i så fall ungefär i vilken omfattning? (Frågan ställd för SCB:s räkning 2002) Nej, jag har inga böcker i mitt hushåll Ja, jag har: FRÅGA: Vilken är Din personliga mening om vart och ett av följande påståenden om böcker och bok- läsning? (Frågan delvis ställd för SCB:s räkning 2002 och 2003) –Det är synd att inte fler människor läser böcker (2002) –Att läsa böcker är bara att kasta bort sin tid (2002) –Att läsa böcker ger alltid en viss behållning (2002) –Det är tråkigt att läsa böcker (2002 och 2003) –Ingen kan klara sig helt utan tillgång på böcker (2002) –Om böcker vore billigare skulle folk köpa fler böcker (2002) –Jag köper fler böcker än jag hinner läsa (2002 och 2003) –Den sänkta momsen på böcker har gjort mig mer intresserad av att köpa böcker (2002) –Sänkningen av momsen på böcker var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i (2002 och 2003) FRÅGA: Vilken är Din personliga mening om vart och ett av följande påståenden om tidskrifter? Om tidskrifter vore billigare skulle jag köpa fler (2003) Jag läser hellre tidskrifter än böcker (2003) Det finns för få intressanta svenska tidskrifter (2003) Instämmer helt och hållet Instämmer i stort sett Varken instämmer eller tar avstånd Tar i stort sett avstånd Tar helt och hållet avstånd FRÅGA: Om Du läst någon eller några vecko-/ månadstidningar eller tidskrifter under den senaste månaden, var har Du fått tillgång till dem? (Fler än ett kryss kan markeras) (Frågan delvis ställd för SCB:s räkning 2002) Köpt lösnummer (2002) Har/haft prenumeration (2002) Gratis-/medlemsdistribution (2002) Läst på Internet Läst/lånat av familjemedlem/bekant (2002) Läst/lånat på bibliotek Läst på arbete/skola FRÅGA: Har Din läsning respektive dina inköp av böcker och tidskrifter ökat eller minskat under (2002) (2003) eller är de av ungefär samma om- fattning som tidigare? (Frågan olika ställd för SCB:s räkning 2002 och 2003) Böcker (2002 och 2003) Böcker (2002 och 2003) Tidskrifter (2002) Tidskrifter (2002) Varken ökat eller minskat Varken ökat eller minskat FRÅGA: Hur viktigt brukar följande vara för Dig när Du köper en bok? (Frågan ställd för SCB:s räkning 2003) Frågealternativ: Författaren till boken? Typ av innehåll/genre? Rekommendationer från vänner/bekanta? Att boken är nyutkommen? Priset på boken? Jag brukar inte köpa böcker – gå vidare till fråga .. Mycket viktigt Varken viktigt eller oviktigt Ganska oviktigt FRÅGA: Det diskuteras ibland varför många män- niskor inte läser böcker. Enligt Din bedömning, vilken roll spelar följande saker? (Frågan ställd för SCB:s räkning 2003) Frågealternativ: Böcker är för dyra Det finns för få ställen att köpa böcker på Bristande läskunnighet Det finns för få bibliotek Många människor saknar tradition hemifrån att läsa böcker Många tittar hellre på TV Tiden räcker inte till Varken stor eller liten roll FRÅGA: Nedan finns ett antal förslag (endast ett tas med här) som har förekommit i den politiska debatten. Vilken är Din åsikt om vart och ett av dem? (Frågan ej ställd för SCB:s räkning) Subventionera priset på böcker? Varken bra eller dåligt förslag FRÅGA: I vilken utsträckning anser Du själv att Du har förändrats ? (Frågan ej ställd för SCB:s räkning) Intresserad av att läsa böcker Blivit mindre intresserad: –3 Blivit mindre intresserad: –2 Blivit mindre intresserad: –1 FRÅGA: Har Din användning av Internet medfört att Du ökat eller minskat Din användning av an- dra medier? (Frågan ej ställd för SCB:s räkning) Svarsalternativ: Ökat mycket Ökat något Varken ökat eller minskat Minskat något FRÅGA: Var någonstans har Du respektive Din far och mor huvudsakligen vuxit upp? Annan stad eller större tätort i Annat land i EU Annat europeiskt land utanför EU FRÅGA: Är Du kvinna eller man? FRÅGA: Vilket år är Du född? FRÅGA: Vilket är Ditt civilstånd? FRÅGA: Hur ser Ditt hushåll ut? Jag bor själv gå direkt till fråga 42 Jag bor med andra/delar regelbundet mitt hushåll Ett eller flera barn? FRÅGA: Om Du regelbundet delar Ditt hushåll med barn, hur många är de och i vilka åldrar är de? 0–3 år 4–6 år 7–15 år FRÅGA: Om Du skulle beskriva det hem Du växte upp i, vilket alternativ stämmer då bäst? Ange ett av alternativen. Högre tjänstemanna-/akademikerhem FRÅGA: Är Du..: Svarsalternativ: Svensk medborgare Medborgare i annat land Både svensk medborgare och medborgare i annat land FRÅGA: Har Du något annat hemspråk än svenska? FRÅGA: I vilken typ av område bor Du? Storstad, ytterområde/förort Stad eller större tätort, centralt Stad eller större tätort, ytterområde FRÅGA: Vilken skolutbildning har Du? Markera det alternativ som Du anser passa bäst in på Dig. Om Du ännu inte avslutat Din utbildning, mar- kera då den Du genomgår . Ej fullgjort grundskola eller motsvarande obligatorisk skola Grundskola eller motsvarande obligatorisk skola Gymnasium, folkhögskola eller motsvarande Eftergymnasial utbildning, ej högskola Studier vid högskola/universitet Examen från högskola/universitet Examen från forskarutbildning Frågor i SCB:s omnibuss 2002 De frågor som följer ställer vi på uppdrag av , som vill följa läsandets ut- veckling . svar fälttyp n; längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1,9); TILLDELA SLUTBGR=START2 OM SLUTBGR=; HOPPA SLUTBOK OM SVAR=9; Hur ofta läser (eller lyssnar) du i någon bok på fri- tiden? Med böcker menas här fack-, skön-, barn- och ungdomslitteratur, även tal- och kassettböcker. 1I stort sett aldrig 7Varierar mycket över året F9 Vill ej svara svar fälttyp n; längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1:9); HOPPA F2A OM SVAR=1; När du läser i böcker , ungefär hur brukar det bli åt gången? 7 Varierar mycket från gång till gång F9 Vill ej svara svar fälttyp n; längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1:4,7:9); HOPPA F2B OM F1A=6; HOPPA F3A; Vad, om det finns något, skulle få dig att läsa böcker? 1Ja ... (notera på nästa fråga) F9 Vill ej svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); HOPPA F2AA OM SVAR=1; HOPPA F3A; NOTERA VAD (120 TECKEN) Vad hindrar dig att läsa böcker mer ofta? Välj den viktigaste orsaken. 1Läser annat än böcker 3Svårt att få tag i böcker 4Vet inte vad jag ska läsa 8Kan inte läsa (av olika skäl) F9 Vill inte svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR=(1:9,88,99); Hur ofta läser du i någon vecko- , månads- eller specialtidning ? 1I stort sett aldrig 7Varierar mycket över året F9 Vill ej svara svar fälttyp n; längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1:9); HOPPA F4A OM SVAR=1; När du läser i vecko- , månads- eller specialtid- ningar, ungefär hur brukar du göra det? 7 Varierar mycket från gång till gång F9 Vill ej svara svar fälttyp n; längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1:4,7:9); Hur ofta läser du något på Internet ? Med det menar vi läsning av nättidningar, inne- håll på fakta-, nyhets- och nöjessajter, söka infor- mation om varor och tjänster samt hämta informa- tion från stat, kommun, landsting, myndigheter och privata företag? 1I stort sett aldrig 7Varierar mycket över året F9 Vill ej svara svar fälttyp n; längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1:9); HOPPA F4B OM SVAR>1; HOPPA F5A; När du läser något på Internet, ungefär hur brukar du göra det? 7 Varierar mycket från gång till gång F9 Vill ej svara svar fälttyp n; längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1:4,7:9); Har du lagt märke till om böcker har blivit billi- gare? (Med böcker menar vi här fack-, skön-, barn- och ungdoms- samt kurslitteratur.) F9 Vill ej svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); HOPPA F6A OM SVAR>1; Sedan när tycker du att de har blivit billigare? F8 Vet inte/minns inte F9 Vill ej svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR= (1:5,8,9); Har det sänkta priset på böcker medfört att du köpt fler böcker än tidigare? F9 Vill ej svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); Har du lagt märke till om vecko- , månads- och specialtidningar har blivit billigare? F9 Vill ej svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); HOPPA F6B OM SVAR=1; HOPPA F7A; Sedan när tycker du att de har blivit billigare? F8 Vet inte/minns inte F9 Vill ej svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR= (1:4,8,9); Har det sänkta priset på vecko- , månads- och specialtidningar medfört att du köpt fler än tidi- gare? F9 Vill ej svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); Är du fackligt ansluten? (Enbart arbetslöshetskassa räknas inte som ansluten) F9 Vill ej svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); HOPPA SLUTBOK OM SVAR>1; Tillhör du ett förbund inom LO, TCO eller någon annan centralorganisation? F9 Vill ej svara svar fälttyp n; GRANSKA ATT SVAR= (1:4,8,9); Ungefär hur många böcker totalt har du köpt senaste månaden? Räkna bara med böcker som köpts för nöjes skull, ej böcker som köpts för studier eller arbe- tets skull. Både böcker åt dig själv eller som gåva till annan person skall räknas. Ungefär hur många av dessa har du köpt till dina eller din makes/makas/sambos barn i åldern 0–? Frågor i Levnadsnivåundersökningen – Barn och ungdomar samt i ULF-undersökning- arna 2001 och 2002 I ULF-undersökningen 2001 användes exakt samma frågeformulär som i LNU2000. undersök- ning reviderades formuläret något. Under en vanlig vecka, alltså , hur många dagar brukar du göra något av följande : Följa med i nyheterna på TV, radio eller i Spela data- eller TV-spel Ha kompisar hemma hos dig Träffa kompisar på något annat ställe än Träna idrott i någon klubb eller förening, t ex fotboll, ridning, simning på någon aktivitet med en vuxen le- dare som inte har med idrott att göra, t ex scouter, teater, schack Syssla med något eget intresse, t ex ett husdjur, modellbygge eller spela ett instru- helt ledig och ha gott om tid att göra precis vad du vill, som t ex att lata dig, lyssna på musik eller hitta på något annat som du känner för EN STUDIE OM BÖCKER OCH LÄSANDE EFTER MOMSSÄNKNINGEN Människans väg till boken Av , doktorand vid vid . Vad är det egentligen som är så kul med böcker? Det är nog resan! Alltså att få vara någon annan- stans. Få se någonting annat och... uppleva något annat. Att få hamna på en annan plats. Man får ett rikare liv, helt enkelt. Man får vara med om mer saker. Det tror jag det är som är mest tilltalande. Man får en annan vardag. är det fest – jag går till bokhyllan! (skrattar) Jag tror det är viktigt. Det ger ju perspektiv på tillvaron. enna studie handlar om människor, böcker Doch läsning i efter införandet av sex procents mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, etc., från . Studien ingår i ett pågående av- handlingsprojekt vid Företagsekonomiska institutio- nen, . Resultaten rapporteras även till , som är en sam- arbetspart kring forskningsprojektet. En specifik fråga som undersöks är huruvida momssänkningen har lett till någon förändring i män- niskors beteende och attityder gentemot bokinköp och läsande. Ett övergripande syfte är att söka förstå och beskriva relationen mellan människor, böcker och läsande, samt vilken slags ekonomi denna rela- tion grundar sig på. Redan vid startpunkten för denna studie stod det klart att försäljningen av böcker hade ökat markant , mellan 15– . Utgångspunkten för undersökningen blev då: Vilka människor har köpt och eventuellt läst flera böcker? Vart har alla dessa böcker tagit vägen? En annan viktig utgångspunkt för studien är att den kompletterar befintlig statistik inom området kring böcker och läsvanor. Detta har främst inneburit valet av en kvalitativ metod. Undersökningen syftar till att skapa förståelse för ett skeende, snarare än att producera universella slutsatser. Det empiriska mate- rialet består av flera delar och fyller olika delsyften: Brevsvar på frågelista Nm 228 /2000. Avsikten är dels att skapa en bild av människors bokinköp och läsande innan momssänkningen, dels att utforska steget från läskunnighet till att börja läsa böcker. Intervjuer, såväl enskilda som i grupp. Ett utmär- kande drag för merparten av gruppintervjuerna är att deltagarna redan känner varandra. Avsikten med detta är framför allt att få fatt på en social dynamik kring böcker och läsning. Urvalet av deltagare har huvudsakligen skett utifrån deras relation till boken och läsande. Måleriövningar är en metod av mer experimentell karaktär och har använts för att skapa en rikare kunskap på området kring böcker och läsande. Deltagarnas muntliga berättelser ackompanjerar bil- derna. Studentprojekt, som i sin tur bygger på studenternas egna intervjuer med människor som sällan läser böcker. Ett centralt antagande för studien är att böcker utgör en särskild form av vara. Liksom andra konst- och kulturprodukter fungerar upplevelsen av böcker enligt ett slags ackumuleringens logik, dvs. vad mer man läst, desto mer vill man läsa. Detta till skillnad från andra produkter, som verkar enligt en konkurrenslogik, där en produkt mer eller mindre slår ut behovet av en annan, eller mättnadslogik, där marginalnyttan är i avtagande. Boken särskiljer sig dock från andra konst- och kulturprodukter genom att boken kräver läskunnighet. De flesta vuxna människor i är läskunniga, även de som sällan eller aldrig lä- ser böcker. I studien beaktas således skillnaden mel- lan att bli läskunnig samt att bli en läsare, vilket defi- nieras som en person som självmant införlivar böcker och läsande i sitt liv. Vanligaste sättet att skapa läsva- Människans väg till boken nor är genom en gradvis tillägnelse, men det före- kommer även att människor blir läsare från ett ögon- blick från ett annat. Detta kan ske även i vuxen ålder. Det finns dom som börjar läsa böcker för att det är möjligt och det finns dom som avstår för att de inte längre måste. Det är dock svårt att veta vad som av- ses med begreppet att läsa en bok, då några tycks mena att det utesluter deras böcker, dvs. nischade böcker och handböcker. I föreliggande studie betraktas läsandet inte enbart som en enskild handling utförd i tystnad och ensam- het, utan hänsyn tas även till det sociala samman- hanget eller läsandet som en social praktik. Utgångs- punkten är att varje intervjuad person har relationer och ingår i särskilda sociala sammanhang, som i sin tur är delaktiga i att skapa formerna för bokinköp och läsbeteende. Likaså tar undersökningen hänsyn till olika former för att tillägna sig litteratur såsom att lyssna på ljudböcker. Till grund för detta ligger synen att varje ny form av bok ger upphov till nya former av läsande. Böcker har också, liksom konsten, en slags organiserande förmåga. Följaktligen uppstår kring böcker olika sociala fenomen såsom t.ex. läsecirklar. Människor hanterar, organiserar och för- delar också böcker i alla dess former på olika sätt. Man kan likt Barker och Escarpit (1973) tala om människans väg till boken och, omvänt, om bokens väg till människan. Några av deltagarna berättar att de i högre grad sökt upp böcker och köpt fler, kanske framför allt till sig själva. Andra berättar att de gripit tillfället att handla fler böcker i gåva till andra män- niskor. Dessa läsare tycks därmed se ökade möjlighe- ter att sprida böcker i sina sociala kretsar: till vänner, barn och/eller barnbarn. Gåvorna inhandlas framför allt i bokhandeln, inte i varuhusen eller liknande. En del sällanläsare uppger att de tagit emot fler böcker som gåva. Huruvida bokgåvorna blir lästa är svårt att säga, det kan ta . Klart är dock att de som lä- ser böcker och de som sällan eller aldrig gör det, inte enkelt kan delas upp i olika grupper. Ofta lever de sida vid sida: inom äktenskapet, i syskonskaran, på arbetet och i vänkretsen. De vana läsarna tar ofta an- svar för andras läsvanor och skänker eller lånar ut böcker. Och även ovana läsare köper böcker i pre- sent till sina närstående som läser. Människor tycks göra skillnad på bokinköp till sig själva, och bok- inköp till andra, varför jag föreslår att man kan kalla dessa olika typer för huvudsakligen socialt inriktade eller individuellt inriktade bokinköp, beroende på om inköpen syftar till att stärka sin relation till andra eller till sig själv. Få människor tycks egentligen bry sig om priset på enskilda böcker. Undantagen är vid spontana inköp, vilket framför allt omfattar pocketböcker, samt i sam- band med inköp av tidigare okända titlar. De som sällan läser böcker har låg kännedom om böckers prisläge i allmänhet. De utgår dock från en ekono- misk tankemodell: de vill veta på förhand vad det ger att läsa böcker. Läsare tycks vilja köpa flera böcker på en gång till ett lågt pris, för att skapa käns- lan av att ha tillgång till ett aldrig sinande överflöd av böcker. Mängden böcker kan således vara av stor vikt för inköpen. Det relativa priset på böcker har därför stor bety- delse, inte minst i förhållande till inkomsten, efter- som läsare har små inkomster. Det är också viktigt med ett generellt lågt pris på böcker re- lativt andra produkter för att de skall vara fortsatt att- raktiva som gåva. Böcker som gåva är ibland sällan- eller ickeläsarnas enda kontakt med böcker och bokhandeln. Samtliga intervjuade tycker således att det är bra om böcker är billiga. Klart är att moms- sänkningen har skapat ytterligare möjligheter för olika människor att gripa in mer i flödet av böcker: att ta tillfället att köpa mer böcker, läsa oftare eller snabbare, samt att använda överflödet av böcker till att sprida dem mer i sina sociala relationer. Attityden till momssänkningen är i överlag positiv, även bland dem som inte själva har tagit tillfället i akt och köpt eller läst fler böcker. För att kulturpolitiken skall kunna verka för samt locka till en ökad och breddad läsning, så måste den undvika reduktionistiska resonemang. En kulturpoli- tisk ansats kan heller inte sträva efter att rätta till [jfr. engelskans correct] läsandet utifrån en tanke om brist och ekonomiska marknadsmisslyckanden. Så- dana strategier skulle gå stick i stäv med den ekono- miska principen av flöde och överflöd, som tycks vara motorn i fråga om böcker och läsande: ackumuleringens logik. Böcker kan ägas och sparas, men läsandet eroderar. Minnet av böcker blir för lä- saren till stoft. Ändå fortsätter människor att läsa. Till ackumuleringens logik vill jag således lägga tanken om en additiv logik. En logik, som istället för att spara och ackumulera endast adderar: lägger till, kompletterar och kontrasterar. räkna bort och dra ifrån – erosion. Enligt den additiva logiken måste vi erkänna och välkomna den alltjämt pågående diversifieringen och differentieringen mellan enskilda böcker och genrer. måste vi beakta bokens egenart som kultur- produkt. Begreppet bok måste därför vara oerhört vittomfamnande, så att även en handbok eller en mangapocket är en bok. På så vis undgår vi subtrak- tionens reducerande logik. Eventuella stopp i böckers flöde och snedfördelningar mellan människor måste hanteras konstruktivt. En aktiv kulturpolitik inom litteraturområdet måste göra upp med gamla myter om läsare och läsande, för att istället skapa utrymme för nya visioner på området. Vi måste också lyfta fram läsarpraktikernas oerhörda rikedom och mångfald. Därigenom kan vi också visa på de olika möjlighe- terna att tillägna sig böcker , i skilda situationer och i olika sociala sammanhang för att på så sätt verka för ökad och breddad läsning. Denna omorientering i synsätt måste bygga på en insikt om att begäret efter böcker och läsande inte Människans väg till boken tycks omfattas av en ekonomi i klassisk bemärkelse, dvs. en ekonomi grundad på knappa resurser, brist- tillstånd, konkurrens, och utslagning. Böcker och lä- sande produceras och konsumeras i enlighet en addi- tiv logik och ett slags flödets och överflödets eko- nomi. Vad denna nya typ av ekonomi egentligen innebär för produktionen och konsumtionen av böcker, samt för kulturpolitiken, får framtida forsk- ning visa. Sammanfattning av studien till boken av , doktorand vid Företags- ekonomiska institutionen, och ledare för projektet . iakttagelser, slutsatser och förslag till åtgärder Ivåra fem delrapporter, överlämnade till kultur- ministern , respek- tive och res- pektive , har vi fortlöpande redovisat och analyserat bland annat prisutveck- lingen efter beslutet att sänka mervärdesskatten på böcker, tidskrifter m.m. från . I den senaste delrappor- ten, den femte, kunde redo- visa hur priserna hade utvecklats under de som då hade förflutit sedan momssänkningen genomfördes. Vi presenterade också material som belyste vilken betydelse momssänkningen kan ha haft för utvecklingen av läsningen i landet. I föreliggande slutrapport kan Bokpriskommis- sionen, med sitt treåriga mandat, överblicka hur pri- serna har utvecklats som vi är satta att granska. Som tidigare grundar sig våra iakttagelser och slut- satser på det underlag som () har ställt till förfogande. Vi har i inledningen redovisat hur vi principiellt ser på materialets bärig- het och att vi alltså accepterar det siffermaterial som finns i underlaget. Kommissionens egen roll kommer framför allt till uttryck i tolkningen av detta underlag och de slutsatser som vi drar på grundval härav. Den kompetens som Kommissionen besitter bland annat i form av branschkännedom och kunskaper om bok- och tidskriftssektorerna i olika avseenden utnyttjas därvid. Mot den beskrivna bakgrunden kan det diskuteras hur sifferunderlaget från mätningarna lämpligen pre- senteras i våra rapporter. Eftersom siffrorna i SCB:s underlag gäller också för våra iakttagelser skulle man kunna tänka sig att vi helt enkelt hänvisar till SCB:s material, som ju också sammanfattningsvis återges i våra rapporter. Vi har dock funnit det angeläget, både i delrapporterna och i den nu presenterade slut- rapporten, att iakttagelser och slutsatser skall kunna läsas och förstås separat. Därför tillåter vi oss en viss upprepning i rapporten vad gäller siffermaterialet. Ett kompletterande motiv är också att Kommissionen på detta sätt kan struktu- rera sina iakttagelser på det sätt som bäst gagnar vår framställning. Tyngdpunkten i det material som SCB presenterar i sitt slutunderlag utgörs av resultatet av prismät- ningarna på böcker och tidskrifter och på kurslitte- raturen inom universitet, högskola och vuxenutbildning. Vidare redovisas en översikt över den ekonomiska utvecklingen för de företag som har verksamhet med böcker och/eller tidskrifter. När det gäller läsundersökningarna presenterade SCB redan i sin förra rapport de underlag som hade tagits fram av Nordicom och , båda knutna till . Materialet från dessa institutioner utgjorde det huvudsakliga underla- get för när vi i vår femte del- rapport tog upp frågan om vilken betydelse som momssänkningen kan ha haft för utvecklingen av läsningens omfattning och bredd. Institutionerna har därmed planenligt fullgjort det uppdrag som man har haft och något ytterligare material från dem har inte förutsatts. Vi återkommer senare under detta avsnitt med en sammanfattning av våra iakttagelser och slut- satser inom detta område och kan då också väga in vissa kompletterande undersökningar som SCB nu har redovisat. Låt oss nu ge en bild över vilka försäljningskanaler för böcker och tidskrifter som prismätningarna har omfattat, hur de har utförts och hur uppdelningen i genrer har skett. Detaljerade redovisningar av hur bokhandlare, boktitlar, tidskrifter m.m. har valts ut redovisas i SCB:s rapport. Vi hänvisar generellt till den.