sou · GTB3100d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Avtalet får ej innehålla någon form av bindningstid. Hur eventuellt kvarstående uppsägningskostnader skall hanteras kan regleras i avtalet. 6.Brukaren skall ha rätt att avgöra om uppsägning av sina assistenter. 7.Anordnaren ansvarar för att den person som åtar sig arbetsled- ningsuppgifter har nödvändig kunskap eller erbjuds den utbild- ning som behövs för uppdraget. 8.Det skall finnas skriftlig information om vilket stöd och vilken service assistansanordnaren erbjuder brukaren. 9.Brukaren skall ha möjlighet att välja var han eller hon vill köpa utbildning, såväl arbetsledarutbildning som utbildning till sina assistenter. 10.Det skall finnas särskilda rutiner som syftar till att trygga brukarens integritet både externt och internt i verksamheten. 11.Det skall finnas klara regler för hur den enskilde får sina assistansomkostnader täckta och vilka redovisningsrutiner som gäller för dessa medel. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans 12.Anordnaren skall på begäran av brukaren vara denne behjälplig att upprätta en budget över den egna assistansersättningen. 13.Brukaren skall på begäran kunna erhålla redovis- ning över förbrukade respektive kvarstående timmar och medel. 14.Anordnaren skall fullt ut fullgöra de åtaganden som arbetsgivaransvaret för brukarens personliga assistenter inne- bär. 15.Anordnaren skall vara ansluten till en arbetsgivarorganisation som tecknar kollektivavtal för personliga assistenter med . 16.Anordnaren skall följa kollektivavtal och verka för en god arbetsmiljö. Det finns ett trettiotal IfA-godkända anordnare, vilket mot- svarar ungefär var tionde enskild anordnare av personlig assistans.7 Sex av de IfA-godkända anordnarna är s.k. riksanordnare, som är beredda att anlitas av assistansberättigade i samtliga län. Inom organisationer och nätverk för assistansanordnare diskuteras olika former för certifiering av assistansanordnare som alternativ eller komplement till IfA-godkännande. Svenska Kommunförbundets förslag till offert, avtal m.m. (nu Kommuner och Lands- ting) har utarbetat blanketter för begäran om utbetalning, avtal om personlig assistans och offert eller erbjudande om personlig assi- stans.8 betonar att förslagen till blan- kett inte innebär att kommunen och den enskilde måste träffa avtal enligt en viss modell. Enligt bör kommunens erbjudande att åta sig uppdraget som assistansanordnare lämnas i form av en offert där kommunens erbjudande och villkor presenteras. Offerten gör det möjligt för den enskilde att jämföra olika 7Se IfA:s information på Internet (). 8Kommunen som assistansanordnare - avtal m.m. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans assistansanordnares erbjudanden och villkor, vilket underlättar den enskildes val. En kommun är dock alltid skyldig att på den enskildes begäran åta sig uppdraget. Även i sådana ärenden gäller kommunens erbjudande och villkor enligt offerten, enligt Svenska Kommunförbundets cirkulär. Förslaget till offert/erbjudande innebär bl.a. att den ersättningsberättigade överlämnar utredning och beslut till kommunen och att kommunen utför assistansen enligt detta underlag, den ersättningsberättigade överlämnar arbetsgivaransvaret till kommunen som svarar för bl.a. rekrytering och anställning av assistenter, lönesättning, arbetsledning, schemaläggning, arbetsplatsmöten, fortbildning och åtgärder för att tillgodose kraven på arbetsmiljön, den ersättningsberättigade genom samråd har inflytande över rekryteringen av assistenten och tillsammans med företrädare planerar assistansens uppläggning och genomförande, assistansen endast utförs inom om inte kommunen vid varje enskilt tillfälle medger undantag, bilkörning åt den ersättningsberättigade inte ingår i kommunens åtaganden, den ersättningsberättigade medger att nödvändiga hjälpmedel används och åtar sig att verka för en god arbetsmiljö, kommunens personal har tystnadsplikt om personliga förhål- landen enligt sekretesslagen, kommunen ansvarar för skador som orsakats den ersättningsberättigade i den omfattning som följer av allmänna skadeståndsrättsliga regler, den ersättningsberättigade i förväg skall ansöka om tillfälligt utökat behov av assistans, anmäla planerat avbrott i assistansen och önskemål om byte av assistent samt göra anmälan till kommunen om han eller hon är missnöjd med kommunen, uppdraget upphör genom skriftlig uppsägning och att uppsäg- ningstiden är om inte överenskommelse träffats om annan tid. skriver att kommunen i avtalet skall ange hur många dagar i förväg den enskilde skall anmäla planerade förändringar i assistansen för att kunna planera assistenternas arbete. För att underlätta för kommunens handläggare och de Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans personliga assistenterna samt den enskilde bör kommunen tydlig- göra hur kommunen organiserat sin assistansverksamhet. Informa- tionen kan innehålla uppgifter om t.ex. arbetsledning, hur rekryte- ringen av assistenter går till, introduktion, arbetsplatsmöten, fort- bildning, omkostnader för assistenten, hantering av skadeanmälan, handläggning av klagomål och anställdas anmälningsskyldighet. har också utarbetat ett förslag till fullmakt för ersättningsberättigad att ansöka om sjuklöneersättning hos kommunen vid ordinarie assistents sjukdom och ett förslag till avtal med andra assistansanordnare om sjuklöneersättning enligt LSS.9 Kommunen är, som framgått, skyldig att på den enskildes begäran tillhandahålla personlig assistans under ordinarie assistents sjukdom om den assistansberättigade valt annan anordnare än kommunen. skriver att kommunens skyldighet kan fullgöras genom att kommunen faktiskt utför assi- stansen eller betalar sjuklöneersättning till den assistansberättigade som själv ordnar sin assistans. Överenskommelse kan också, på den enskildes uppdrag, träffas mellan kommunen och den enskilde assi- stansanordnaren om att sådan sjukersättning skall utbetalas direkt till assistansanordnaren. Formella krav på systematiskt kvalitetsarbete infördes i LSS först . Någon samlad bild av hur olika anordnare arbetar med att följa upp och säkra kvaliteten finns inte. Särskilt i vissa kooperativ finns det en inbyggd och automatisk kvalitetssäkring i att den assistansberättigade är arbetsledare för sina assistenter. Hos kooperativen har de assistansberättigade också ett direkt inflytande över verksamheten genom sitt medlemskap och sin möjlighet att delta i de gemensamma beslutsformerna. Vissa anordnare genomför systematiska enkäter och uppföljningssamtal bland de assistansbe- rättigade. Enkäterna och uppföljningssamtalen kan bygga på all- mänt förekommande kvalitetssystem eller vara utformade direkt för den personliga assistans som en viss anordnare bedriver. Ett exempel på systematiskt kvalitetsarbete med återkommande enkäter kan hämtas från . Där genomförs under- sökningar bland assistansberättigade, deras närstående/anhöriga, 9 Avtal om sjuklöneersättning enligt LSS. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans medarbetare och samarbetsparter utifrån gällande regelverk och på basen av forskning inom tjänsteområdet. Under- sökningarna genomförs av ett externt företag för att säkerställa anonymiteten vid bearbetning och rapportering. Resultaten åter- förs till dem som har svarat. Genom enkäterna får assistansberättigade t.ex. betygsätta verksamheten på en femgradig skala när det bl.a. gäller bemötande, delaktighet, arbetsledning, information, personalens kompetens och möjligheter att själv kunna påverka. Personliga assistenter får på motsvarande sätt bedöma bl.a. mål och värderingar hos anordnaren, utbildning och kompetens, information, arbetsmiljö, arbetsplatsträffar, stress och stöd av närmaste chef. Kostnader för personlig assistans enligt förarbeten till LSS och Enligt 9 a § styckena 1–2 LSS avses med personlig assistans ett per- sonligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med sina grundläggande behov. Den som har behov av per- sonlig assistans för sina grundläggande behov har även rätt till per- sonlig assistans för andra personliga behov. Enligt förarbetena skall personlig assistans vara förbehållen krävande eller i olika avseenden komplicerade situationer, i regel av mycket personlig karaktär. Avsikten är att personlig assistans också skall ges i andra situationer där den enskilde behöver kvalificerad hjälp och som ingår i det dagliga livet, t.ex. om personen behöver hjälp med att komma ut i samhället, för att studera, delta i daglig verksamhet eller kunna behålla ett arbete (prop. 1992/93:159). Meningen är dock inte att assistansen för den assistansberättigade personen till alla delar skall ersätta insatser enligt socialtjänstlagen, t.ex. hjälp i hemmet. Städning, inköp och liknande uppgifter som inte görs tillsammans med den enskilde som ett led i det personliga stödet till henne eller honom skall inte tas med i beräkningen av behovet av personlig assistans (prop. 1992/93:159). Personlig assistans är alltså avsedd för en viss typ av situationer som förutsätter en viss typ av stöd med en viss kvalitet (se 5–7 §§ LSS). Är det inte fråga om en sådan situation eller ett sådant stöd Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans med angiven kvalitet gäller andra insatser. Det kan handla om en person som behöver enstaka stödinsatser i hemmet, t.ex. städning och mathållning, som inte faller in under definitionen på så sätt att detta inte behöver vara personligt, utföras med kontinuitet eller förutsätta ingående kunskaper om den stödbehövande. Men för den person som behöver stöd med de grundläggande behoven kan också detta ingå i den personliga assistansen. Enligt förarbetena (prop. 1992/93:159) skall ersättningen för personlig assistans baseras på lönekostnader för assistenten eller på de avgifter – motsvarande i princip assistentens lönekostnader – en anordnare debiterar för att utföra assistansen. I lönekostnader anses ingå grundlön, lagstadgade sociala avgifter, sjuklön, särskilda lönekostnader, semesterersättning, OB-tillägg, jour- och bered- skapsersättning, övertids- och mertidsuttag, traktamente, semester- lön, försäkringar enligt kollektivavtal eller liknande, ersättningar enligt förtroendemannalagen och arbetsmiljölagen, uppsägningslön och lön under permission samt övriga avtalsreglerade kostnader (jfr RFV:s Vägledning 2003:6). I förarbetena (prop. 1992/93:159) behandlas andra kostnader för personlig assistans än lön knapphändigt. Det sägs emellertid att administrationskostnader i viss mån bör beaktas. I samband med att införde en schabloniserad ersättning uttalades det i förarbetena bl.a. att den assistansberättigade själv, inom ramen för det fastställda beloppet, får avgöra hur stor del som skall användas till lön, andra anställningskostnader, administration och andra kringkostnader (prop. 1996/97:150). I denna del är det främst andra kringkostnader, som brukar benämnas som omkostnader för assistenten eller kostnader för administration och utbildning, som är av intresse. Kostnader för personlig assistans enligt RFV anger i sina allmänna råd (RAR 2002:6) att kostnader för lön och andra anställningsförmåner vid personlig assistans bör motsvara av timbeloppet. Denna typ av kostnader bör omfatta: lagstadgade sociala avgifter, Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans jour- och beredskapsersättning, övertids- och mertidsuttag, försäkringar enligt kollektivavtal eller liknande, ersättningar enligt förtroendemannalagen och arbetsmiljölagen, uppsägningslön och lön under permission samt övriga avtals- reglerade kostnader. Utöver den enskildes lön tillkommer också de sociala avgifter som en arbetsgivare med kollektivavtal betalar. RFV har gjort vissa beräkningar och utfärdat vissa rekommen- dationer om de kostnader vid sidan av lön som assistansersättning kan användas till. Det gäller omkostnader, administrations- kostnader och utbildningskostnader: I RFV:s Allmänna råd, RAR 2002:6, anges assistansomkostnader vara resor, arbetskläder, inträdesavgifter och liknande kostnader för assistenten vid aktiviteter tillsam- mans med den assistansberättigade. RFV anger att omkost- nader för assistenten vid gemensamma aktiviteter med den ersättningsberättigade personen kan uppgå till 1–av ersättningen. Enligt RFV:s Allmänna råd, RAR 2002:6, är administrationskostnader lönekostnader för admi- nistrativ personal, reseersättningar och traktamente till admi- nistrativ personal, lokalkostnader, driftskostnader, inventarie- kostnader, revision, företagsförsäkringar, avgift till arbetsgivar- organisation eller branschorganisation, personalvård och kostnader för rekrytering. Kostnader för marknadsföring och investeringar nämns inte i något dokument, men bör anses som en kostnad som kan ingå i administration. RFV anger att kostnaderna för administration av assistansen kan uppgå till 5–av assistansersättningen. Enligt RFV:s Allmänna råd, RAR 2002:6, är utbildningskostnader lön vid introduktion, handledning, utbildning, fort- och vidareutbildning och handledning, kostnader för lärare/föreläsare, lokalkostnad, kostnader för utbildning av administrativ personal och arbetsledare samt Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans personalsamråd i form av assistenternas gemensamma träffar för genomgång och information. RFV anger att kostnaderna för utbildning av assistenter och arbetsledare kan uppgå till 3– av ersättningen. RFV har också angivit vissa principer för den assistansberättigades möjligheter att omfördela icke utnyttjade timmar inom en avräk- ningsperiod (jfr RFV:s Vägledning 2003:6). beräkning av lönekostnader för Nedanstående tabell visar beräkning av assi- stansersättningen och fördelningen mellan löner och övriga kostnader som underlag för regeringens beslut om timersättnings- beloppet . Beräkningarna utgår bl.a. från det avtal som gäller för Kommuner och Landsting. I tabellen uppgår löneandelen till . Denna tabell ligger till grund för beräkningen av nivån på den assistansersättning som betalas ut . Tillägget för OB på bygger på att om andelen ökar så skall det bli aktuellt med förhöjd ersätt- ning i enlighet med vad som sägs i de allmänna råden. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Tabell 3 beräkning av assistansersättningen och fördelningen mellan löner och övriga kostnader som underlag för regeringens beslut 2006 Pension, kalkyl inklusive skatt Beräkningar, kronor: Pensionsavgifter, kalkyl inklusive skatt Källa: RFV:s Förslag till assistansersättningens timbelopp . De avtal som finns på detta område omfattar Kommuner och Landsting (vilket inkluderar KFS), KFO och Vårdföretagarna. Det finns skillnader mellan avtalen både om vi ser till löner och avtalsförsäkringar. När det gäller vissa avtalsförsäkringar ligger Kommuners och Landstings avtal i genomsnitt lite högre än övriga. Skillnaderna är dock inte stora. Tabellen beskriver kostnaderna utifrån en fiktiv timme. till den verkliga lönen kommer siffrorna att se annor- lunda ut. För vissa assistenter blir den totala lönekostnaden lägre än och för andra högre, beroende på mängden OB, övertid, jour, mertid osv. Har en anordnare stor personalom- sättning, eller många assistenter som måste gå dubbelt vid intro- duktion, ökar de totala kostnaderna för löner. I vissa fall kan upp- sägningar leda till dubbla lönekostnader. För en anordnare med Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans både få OB-timmar och andra extra kostnader utöver grundlönen minskar de samlade lönekostnaderna i motsvarande grad. En redovisning från en stor anordnare visar att lönekostnaden hos denne omfattar relativt stora belopp för olika utbild- ningar, planeringsdagar, studiebesök, arbetsplatsträffar, introduk- tion, avgångsvederlag m.m. utförs assistansen av någon annan som också uppbär lön för arbetet. Avtalsför- säkringarna för en privat anordnare som är ansluten till Vård- företagarna varierar med de anställdas ålder. 4.2.2Redovisning av intäkter och kostnader för personlig assistans Det finns två olika sätt att redovisa kostnader för personlig assi- stans: individuell och kollektiv redovisning. Redovisningarna är inte kopplade till några krav på redovisning till de myndigheter som betalar ut assistansersättning, utom vid förhöjd ersättning där kostnader för varje assistansberättigad skall redovisas till Försäk- ringskassan. Redovisningarna används således främst internt hos assistansanordnare. Ofta, men inte alltid, är de tillgängliga för de assistansberättigade. Den individuella redovisningen innebär att varje intäkt och kostnad redovisas för varje assistansberättigad. Den assistans- berättigade räknas som ett objekt (vanlig beteckning i kommuner med individuell redovisning) eller projekt (vanlig beteckning hos enskilda assistansanordnare). Vissa gemensamma kostnader, t.ex. administration, fördelas på samtliga assistansberättigade på vars uppdrag anordnaren utför personlig assistans. Genom att se hur stora intäkterna är för varje assistansberättigad, och hur stora kost- nader den assistansberättigade har för sin assistans, kan assistans- berättigade och anordnare få ett underlag för beslut om hur intäkter och kostnader skall fördelas framöver. Ofta upprättas en budget som bygger på beräknade intäkter och kostnader, vilket underlättar möjligheten att för varje enskild göra uppföljningar och planera assistansverksamheten. Vissa anordnare tillämpar en strikt individuell fördelning som innebär att man inte omfördelar medel mellan assistansberättigade. Andra har ett mer kollektivt system, där eventuella överskott från en assistansberättigad internt överförs till andra assistansberättigade vars intäkter inte räcker till för de kostnader som uppstår. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Kollektiv redovisning innebär att intäkter och kostnader redo- visas för samtliga assistansberättigade på vars uppdrag anordnaren utför personlig assistans. Överskott från en assistansberättigad kan också här överföras till andra assistansberättigade. Många assistansanordnare som haft kontakt med uppger att den individuella redovisningen har stora fördelar eftersom den underlättar möjligheterna att ha en god kontroll över kostnader och intäkter i verksamheten. Den assistansberättigades möjligheter att planera och bestämma över sin assistans kan också underlättas med en individuell redovisning, vilket inte minst vissa kooperativ framhåller. Ett vanligt argument mot individuell redovisning från bl.a. kommunala företrädare är att den medför höga administrativa kostnader. sekretariat har diskuterat kostnadsfrågan med företrädare för flera kommuner. Det gjordes bl.a. vid besök i tre kommuner som tillämpar individuell redovis- ning och en kommun som redovisar assistansen kollektivt.10 Vidare har kostnadsfrågan tagits upp vid andra träffar med kommunala företrädare. Dessa kontakter ger givetvis ingen samlad bild av förutsättningarna att införa individuell redovisning i kommuner som endast redovisar kollektivt, men de pekar på intressanta erfarenheter inom området. Vid alla dessa tillfällen har kommunföreträdarna framhållit att en intern individuell redovisning varken är särskilt dyr eller svår att tillämpa. De har också påpekat att en individuell redovisning av intäkter och kostnader för personlig assistans ryms inom de redovisningssystem som redan finns inom kommunerna. De tre besökta kommunerna, som internt redovisar sina kostnader och intäkter individuellt, menar att de tjänar på detta eftersom de får en bättre kontroll över sina kostnader. Genom den individuella redovisningen kunde assistansberättigade hos två av de besökta kommunerna också få förhöjd ersättning, vilket ökade intäkterna. De enskilda anordnare som haft kontakt med, genom våra referensgrupper eller på andra sätt, har internt någon form av individuell redovisning. Det finns stora likheter mellan systemen för individuell redovisning bland medlemmarna i vår referensgrupp för enskilda assistansanordnare, trots att de är mycket olika i storlek. 10 De tre besökta kommunerna med individuell redovisning – , och – ingår i referensgrupp för kommuner. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Samtliga kommuner med intern individuell redovisning, som vi haft kontakt med, fördelar medel mellan assistansberättigade. Det- samma gör också några av de enskilda anordnarna med individuell redovisning. Hos kooperativ och vissa företag, som vi haft kontakt med, är uppgifter om intäkter och kostnader från den individuella redovis- ningen tillgängliga också för den assistansberättigade. 4.2.3Löner till personliga assistenter I likhet med arbetsmarknaden i övrigt bestäms lönerna för de per- sonliga assistenterna genom förhandlingar med arbetsmarknadens parter i de fall kollektivavtal gäller. Det finns fem arbetsgivar- organisationer som sluter kollektivavtal rörande personliga assistenter med Kommunal.11 Kommuner och Landsting är den största, därefter följer KFO och Vårdföretagarna. har tagit del av en samlad löneinformation för de personliga assistenterna för , som redovisas i rapporten arbetssituation, utgiven av . Därutöver har kommittén också studerat statistik som avser lönerna inom KFO:s och Kommuners och Landstings avtalsområde. Lönen för personliga assistenter visar på stora variationer. De kollektivavtal som träffas anger de ramar som skall gälla vid löne- sättningen. Olika individuella och lokala förhållanden spelar sedan en stor roll när lönen bestäms för den anställde. För att ge ett exempel redovisas nedan grundprinciperna för det löneavtal som träffats mellan KFO och . I detta avtal har följande grundläggande principer för lönesättningen bestämts:12 Lönesättningen och lönebildningen skall bidra till att företagen och föreningarna når uppsatta mål för verksamheten. Lönesättningen skall stimulera till förbättringar av effektivitet och kvalitet. Lönesättningen skall vara differentierad efter individuella eller andra grunder. Lönerna skall bestämmas med hänsyn till ansvaret och svårighetsgraden i respektive befattning och den enskilde arbetstagarens sätt att uppfylla dessa krav. Lönen bör öka med 11Sveriges Kommuner och Landsting, KFO, KFS, Vårdföretagarna och Arbetsgivaralliansen. 12Marknadslöneinformation, personliga assistenter. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans stigande svårighetsgrad och med arbetstagarens prestation och duglighet. Parterna konstaterar att även marknadskrafterna påverkar löneavvägningen. Faktorer som ledningsförmåga, omdöme och initiativ, ekonomiskt ansvar, samarbetsförmåga samt idérikedom och innovationskraft är av särskild betydelse vid lönesättningen. Vid lönejämförelser beaktas även förmåner vid sidan av kontantlönen. Samma principer för lönesättningen skall gälla för kvinnor och män liksom för yngre och äldre arbetstagare. Ovan angivna principer för lönesättningen kan utvecklas och kompletteras av de lokala parterna. Oavsett avtalsområde uppvisar statistiken stora skillnader i löner mellan assistenterna. Lönerna redovisas i form av percentiler. Med percentil avses hur stor andel som ligger över respektive under en viss lönesumma. Den lägsta nivån är och med det avses att tjänar mindre än lönen på denna nivå och tjänar mer. En lönenivå på innebär att tjänar mer och mindre. Nedan redovisas lönerna för olika avtalsområden.13 För assistenter anställda inom kommunerna låg medianlönen (mot- svarar , dvs. lika många tjänar mer som mindre än denna lön) på 15 700 kronor.14 Lönen för den högsta percentilen uppgick till . Det innebär att tjänade mer än denna lön. För den lägsta tiondelen var lönen runt , vilket betyder att hade en lägre inkomst. 13 KFS följer avtalet för SKL även om lönerna kan skilja sig en del. När det gäller Vårdföretagarna saknas statistik motsvarande den som gäller övriga avtalsområden. För assistenter anställda av företag anslutna till Vårdföretagarna finns endast uppgifter från , dvs. Uppgifterna omfattar inte alla anställda.