sou · GTB373d5 · 2006-01-01 00:00:00 — Utredningen föreslår att gravida kvinnor skall ha rätt att vara lediga från arbetet med ersättning på sjukpenningnivå av graviditeten. En sådan reform kan under antagandet att 100 000 kvinnor blir gravida och att av dessa är sysselsatta beräknas kosta ca 1,2 mdkr. Eftersom den nya för- månen vänder sig till alla kvinnor oavsett yrkesgrupp görs beräk- ningen utifrån medelersättningen inom föräldrapenningen där medelersättningen för kvinnor på sjukpenningnivå är ca per dag. Utredningen föreslår att alla föräldrar med barn mellan skall ha rätt att vara lediga från arbetet för att vara tillsammans med sina barn under två sk barndagar per förälder och år. Ersättning för skall utgå enligt samma nivå som gäller för den till- fälliga föräldrapenningen (TFP-nivå). Det fanns 2004 ca 600 000 barn i åldrarna . Antalet föräldrar som är syssel- satta och har barn i dessa åldrar uppgick under till ca 750 000. Under antagandet att ersättning utgår enligt TFP-nivå (dvs. /dag för kvinnor och /dag för män) och alla föräldrar nyttjar alla sina dagar kommer reformen att kosta 1,1 mdkr. 5 I dessa beräkningar har endast det höjda taket och avskaffandet av lägstanivådagarna inkluderats. Vad dessa reformer kostar redovisas också i separata beräkningar. Konsekvenser av utredningens förslag SOU 2005:73 En höjd grundnivå i föräldrapenningen från till kan beräknas kosta ca 200 miljoner. Detta under förut- sättning att av alla föräldrapenningdagar som utbetalas till kvinnor utgår enligt grundbeloppet och motsvarande andel för männen är . Utredningen föreslår att de 10 s.k. pappadagarna avskaffas och ersätts med en möjlighet för båda föräldrarna att vara hemma under en månad. Detta ger utökade möjligheter för mam- man och pappan att vara hemma tillsammans i anslutning till barnets födelse. Avskaffandet av pappadagarna kan beräknas spara ca . Detta under antagandet att det föds 100 000 barn vars pappor tar ut samtliga pappadagar. Kostnaden för en månad vikt för papporna kan vid fullt nytt- jande beräknas till ca 1,7 mdkr. Det innebär att nettokostnaden för reformen som helhet kan beräknas till ca 900 miljoner kronor.6 Utredningen föreslår att lägstanivådagarna avskaffas. Avskaffandet av med en ersättning på kan beräknas spara ca 500 miljoner. Regeringen har dock aviserat att ersättningen för kan komma att höjas till per dag. Att avskaffa med en ersättning på skulle spara ca 1,6 mdkr. Höjt tak i föräldraförsäkringen Regeringen har aviserat att de avser höja taket i föräldraförsäk- ringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp. Utredningen anser att finansi- eringen av detta i huvudsak måste falla utanför det finansierings- 6 I de samlade kostnadsberäkningarna har dock kostnaden för en utökning av föräldraförsäkringen tagits upp under posten Förlängning av föräldrapenning på sjukpenningnivå och fördelning av ersättningstiden. Avskaffandet av dagens pappadagar dras därför bort och betraktas som en besparing i den samlade kostnadskalkylen. Konsekvenser av utredningens förslag ansvar som vilar på föräldraförsäkringsutredningen. Utredningen anser dock att det ligger inom utredningens ansvar att finansiera en takhöjning i de delar som utredningens förslag ökar antalet dagar med ersättning enligt sjukpenningnivå. Utredningen föreslår att antalet dagar med ersättning motsvarande SGI-nivå utökas . Av tabell 2 i appendix framgår att kostnaden för att höja taket uppgår till ca 0,9 mdkr i dagens system under antagandet att män- nen tar ut av föräldrapenningdagarna. Under samma antagande uppgår kostnaden för takhöjningen i utredningens för- slag till 1,1 mdkr. En takhöjning i det system som utredningen föreslår blir således 0,2 mdkr dyrare än i dagens system och faller därmed under utredningens finansieringsansvar. Utredningen föreslår att havandeskapspenningen avskaffas och ersätts med en graviditetsmånad. Att avskaffa hela havandeskaps- penningen skulle innebära en besparing på ca 398 miljoner. En liten del av dem som har havandeskapspenning har det av arbets- miljöskäl. Dessa kommer även fortsättningsvis att kunna få ersätt- ning under hela graviditeten. Utredningen uppskattar att det rör sig om ca 100 personer som har havandeskapspenning av arbetsmiljöskäl.7 Under antagandet om att dessa har en medel- ersättning på per dag och att de har havandeskaps- penning från första graviditetsdagen uppgår kostnaden för detta till ca 12,5 miljon. När denna kostnad dras från den ursprungliga kostnaden för havandeskapspenningen innebär det att förslaget kan beräknas spara ca 398–12,5=385,5 miljoner. Införandet av en graviditetsmånad där gravida kvinnor ges möjlig- het att var lediga före beräknad förloss- ning innebär att en besparing även görs i sjukförsäkringen. Utred- ningen uppskattar att det finns ca 19 000 kvinnor som uppbär sjuk- penning under graviditeten. I genomsnitt var dessa kvinnor sjuk- skrivna . 7 Bedömningen vilar på uppgifter från . Konsekvenser av utredningens förslag Gravida kvinnors situation) De flesta av kan antas inträffa innan graviditeten. Utredningen räknar därför med att tiden med sjukpenning förkortas med i och med att graviditetsmånaden ersätter dessa kvinnor av graviditeten. Det innebär en besparing på ca 188 miljoner (20x19 000x494=188 miljoner). Det faktum att havandeskapspenningen avskaffas gör dock att en del av dem som tidigare fick havandeskapspenning kan komma att bli sjukskrivna istället. Utredningen saknar dock något tillförlitligt underlag för att kunna göra någon relevant kostnadsberäkning av detta. Utredningens bedömning är dock att kvinnor, genom att införa en förmån som riktas till alla förvärvsarbetande kvinnor, skall orka arbeta längre eftersom de vet att det finns möjlighet till vila i slutet av graviditeten. Därmed antas sjukskrivningar, sjuk- frånvaro etc. minska under graviditeten. Storleken på detta är dock svår att uppskatta. Utredningens förslag i förhållande till dagens föräldraförsäkring De kalkyler som presenterats ovan kan inte utan vidare jämföras med utgifterna för dagens system. Beräkningarna är gjorda under antagandet att alla föräldrapenningdagarna nyttjas och att männen tar en tredjedel av och kvinnorna två tredjedelar. Utgifterna för föräldrapenningen uppgick till ca 17,3 mdkr. Föräldrar utnyttjar dock inte som de har rätt till. av lägstanivådagarna och av dagarna på sjukpenningnivå tas aldrig ut. För att kunna jämföra utredningens kostnadsberäkningar med dagens system måste kost- naden för dagens system räknas om till vad den skulle vara om nyttjades fullt ut och om männen tog ut en tredjedel av dagarna och kvinnorna resten. En grov kalkyl av detta framgår av bilaga 1, tabell 1, där utgifterna i dagens system givet dessa förut- sättningar beräknats uppgå till ca 21,3 mdkr. Då har även höjningen av lägstabeloppet och en höjning av taket till 10 prisbasbelopp beaktats i kalkylen. Av tabellen framgår också att utredningens förslag om en förlängning av antalet dagar med ersättning på sjukpenningnivå och ett avskaffande av lägstanivådagarna skulle kosta 22,7 mdkr.8 8 Beräkningarna är i bägge fallen gjorda under antagandet att det föds 100 000 barn . SOU 2005:73 Konsekvenser av utredningens förslag Sammantaget innebär det att utredningens förslag blir ca 1,4 mdkr dyrare än dagens system. I denna beräkning har såväl avskaffandet av lägstanivå dagarna som det höjda taket beaktats. De kostnader och besparingar som utredningen förslår har samman- ställts i tabell 1. För att på ett överskådligt sätt kunna se vad varje enskild reform kostar respektive sparar redovisas utgiftsökningar och besparingar var för sig. Kostnaderna för takhöjningen och besparingen i form av slopade lägstanivådagar har brutits ut från förslaget om förlängning av föräldrapenning på sjukpenningnivå och fördelning av ersättningstiden och redovisas separat. En utök- ning av föräldrapenningen kan utan att beakta att lägstanivådagarna avskaffas eller att taket höjs beräknas uppgå till ca 2,8 mdkr (tabell 1). Till detta kommer utgiftsökningar för gravi- ditetsmånaden 1,2 miljarder, barndagar 1,1 miljarder samt höjt tak och höjd grundnivå på ca 0,2 miljarder vardera. Utredningens besparingar uppgår till 1,6 mdkr för lägstanivådagarna, 0,8 miljarder för pappadagar, 0,4 miljarder för havandeskapspenningen och 0,2 miljarder för sjukpenningen. Totalt sett innebär detta att utred- ningens förslag ökar utgifterna med . Det reformutrymme på två ytterligare månader som anvisats i regeringens och samarbetspartiernas överenskommelse om politi- ken för mandatperioden kan beräknas uppgå till ca 2,6–3,4 mdkr beroende på om dessa månader tas ut av kvinnor eller män. En ytterligare månad som tas ut av kvinnor kan beräknas kosta ca 1,3 mdkr och en ytterligare månad som tas ut av män kan beräknas kosta ca 1,7 mdkr. Om vi antar att utnyttjandet av de två ytterligare månader som tillförs föräldraförsäkringen fördelas så att den totala kostnaden för detta uppgår till 3,0 mdkr innebär det att det efter utredningens samtliga förslag återstår 0,5 mdkr av det anvisade reformutrymmet. Utredningens förslag har en tydlig fördelningsprofil. De syftar till att stärka den ekonomiska situationen för de mest ekonomiskt utsatta barnfamiljerna. Målsättningen är att i föräldra- försäkringen skall nyttjas och ingen skall behöva avstå från att ta ut föräldrapenning på grund av ekonomiska skäl. Utredningen före- slår därför att grundnivån höjs till per dag. En höjning som motiveras med en strävan att särskilt ge en ekonomisk för- Konsekvenser av utredningens förslag stärkning till föräldrar med låg eller ingen inkomst alls. Denna höj- ning gynnar framförallt kvinnor då 8 av 10 som får ersättning enligt grundnivån är kvinnor. Även familjer med tvillingar och fler barn får en viss ekonomisk förstärkning av utredningens förslag. De extra dagar som utbetalas enligt lägstanivå vid flerbarnsfödslar föreslås istället betalas med ersättning enligt grundnivå. Det innebär en höjning av dagpen- ningen , vilket även möjliggör för ekono- miskt svaga grupper att nyttja dessa extra dagar. Utredningens förslag om att omvandla en del av lägstanivå- dagarna till föräldrapenningdagar på sjukpenningnivå ger en kraftig inkomstförstärkning och förbättrade incitament att nyttja en större del av försäkringen än vad som görs . Det gynnar i synnerhet familjer med svag ekonomi som därmed ges förbättrade möjlig- heter att vara hemma längre med sina barn. Även utredningens för- slag om s.k. barndagar har ett tydlig fördelningsmässigt motiv. Ut- redningen vill göra det ekonomiskt möjligt även för ekonomiskt svaga att vara aktiva i sina barns vardag. Barndagarna ger därmed även denna grupp möjlighet att delta i skolaktiviteter eller andra arrangemang utan alltför stora privatekonomiska uppoffringar. SOU 2005:73 Konsekvenser av utredningens förslag Sammanställning av utgifter och besparingar för föräldra- försäkringsutredningens förslag till ny föräldraförsäkring Förlängning av föräldrapenning på sjukpen- ningnivå och fördelning av ersättningstiden Höjt tak 10 pbb Lägstanivådagar (inkl. höjning till ) Reformutrymme (2 månaders förlängning) 2,6–3,4= Tabell 2 Utredningens finansieringsansvar till följt av höjt tak i föräldrapenningen Tak 7,5 prisbasbelopp, Lägstanivå Tak 10 prisbasbelopp, Lägstanivå Kostnadsökning till följd av takhöjningen Nedan redovisas beräkningar av utredningens olika förslag. Utred- ningen har inhämtat underlag för sin bedömning från Försäkrings- kassan. Konsekvenser av utredningens förslag Enligt processkartläggning, ENSA FP , behövs 777 årsarbetare för att handlägga förmånen föräldrapenning . Kostnaden beräknas uppgå till ca . I beräkningarna ingår förutom handläggning och SGI-utredning med anledning av ett föräldrapenningärende även bokade och spontana besök av försäkrade samt återkrav vid för mycket utbetald föräldrapenning. En sammantagen bedömning är att kostnaderna för administratio- nen av föräldrapenningen beräknas minska med ca 20–till följd av utredningens förslag. De administrativa kostnaderna för att införa förslaget om en ny förmån till gravida bedöms uppgå till . Beräk- ningen bygger på antagandet att det är 100 000 gravida kvinnor och att av de gravida kvinnorna är berättigade till ersättning enligt den nya förmånen. I beräkningen av kostnaden skall också beaktas den minskade kostnad som uppstår till följd av att havandeskapspenningen av- skaffas. Administrationen för havandeskapspenningen uppgår till . I ovanstående beräkningar är inte de ärenden beaktade som avser förbud mot arbete under havandeskap enligt arbetsmiljölagen (4 kap. 6 §). Dessa påverkar dock handläggnings- kostnaderna marginellt. Enligt RFV analyserar 2003:7, uppbar av de gravida kvinnorna sjukpenning före förlossningen. Administrations- kostnaden för dessa ärenden finns inte framtaget av Försäkrings- kassan . Enligt samma utredning hade av kvin- norna föräldrapenning för aktuellt barn eller annat barn. Kostnaden för samtliga ärenden samt kostnad för SGI-utredningar i ärenden beräknas totalt uppgå till ca . Denna kostnad skall också beaktas vid beräkningen av kostnaden för graviditets- penningen. Således bedömer utredningen att förmånen till gravida samman- taget innebär en administrativ besparing med . Förslaget om dubbeldagar i föräldrapenningen för med sig en ökad administration genom att ska avgöra om SOU 2005:73 Konsekvenser av utredningens förslag 240-dagarsvillkoret är uppfyllt för uppskattningsvis ytterligare 100 000 föräldrar. dag utreds 240-dagarsvillkoret för ca 100 000 personer. 100 000 barn . ningar innebär att förslaget sammantaget medför en ökad admi- nistrationskostnad på ca . Förslaget om ändrade regler vid beräkning av sjukpenning- grundande inkomst innebär att en förälder som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn får behålla sin sjukpen- ninggrundande inkomst fram till dess barnet fyller påverkar endast handläggningen marginellt. Fortsatt SGI skydd när barnet är så länge föräldrapenning utges eller då föräldern arbetar och uppbär föräldrapenning motsvarande heltid beräknas inte medföra någon förändring av administrationskostnaderna. För- slaget om att den s.k. särskilda beräkningsgrunden slopas beräknas dock medföra en minskad kostnad om ca . De administrativa kostnaderna för barndagar beräknas uppgå till . Beräkningen bygger på uppskattningen att det är 750 000 föräldrar som berörs av reformen. Vid anta- gandet att dagarna nyttjas kommer antal ärenden att uppgå till 1 500 000. Utredningen bedömer att den minskade kostnaden till följd av förslagen om föräldrapenning till barnet är och slopandet av lägstanivådagarna beräknas motsvara de administrativa kostnaderna för införande av barndagar. Således beräknas dessa förslag leda till en minskad administrationskostnad på . Övriga förslag inom föräldraförsäkringen bedöms endast påverka administrationen marginellt. Utredningen föreslår också att får för att arbeta med informa- tion och kommunikation kring frågan om föräldrapenningens för- delning. Översynen av föräldraförsäkringen har gjorts med utgångspunkt i att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa. Utredningens förslag har därför i grunden utformats utifrån ett barnperspektiv. Barn är ett gemensamt ansvar för föräldrarna. Ett delat ansvar för hem och barn är också ett av de övergripande målen för jämställd- Konsekvenser av utredningens förslag Målet är formulerat utifrån ett vuxenperspektiv i det att det anger hur relationen mellan kvinnor och män bör se ut med avseende på föräldraansvar. Ett jämställt föräldraskap med avseende på föräldraansvar har dock påtagliga konsekvenser för barn. I de allra flesta fall leder jämställdhet mellan föräldrarna till positiva konsekvenser för barnen. Små barn har förmåga till en tidig anknytning till båda föräld- rarna. En tidig anknytning till barnet påverkar vidare föräldrarnas önskan om och behov av att upprätthålla en nära och ansvars- tagande relation till barnet under hela dess uppväxt. För äldre barn har föräldrarnas vård och omsorg en avgörande inverkan på deras upplevelse av livskvalitet. Målsättningen inom föräldrapenningen att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska handlar således ytterst om barnets rätt att bli vårdat av och få utveckla en nära kontakt med båda sina föräldrar. Utredningens olika förslag verkar sammantaget för ett jämnare uttag av föräldrapenningen mellan barnets föräldrar. Detta leder till att föräldrarna i högre utsträckning kommer att ta ett gemensamt ansvar för barnets omvårdnad. Generellt mår barn bra av en tidig och nära kontakt med sina föräldrar. Att föräldrarna tidigt kan etablera en god kontakt med barnet främjar en positiv utveckling av barnets relation till sina föräldrar. Goda relationer och god tillgång till båda föräldrarna verkar för en fördjupad och harmonisk identi- tetsutveckling för barn och främjar barnets mognad och trygghet. Utredningens bedömning är således att förslagen generellt bidrar till att ge små barn möjlighet till en tidig och nära anknytning till sina föräldrar. Utredningen föreslår att gravida kvinnor skall ha rätt att vara lediga från arbetet med ersättning på sjukpenningnivå av graviditeten. Utredningens förslag om graviditets- penning kan påverka barnet positivt om den gravida kvinnan får vila före förlossningen. Barnets mamma är då förhållandevis utvilad vid barnets födelse, vilket innebär fördelar för barnet. Konsekvenser av utredningens förslag Förlängning av föräldrapenning på sjukpenningnivå och fördelning av ersättningstiden samt undantagsbestämmelser Utredningen föreslår att dagens föräldraförsäkring utvidgas med ersättning på sjukpenningnivå. utökas antalet individuella månader från . Vissa undantagsbestämmelser införs också. Utredningen anser att en ökad tillgång till båda föräldrarna är positiv för de flesta barn vilket har varit avgörande för utredning- ens ställningstagande. Vidare bedömer utredningen att förslaget ger tillräckligt utrymme för föräldrarna att ta hänsyn till det enskilda barnets behov. Utredningen anser att de förändringar som föreslås gynnar flertalet barn och stärker barns ställning i allmänhet. Sam- tidigt är utredningen medveten om att alla barn inte gynnas av för- slaget. Barnets bästa kan ibland stå i direkt motsats till tillgången till föräldrarna. Förslaget om ökad reserverad tid av föräldra- penning mellan barnets föräldrar leder för flertalet barn till att en tidig och nära relation etableras mellan barnet och barnets för- äldrar, vilket är betydelsefullt för barnets utveckling. Men en ökad reserverad tid av föräldrapenningen utan möjlighet till överlåtelse mellan föräldrarna gör det svårare att ta hänsyn till det enskilda barnets behov och den livssituation som olika familjer befinner sig i. Det finns situationer då det ur det enskilda barnets perspektiv är önskvärt att kunna beakta de omständigheter då föräldrar av olika skäl inte fullt ut klarar av att bära sitt föräldraansvar genom att överlåta de reserverade dagarna med föräldrapenning till den andra föräldern. Vissa undantag finns redan, men utredningen föreslår att dessa utökas till att omfatta föräldrar som avtjänar långa fängelse- straff för allvarliga brott. Föräldrarna kan i dessa fall inte fullgöra sitt föräldraansvar på ett fullgott sätt. Utredningen konstaterar att i praxis betraktas olika former av missbruk, sociala anpassnings- svårigheter och psykopati som sjukdom vilket innebär att reserve- rade föräldrapenningdagar kan överlåtas mellan föräldrarna. Det är mycket svårt att uppskatta hur många barn som inte faller inom ramen för de undantag utredningens föreslår och som kommer att påverkas negativt av utredningens förslag. Utredningen anser att situationer i övrigt där en förälder saknar förmåga att vårda barnet inte kan lösas inom föräldraförsäkringen utan skall lämpligen hanteras inom som skall bistå familjer i utsatta situa- tioner. Sociala myndigheter har också möjlighet att göra väl avvägda bedömningar med hänsyn till det enskilda barnets bästa. Konsekvenser av utredningens förslag Föräldrar kan i yttersta fall vända sig till allmän domstol för en prövning av vårdnadsfrågan. Domstolar kan också lämna interi- mistiska beslut om vårdnaden. Inom domstolarna finns ett system för att göra bedömningar med hänsyn till barnets bästa. Det förekommer också att föräldrar inte kan eller vill nyttja för- äldrapenningen och i vissa situationer inte heller överlåter de för- äldrapenningdagar som är möjliga att överlåta till den andra för- äldern. I dessa situationer blir konsekvensen att barnet får en kortare vistelse i hemmet i förhållande till andra barn. Det kan inte uteslutas att vissa grupper av föräldrar kommer att uppleva att de har svårare att ta ut sina reserverade dagar än andra föräldrar. Så kan t.ex. vara fallet med småföretagare som kan upp- leva att de inte kan vara frånvarande från den egna verksamheten. I sådana situationer kan konsekvensen av utredningens förslag bli att vissa grupper av barn får mindre tid med sina för- äldrar än andra grupper av barn. Dock blir effekten att barnet i förhållande till nuvarande regler kan vistas i hemmet en månad längre med utredningens förslag eftersom ersättningstiden föreslås bli längre. Om föräldern inte kan eller vill nyttja föräldrapenningen men överlåter de dagar som inte är reserverade blir effekten en månads i hemmet med en förälder än med nuvarande regler. Utgångspunkten för utredningen har dock varit att förslagen väntas medföra positiva effekter för de allra flesta barn i form av en ökad tillgång till båda föräldrarna under barnets första levnadsperiod. 4-årsgräns, barndagar och dubbeldagar Utredningen förslår att föräldrapenning som längst kan tas ut fram till barnet fyller . Vidare föreslår utredningen att det införs en rätt för föräldrar till barn i åldern samt en utökad rätt till ledighet. Utredningens föreslår att föräldrarna får möjlighet att vara lediga med föräldrapenning . Utredningens förslag om en ny tidsram under vilken föräldra- penning som längst kan utges innebär att tiden med föräldra- penning koncentreras till barnets första år. Enligt utredningen är det positivt för barn att båda föräldrarna är hemma med barnet och tidigt etablerar en relation med barnet. Konsekvenser av utredningens förslag finns det ett behov av att ge föräldrar möjlighet att i vissa situationer ta hand om barnet även efter det att föräldra- penningen inte kan nyttjas. Det kan t.ex. handla om att föräldrarna får möjlighet att besöka barnets förskola eller skola. Utredningens förslag om barndagar och barnledighet ger denna möjlighet. Det ger en trygghet och ett skydd för barnet att i vissa situationer få möjlighet till omvårdnad av sina föräldrar. Förslaget om dubbeldagar antas leda till positiva effekter för barn på motsvarande sätt som förslaget om fyraårsgräns. Förslaget innebär att barn får möjlighet till god och tidig anknytning till båda sina föräldrar. Dubbeldagarna kan också användas av föräldrarna var och en för sig vilket gör att föräldrarna har möjlighet att bedöma vad som är bäst för deras barn. Höjd grundnivå, lägstanivådagar och åttondelsnivå Utredningen föreslår en höjd grundnivå i föräldrapenningen samt slopande av lägstanivådagarna och åttondelsnivån i föräldra- penningen. Utredningens förslag skyddar barn som lever i familjer med svag ekonomi. En relativt hög ersättningsnivå inom föräldrapenningen kan bidra till en lägre andel ekonomiskt utsatta barn. Förslagen om slopande av lägstanivådagarna och slopandet av åttondelsnivån på- verkar barnen endast i begränsad utsträckning. Nyttjandet av lägstanivådagarna är lågt i förhållande till nyttjandet av föräldra- penningdagarna på sjukpenningnivå. Dagar som ersätts med lägsta- nivå används dessutom i viss utsträckning som inkomstförstärk- ning då dagarna tas ut under tid då föräldrarna inte arbetar, t.ex. och . Det innebär att inte fullt ut kommer barnen till del.