sou · GTB3104d3 · 2006-01-01 00:00:00 — , , flyttade den svenska gruppen till område 1A, vid templet i Pa (Phang Nga Province), där ID-grupper från , , , , , , , , och också arbetade. togs enbart två tänder, och från barn togs även lårben för DNA- analys. Vid område 1A och 1B (båda nära ) rengjordes inga prov före förvaring, och det var problem med kylförvaring av tagna prover. I vissa fall har prover förvarats i värme innan de slutligen kom i kylförvaring. flyttade den svenska ID-gruppen igen, till område 2, i Tha nära (Province) som leddes av ID-grupper från och . Man rekommenderades att ta tre prover; en tand, lårben och revben (förslag till Standard Operating Procedures utskickat till samtliga områdesansvariga , tillhandahållet av ). Vid område 2 fanns det rinnande vatten, arbetsmiljön förbättrades avsevärt och proven rengjordes, torkades och placerades direkt i kyla. Vidare fanns om- råde 3 i Krabi (Wattham Province) där ID-grupper från , och arbetade. Enligt fungerade arbetet inom den svenska ID-gruppen mycket bra. Vid varje område fanns ID-grupper från flera andra länder representerade, samt ett stort antal volontärer. upp- levdes områdena som mer eller mindre överbemannade, och enga- gemanget varierade en del mellan olika länders ID-team. I stort sett arbetade ID-grupperna från olika länder på samma sätt. upp- levde vidare att kommunikationen mellan ID-gruppen i och den hemma i kunde ha fungerat bättre. Kommunika- tion och samarbete inom gruppen, mellan olika länders ID-grup- per, med , alla volontärer, och fungerade däremot mycket bra. I det inledande arbetet i fick alla omkomna ett nummer som sedan följde kroppen under hela identifieringsprocessen. Från början var detta kroppsnummer tresiffrigt, vilket dock var otillräckligt, varför man övergick till ett femsiffrigt. Gemensamt för samtliga länders ID- arbete var att de omkomna undersöktes systematiskt och att alla uppgifter fördes in i formulär för PM-uppgifter. Här fick proven även ett standardiserat PM-nummer bestående av landskod (internationell telefonkod), områdets nummer samt ett det femsiff- riga kroppsnumret ('97, '05). En undersökning av ett offer innefattade tagning av fingeravtryck, en rättsläkarundersök- ning, tagning av DNA-prov, fotografering, tandläkarundersökning och tandröntgen. Undersökningen tog cirka 2 , och slutligen utfördes en identifieringssvepning av kroppen som därefter förvarades i kyla i väntan på slutlig identifiering (). Hemma i arbetade fyra regionala identifieringslag (, , och ) med att samla in AM-uppgif- ter (såsom tandkort, röntgenbilder, medicinsk information, fysiska kännetecken) om offren. Man tog salivprover från anhöriga för DNA-analys. Ett problem som uppstod i en del fall var att det var svårt att hitta tillräckligt nära släktingar som kunde lämna referens- prov. Därför begärdes blodprov från saknade ut från PKU-bioban- ken (). Blodprover som är sparade från alla personer födda i en PKU-biobank vid erbjuder en möjlighet att erhålla direkt referensmaterial från dessa personer. Enligt bio- bankslagen (2002:297) får blodprov från PKU-biobanken användas endast för att spåra och diagnostisera sjukdomar, samt för klinisk forskning och utveckling. beslutade dock riks- dagen att en ny paragraf i lagen skulle införas (5 kap. 2 a §) för att undantag skulle kunna göras. På begäran av eller tillåts nu användning av PKU-proven för identifiering av avlidna efter olyckor eller andra händelser där ett stort antal människor har avlidit. Lagen trädde i kraft den 10 janu- ari 2005 och upphör att gälla . I tsunamikatastro- fen var flera generationer i många familjer drabbade. Det har därför varit svårt att hitta tillräckligt nära släktingar som kunnat ge refe- rensmaterial för identifieringen, varför PKU-proven i dessa fall visat sig vara mycket värdefulla (Figur 5). För att underlätta identi- fieringsarbetet efter tsunamikatastrofen har begärt ut prov från 127 personer ur PKU-biobanken. För varje ut- lämning av prov har meddelats, och proven har sedan levererats av polisen till i . Indirekt identifiering utförs genom att biologiska släktingar till en saknad lämnar DNA som referensmaterial. (A) Störst identifieringsvärde får analysen om DNA-prov tas från så nära släktingar som möjligt (ljusgrå individer). I detta exempel är DNA från offrets partner endast värdefullt tillsammans med DNA från parets barn. I specifika fall kan även mer avlägsna individer, besläktade med offret på mödernet, bidra med värdefull information (streckade individer). Detta kräver dock att mitokondrie-DNA analyseras. (B) Autentiskt exempel där flera generationer i en svensk familj drabbats av tsunamikatastrofen. Referensmaterial från de överlevande i denna familj är av begränsat värde vid DNA-identifiering ('05) (Fyrkant betyder man, cirkel betyder kvinna och ett kryss indikerar att personen är saknad eller omkommen.) Det är i sammanhanget viktigt att belysa aspekter kring den per- sonliga integriteten i samband med användandet av PKU-bioban- ken. Denna och andra biobanker utgör en för unik resurs, där heltäckande forskningsmaterial finns att tillgå. Det ger forskare i möjligheter att utföra forskningsstudier som inte går att utföra utan denna resurs. PKU-biobanken är dessutom en mycket värdefull källa för referensmaterial till avlidna, som det är av vikt att bibehålla allmänhetens förtroende för denna forsknings- resurs. , docent och överläkare vid , uppger att reaktionerna och synpunk- terna från allmänheten på användning av PKU-prover för olika ändamål varierat. Efter mordet på utrikesminister fanns det negativa reaktioner enligt vad som rapporterats i medier. De negativa reaktionerna var färre efter tsunamikatastrofen och tillämpningen av den nya lagparagrafen. Efter ministermordet sågs en mycket kraftig ökning av begäran om borttagande av prover ur PKU-biobanken. inkom cirka 5, och mellan 15 och 20 ansökningar . efter ministermordet begärde cirka 400 personer att deras prov skulle tas bort från biobanken. En stor del av ansökningarna inkom alldeles efter medias rapportering om användandet av PKU- prov i utredningen. Den kraftiga ökningen avtog till en nivå med cirka 50 ansökningar . Av dessa är från föräldrar till nyfödda som vill att proven förstörs direkt efter att PKU-analyserna är färdiga. Denna nivå har hållits relativt även efter tsunamikatastrofen, bortsett från en mindre ökning med cirka 150 ansökningar i samband med diskussionerna kring den tillfälliga ändringen i biobankslagen. Beroende på katastrofens omfattning och hur snabbt arbetet med DNA-analyser av PM-prover fortskrider, kan behovet av snabb insamling av referensprover vara mindre. I dessa fall kan det finnas en möjlighet att inhämta anhörigas tillstånd, ett så kallat in- formerat samtycke till användning av PKU-proven. Ett sådant för- farande kompliceras dock vid katastrofer som , av att många generationer i ett flertal familjer var drabbade, vilket gör att det kan vara svårt att finna tillräckligt nära anhöriga som kan ge tillstånd. Man beslutade i att identifieringssystemet AmpFlSTR Identifiler PCR Amplification från det amerikanska företaget skulle användas för DNA-analys av samtliga involverade laboratorier. Detta system består av 15 markörer (D8S1179, D21S11, D7S820, CSF1PO, D3S1358, THO1, D13S317, D16S539, D2S138, D19S433, vWA, TPOX, D18S51, D5S818 och FGA) samt en markör för könsbestämning. Storleken på de PCR-kopierade områdena varierar för detta system mellan 100 och 350 baspar, och identifieringsvärdet för en DNA-profil med information från alla 15 markörerna är mycket högt ('05). Initialt beslutade de thailändska myndigheterna att samtliga DNA-analyser skulle utföras vid () i , som erbjudit sig att göra analyserna utan kostnad som bi- stånd till . Det visade sig dock att analyserna var mycket tidskrävande och svåra att genomföra, sannolikt på grund av att sen provtagning och bristande förvaringsmöjligheter lett till nedbryt- ning och försämrad DNA-kvalitet. Ett stort antal prover visades innehålla DNA från mer än en individ, sannolikt på grund av bris- tande rengöringsrutiner vid provtagningen. Det var därför nödvän- digt att ta nya DNA-prover från ett flertal av offren ('05). Flera laboratorier runt om i världen erbjöd sin hjälp med DNA- analyser och ett antal laboratorier fick ett fåtal prov att analysera för att utvärdera om de kunde utföra denna typ av analyser. Bland andra fick svenska () revben och lårben från fem individer för utvärdering. RMV har därefter analyserat DNA från 467 PM-prover ('05). Utöver de analyser som gjorts i har 230 DNA-prov skickats för analys vid företaget i och 1 060 prover har skickats för analys vid BGI i . Den största andelen PM-prover, totalt 1 569 prover har skickats för analys vid International Commission on Missing Persons (ICMP) i , Bosnien (Generalkonsulat i , . ICMP grundades vid för identifiering av saknade personer efter konflikterna i forna Jugosla- ICMP är neutral och bedriver och sin verksamhet utan vinst- intresse genom statlig finansiering. Kommissionen har lång erfa- renhet av DNA-analys av benprover samt mycket hög kapacitet (Huffine '01). har ICMP analyserat benprov från över 12 000 individer i massgravar som matchats till cirka 8 000 saknade personer. Vid laboratoriet finns även ett fullt utvecklat LIMS- system () för auto- matisering av analyserna och en mjukvara för matchningsjämförel- ser. Denna mjukvara har bland annat programmet DNA-view för komplex släktskapsanalys integrerad (). Direkt efter katastrofen identifierades ett 500-tal individer, av samtliga offer, av sina anhöriga redan på katastrofplatsen. De lämnades sedan ut av de lokala myndigheterna (Sribanditmong- kol '05). hade 1 369 individer identifierats. Av dessa var 1 174 identifieringar gjorda med tandstatus, 172 med fingerav- tryck, 17 med fysiska kännetecken och 6 med hjälp av DNA (Sri- banditmongkol '05). hade 23 identifieringar gjorts som var baserade på DNA-analys, enbart eller i kombination med andra metoder. hade cirka 400 PM-profiler rapporterats från (Schmitter '05). hade AM- data för cirka 1 400 personer kommit in till från ett 30- tal länder ('05). Vid laboratorierna i och var samtliga analyser klara , och vid ICMP hade av analyserna utförts (cirka 1 500 prover). Med hjälp av DNA hade då totalt 211 personer identifierats. (Generalkonsulat i Phu- ket, . efter katastrofen utförde DNA-analyser av PM-prover. från Nya Zee- land som assisterade ett laboratorium i redovisar att man fick profiler från av de salivprover som tagits från offer direkt på katastrofområdet (Harbison '05). Man såg en tydlig försämring av DNA-kvaliteten i prover tagna dag tre, vilket ofta resulterade i ofullständiga DNA-profiler. Under analyserna av benprov vid svenska såg man många typiska tecken på DNA-nedbrytning (till exempel resultat för endast en av de två förväntade varianterna för en markör) och man valde därför att analysera varje ben ett flertal gånger. prov var dessutom angripna av mögel vid ankomsten till enligt uppgift från vid RMV, vilket tyder på bristfällig förvaring. Totalt analyserades 467 PM-prov vid RMV och av dessa resulterade i DNA-profiler. RMV analyserade även 442 salivprov från släktingar och 124 PKU-prov som refe- rensmaterial ('05). Tom Parsons (Armed Forces DNA Identification Laboratory, ) redovisar att ICMP fick fram DNA-profiler från av de prover de analyserat (Parsons '05). Identifiering av saknade svenskar var totalt 2 540 personer identifierade efter tsuna- mikatastrofen i , och av dessa var 523 svenskar. Kvar under ansvar fanns 1 210 oidentifie- rade offer. Figur 6 och tabell 1 visar en sammanfattning av antalet svenskar som identifierats med hjälp av olika metoder mellan vecka 22 och vecka 43. (vecka 35) hade 515 av de totalt 543 saknade svenskarna identifierats. Av dessa 515 individer var 46 identifierade med hjälp av DNA-analys. För av de svenskar som då identifierats med DNA-analys var referensprov från PKU-biobanken till hjälp (Homlund '05). Antalet svenskar som identifierats med hjälp av enbart tanddata, en kom- bination av tanddata, fingeravtryck och fysiska kännetecken, DNA i kombination med andra metoder enbart fingeravtryck. Informationen är hämtad från Generalkonsulat och gäller (). Tabell 1 Antalet identifierade svenskar med olika metoder efter tsunamikata- strofen i från vecka 22 . Totalt antal saknade svenskar är 543 (Generalkonsulat i , ) DNA (bl.a.) (varav barn) 20 (13) 20 (13) 20 (13) 23 (15) 23 (15) 24 (15) 517 (106) 26 (16) 516 (105) 27 (17) 515 (105) 28 (17) 513 (103) 30 (19) 508 (100) 35 (22) 37 (24) 42 (27) 50 (35) 56 (41) 65 (49) 70 (53) 71 (54) 75 (58) 82 (62) 86 (64) 95 (68) 1 Huvudsakligen visuell identifiering efter katastrofen Svenska RMV har deltagit direkt i matchningsarbetet genom att flera experter varit på plats i och arbetat i ID-kommissio- nens DNA-grupp (). Vid i sker den slutliga identifieringen genom att alla PM-data från ID-grupperna i , resultat av DNA-analyser samt AM-uppgifter från Sve- rige jämförs med varandra och matchas. AM-prov har analyserats i respektive hemland och information i form av DNA-profiler har skickats till som XML-, Excelfiler eller pappersutskrif- ter, med eller utan rådata. Själva arbetet med matchningarna fick utföras manuellt, medan diskussioner pågick om vilken mjukvara som skulle användas. Sedan tecknat ett avtal om fri tillgång till en mjukvara från i , installerades denna vid i . Plass Data© är baserat på DVI-formulär och används för att registrera PM- och AM-data samt matcha tandkort och fysiska eller medicinska kän- netecken. Matchningar av fingeravtryck eller DNA kan dock inte utföras med detta program. vid RMV uppger att det fördes långdragna förhandlingar med företaget om deras mjukvara för DNA-matchningar, M-FISys (/software/). beslu- tade slutligen den thailändska regeringen att dataprogrammet framtaget av ICMP skulle användas för matchningarna. Detta pro- gram är jämförbart med de program som användes vid identifie- ringsarbetet efter World Trade Center-attacken. var programmet slutligen installerat och kunde samköras med ICMP. Efter detta kunde identifieringsarbetet baserat på DNA-match- ningar påskyndas (samt Generalkonsulat i , . Alla DNA-profiler har kontrollerats i det laboratorium där de tagits fram, och sedan har de återigen kontrollerats vid i . Vid en match mellan som leder till en slutlig identifiering av en svensk medborgare, har svenska general- konsulatet meddelats, som därefter utfärdat en ansökan till den thailändska identifieringsmyndigheten. Denna myndighet sam- manträdde en gång , och experter från flera länder har deltagit för att göra en bedömning av de identifieringsuppgifter som redovisas i ansökan. Thailändska regeringen har därefeter ut- färdat en thailändsk dödsattest och gett ett tillstånd för general- konsulatet att på de anhörigas vägnar ta emot den omkomne (). DNA-analys kontra andra metoder Efter tsunamikatastrofen har identifiering med hjälp av tandstatus varit den dominerande metoden. hade cirka 80 identifie- ringar gjorts med hjälp av tandstatus. hade sedan ytterligare cirka 800 identifieringar gjorts, varav med hjälp av tandstatus (//). Det visade sig således att tandundersökningar som visserligen var arbetsintensiva och tids- krävande var den metod som snabbast kunde ge identifiering av ett stort antal offer. var totalt 2 403 personer identifierade efter tsu- namikatastrofen, av vilka 270 var identifierade med hjälp av DNA- analys (Tabell 2). De unika förutsättningar som råder vid en kata- strof kommer i mycket hög grad att styra vilken identifieringsme- tod som kommer att dominera och som snabbast leder till resultat. Detta blir mycket tydligt vid en jämförelse mellan tsunamikata- strofen, där av offren identifierats med hjälp av DNA, och World Trade Center-attacken, där av de identifie- rade, kunde identifieras endast med DNA och med DNA i kombination med annan metod. Eftersom offrens kroppar var mycket svårt fragmenterade var DNA-analys i många fall den enda möjliga identifieringsmetoden. Tabell 3 visar antalet identifie- rade individer efter World Trade Center-attacken med hjälp av olika identifieringsmetoder, var för sig eller med en kombination av flera olika metoder (fingeravtryck, tandstatus, DNA och övriga). Tabell 2 Totalt antal identifierade och oidentifierade personer rapporterades uppgå till cirka 3 684, men har från vecka 22 rill 43 varierat mellan 3 650 och 3 808 personer (, ) (Sribanditmongkol '05). Generalkonsulat har gett löpande information om identifieringsarbetet i (Generalkonsulat i , ) SOU 2005:104 Identifieringsarbetet efter katastrofen Tabell 3 Antal identifierade offer samt kvarlevor med olika metoder efter World Trade Center-attacken ('05) Vid en naturkatastrof, terroristattack eller en större olycka översti- ger den stora provmängden den kapacitet som finns i de laboratorier som normalt utför DNA-baserad identifiering. Det kan därför vara aktuellt att uppdra åt flera laboratorier att bistå med analyser. Det är i sammanhanget av största vikt att laboratorierna som assisterar med DNA-analyser efter en katastrof har den kun- skap, lång erfarenhet och den kapacitet som krävs för att kunna utföra analyserna. Analyser av denna typ av prover är ofta betydligt svårare att genomföra och utvärdera än vad DNA-analyser är gene- rellt. Det finns flera laboratorier med kompetens inom området i . De laboratorier som nämns är de där det finns kunskap och erfarenhet inom området DNA-baserad individidentifiering, men de olika laboratoriernas kapacitet, instrumentuppsättning och infrastruktur varierar. () är en central förvaltningsmyndighet som bland annat bedriver utredningsverksamhet till hjälp för polis, åklagare och domstolar. Verksamheten bedrivs vid tio avdelningar runtom i landet. Den rättsgenetiska avdelningen i har omkring 25 anställda och utför DNA-baserade faderskapsunder- sökningar på uppdrag av socialnämnder eller enskilda personer (). () tillhör polisväsendet men utgör en självständig myndighet som utför kriminaltekniska undersökningar åt polis, åklagare och domstolar. Verksamheten bedrivs i med drygt 200 anställda varav cirka 45 personer arbetar vid biologienheten som utför DNA-analyser (). är ett genetikföretag, baserat i som erbjuder DNA-analyser för föräldraskapsbestämning, individanpas- sad medicinering, storskalig DNA-sekvensering, djuranalyser och brottsutredningar. Företaget är ett avknoppningsföretag från SKL och har erfarenhet av kriminalteknisk DNA-analys (). har kontaktats av som uttryckt att företaget haft möjlighet och gärna hade medverkat i DNA-analyserna efter tsunamikatastrofen. I en intervju med som är VD för uppger hon att företaget kontaktade RMV och SKL , och erbjöd sin kompetens, erfarenhet och resurser för att bistå med DNA-identifieringar. fick ett bidrag från (Verket för innovationssystem) för att anpassa verksamheten för analys av prover från tsunamikatastrofen (komplettering av instrument och ackreditering). Dynamic Code har analyserat en testserie prover från RMV och har därefter haft beredskap för ytterligare analyser. Man fick besked av RMV att de inte behövde hjälp med analys av resterande prover. En forskargrupp vid patologi, Upp- sala universitet, bistår vid behov SKL och polisväsendet med analys av mitokondrie-DNA i brottsutredningar. Forskningen som be- drivs inom området ligger i frontlinjen och målet är att förbättra DNA-analyser av biologiska spår som är nedbrutna eller som före- kommer i liten mängd. Arbetet innefattar analyser av STR- och SNP-markörer, liksom mitokondrie-DNA. Nya tekniker som pyrosekvensering och DNA-chips används för att man ska kunna analysera mindre mängder DNA och minska tidsåtgången för DNA-analyser. Som internationella samarbetspartner har gruppen bland annat FBI () i . Vid institutionen finns även Genome Center, en facilitet som utför storskalig DNA-analys (). Här finns kompetens och kapacitet för att utföra analys av 2 miljoner STR-markörer . Denna facilitet skulle kunna bistå med analy- ser vid en masskatastrof, om man som en del av en krisberedskaps- plan anpassar verksamheten något för detta syfte. Utveckling av nya och känsligare metoder för DNA-analys sker i många forskningslaboratorier över hela världen. Utveck- lingen går mycket snabbt och behovet av nya metoder är stort. Målet är bland annat att förutsättningslöst kunna analysera allt biologiskt material som återfinns efter en masskatastrof eller på en brottsplats. En relativt ny metod tillåter mätning av mängden DNA i prover och har stor användning inom detta område. Att börja analysen med att bestämma det exakta antalet DNA-kopior som finns i ett prov, ger en bra förutsättning för en lyckad analys. Valet av vilken analysmetod som ska användas kan sedan baseras på detta värde, för att erhålla ett så högt bevisvärde som möjligt, utifrån DNA-provets kvalitet ('03, '02b). var analys av små mängder och nedbrutet DNA begränsad till analys av mitokondrie-DNA ('98). har dock även analys av kärn-DNA blivit möjlig genom intensiv forskning och utveckling på området. De nya DNA-analyserna för nedbrutna prov är baserade på antingen längdvariation (STR-mar- körer) eller enstaka basparsutbyten (SNP-markörer). Vid STR-analys av riktigt små DNA-mängder (mindre än 15 celler) kallas analysen LCN (Low Copy Number). Analysen utförs med samma set av markörer som vid rutinanalys, men antalet tem- peraturcykler vid PCR-kopieringen ökas från 28 till 34. Vid dessa låga koncentrationer av DNA försvåras dock analyser av kärn- DNA, eftersom man av slump kan få resultat för endast en av de två varianterna som finns för en markör. Analyserna måste därför upprepas ett flertal gånger. Den efterföljande statistiska utvärde- ringen är kritisk och särskilt utformad för att ta hänsyn till de spe- ciella omständigheter som råder vid denna typ av analys ('97, '01, '00, Whitaker '01). När man analyserar nedbrutna DNA-prov, är den längd de PCR- kopierade områdena har av avgörande betydelse för om analysen ska lyckas. har DNA-molekylerna brutits ned till så korta fragment att inget material går att kopiera i en rutinanalys ('01). För att ändå kunna analysera STR-markörer från nedbrutet material har alternativ som innebär PCR-kopiering av kortare områden utvecklats, så kallade miniSTR-markörer. DNA- startbitarna har placerats närmare själva längdvariationen, vilket gör att det totala området som kopieras blir kortare. Genom denna strategi behöver de DNA-molekyler som finns bevarade i provet inte vara fullt så långa för att analysen ska fungera (Figur 7). I så stor utsträckning som möjligt används samma standardset av mar- körer som vid rutinanalys. Eftersom detta inte alltid är möjligt, har även studier av nya markörer initierats. MiniSTR-markörer använ- des på ett större antal prover vid identifieringsar- betet efter World Trade Center-attacken ('03, Coble '05, '03, '05, Styrman '05). För svårt nedbrutna prover kan en analys vara begränsad till SNP-markörer i kärn-DNA (Figur 7). Analys av SNP-markörer kräver endast kopiering av 50–60 baspar i stället för de upp till 300– 400 baspar som krävs för en rutinanalys av STR-markörer. För att erhålla samma bevisvärde som vid rutinanalys av 10–15 STR-mar- körer krävs dock analys av ett 50-tal SNP-markörer. Sökning efter lämpliga kandidatmarkörer görs i de publika databaser som finns tillgängliga med information om genetisk variation. Flera nya ana- lysmetoder för att urskilja SNP-variation är under utveckling. Ett exempel på en metod som är väl anpassad till det relativt stora antalet enskilda markörer som måste analyseras är så kallade DNA- chip. Dessa chip kommer att kunna hantera analys av många mar- körer i många prover och mycket snabbt (Divne '05). Då prover har kraftigt nedbrutet DNA, kan ibland endast analys av mitokondrie-DNA utföras (Figur 7). Bevisvärdet för en analys av mitokondrie-DNA är dock betydligt lägre, än för ett flertal markörer i cellkärnan, och används därför bara som komplement till annan bevisföring.