sou · GTB3112 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta utanförskap utgör den sociala kontext, eller för att tala med (1994), det handlingsrum som formar både enskilda handlingar och kollek- tiva förhandlingar, och på så sätt utgör en möjlighetsstruktur för dessa sociala rörelser. I egenskap av sociala rörelser formulerar de båda ovannämnda aktivistgrupperna en beskrivning av den sociala underordningen, samt en vision om en ny ordning – en vision om social förändring och vilken uppgift man i relation till denna. Mot denna bakgrund har vi, i linje med (1985), beskrivit hur utbildningssystemets position mellan marknaden och det sociala medborgarskapets sfär utgör dels en utgångspunkt för studiet av dess verksamhet och funktion, men också att denna ambivalens medför att arbetsmarknadens differentiering och arbetsdelning bäddas in i termer av etnicitet. ser vi att skolan utgör ett relativt autonomt fält, där sociala rörelsers demo- kratiska strävan kan uttryckas, och formuleras som visioner om hur ett mer jämlikt samhälle kan förverkligas genom utbildning och socialt engagemang i skola. Synliggörande av den typ av socialt aktörskap som kommer till uttryck här ligger nära den radikala pedagogik, som i ett internationellt sammanhang uppmärksammat de sociala rörelsernas roll i det sociala inkluderingsarbetet. Termen socialt aktörsskap refererar här till mobiliseringen mot struktu- Medborgerlig agens för social inkludering rell diskriminering, inte minst mot rasialiseringen av etniska mino- ritetselever och den etniska sorteringen i skolan (Carnoy, 1985). Det är först som man i har börjat uppmärksamma perspektivet på de sociala rörelser som är bildade på etnisk grund (, 2001; , 2003c; Bunar, 2001). I Myndighetssverige dominerar fortfarande oförmågan att tillgodo- göra sig de resurser som återfinns hos föreningar bildade på etnisk grund. Denna utestängande politik kommer bland annat till uttryck i minimal resurstilldelning och en kategoriserande syn på dessa som överlag passiva traditionalister. Vad vi med dessa exempel från skilda föreningar velat illustrera är att såväl gamla som nya föreningar – inom och utanför de skilda riksförbunden – i mångt och mycket arbetar med liknande frågor, med inriktning på exempelvis demokrati, utbildning, sysselsättning och jämställdhet. Detta arbete riskerar dock att få en marginell betydelse, på grund av den dominerande synen på invandrarföre- ningar, och framför allt synen på kvinnor med invandrarbakgrund, där en tillskriven traditionalism och ett eländesperspektiv har en långt framskjuten plats. Den offentliga debatten om invandrar- kvinnor har ju dominerats av olika slags eländes- beskrivningar.11 De har framstått som offer för kulturen eller strukturen, såsom hotade av sin underordnade ställning på arbetsmarknaden, sina föråldrade traditioner och värderingar, sitt kulturella arv och framför allt sina män.12 Från och med 1980-talet har dock ett perspektiv växt fram, som även fokuserar på kvinnor- nas egna resurser och deras opposition mot den underordnande strukturer, och det utgör ett betydande inslag i den svenska forskningen inom fältet (Internationell Migration och Etniska Relationer). På det internationella planet har en systema- tisk kritik av denna eländesforskning, initierad av framför allt svarta feminister i och , lagt en grund för ett nytänkande.13 Att den sociala ordningen är konstituerad av dominansrelationer som både kan överlappa, sammanfalla eller sammanstöta med var- andra, och därför måste studeras i sitt samspel, påpekas av ett fler- tal ledande feministiska forskare, som var för sig förespråkar ett 11För en kritisk analys, se , 1981, 1991, 1999, 2004. 12Under har denna bild kommit till uttryck i debatterna kring så kallade hedersmord, där en ny produktion av generaliserande bilder av invandrade kvinnor som (brotts)offer och invandrade män som förövare. 13Se exempelvis Carby, 1982; , et al. 1982; , 1985; , 1986; Anthias & , 1992; , 1999; Ware, 1992. Medborgerlig agens för social inkludering samlat grepp på hur maktens olika underordningsstrukturer sam- verkar (, 1986, 1990; Anthias & , 1992). och hör till de mest inflytelserika bland de forskare som i enlighet med de ovannämnda kraven teoretiserat sambandet mellan dessa olika maktdimensioner, och detta intersek- perspektiv på sambandet mellan kön, klass, rasism och etni- citet har fått fotfäste även i (de los , et al. I detta sammanhang understryker de los (2004: 118f) betydelsen av att synliggöra underordnade människors mot- stånd och deras försök att artikulera egna berättelser och tolk- ningsramar. Begreppet intersektionalitet används för att beteckna de sociala identiteternas relationer till belägenhetskategorier (Anthias, 2004) som samhällsklass, genus, ras och etnicitet. Detta begrepp är ett analysredskap som synliggör hur olika sociala uppdelningar förenas och producerar underordningspraktiker. Floya Anthias (2004) påpekar i sammanhanget att det är viktigt att inte fokusera skär- ningspunkterna mellan olika underordnande maktdimensioner i alltför hög grad, eftersom risken finns att människors kategori eller grupptillhörighet reifieras, det vill säga förstås som ett permanent och oundvikligt historiskt faktum. I stället bör processer och resul- tat av ömsesidigt korsande erfarenheter hos sociala aktörer synlig- göras. Kum-Kum Bhavnani (2003: 11) förordar i linje med detta att begreppet interconnection används för att beskriva de ovannämnda makt- och underordningsrelationernas ömsesidiga beroenden. Därmed synliggörs också, enligt Bhavnani, de handlande subjekten och deras inbördes relationer. Med en parallell tankegång påpekar (2004: 215) att de sociala identiteterna inte är fasta, oför- änderliga storheter, utan snarare bör förstås som de berättelser varmed människor konstrueras och konstruerar sig själva som handlande personer. Identiteten är alltid situerad i en social kon- text. Därmed understryker Anthias lokaliseringens och positiona- litetens betydelse för det sociala aktörskapet. Men dessa berättelser om lokalisering är också, enligt Anthias (2002: 499) berättelser om disclocation and alterity, som tematiserar och hanterar frågor om tillhörandeskap, utanförskap och politisk mobilisering. Det är just dessa aspekter på sammansatta förutsättningar på socialt aktörskap som vi med denna artikel velat lyfta fram; hur motstånd utvecklats och vilka uttryck det kan få, i kontext av dis- kriminering och socialt exkludering av nya etniska minoriteter i . Medborgerlig agens för social inkludering Att beteckna, kategorisera och utanförställa Det perspektiv på invandrarorganisationer som dominerar i Myn- dighetssverige resulterar i att deras potential som en resurs i det sociala inkluderingsarbetet vanligen inte uppmärksammas. De betraktas vanligen som alltför vända mot hemländerna, mot tradi- tion och kulturbevarande, och bemöts därför med misstänksamhet, som ett hinder för statens integrationssträvan (, 2005; , 2004). Ett liknande uttryck för utestängning i den politiska sfären märks bland annat i den låga legitimitet som invandrarkandidater och invandrarföreningars arbete har bland statliga och kommunala politiker och tjänsteman (, 2005). Den stereotypa hållningen till invandrares politiska aktörs- skap kommer även till uttryck i statliga offentliga texter, som åbe- ropar behov av särskilda kurser i jämställdhet som riktar sig speci- ellt till invandrade män. I myndighetstexter beskrivs invandrarföräldrar såsom i speci- ellt behov av stöd, utbildning och information, inte minst när det gäller hedersrelaterat våld, vilket leder till en kategoriserande utpe- kande av invandrarföräldrar som kollektiv. I ett faktablad från (2004) heter det exempelvis under rubriken parents att Parents from immigrant background may have special needs in this regard, as their children often encounter several cultures. Mångkulturella erfarenheter reduceras till kon- flikter och föräldrar med invandrarbakgrund pekas ut på ett gene- raliserande sätt och omyndigförklaras. Därtill kommer att nyhets- rapporteringen och delar av genusforskningen har bidragit till att föräldrar från , särskilt kurder, kollektivt utpekas. Denna specifika förståelse av sambandet mellan kultur och identi- tet osynliggör motstånd mot både könsförtryck och etniskt för- tryck. Kvinnor framstår som offer för en kultur som är importerat från hemlandet, och frikopplade från de sociala sammanhang de befinner sig i här och . Om ett patriarkaliskt kulturmönster tas för givet och får defini- era skillnaden mellan vi och dem, förvandlas de sistnämnda till de Andra, en negativ referens som lyfts fram för att ge tyngd åt beskrivningen av den egna gruppens positiva kvalitéer. De beläggs då med ett stigma av grundläggande annanhet. De Andras akti- viteter tolkas mer eller mindre genomgående i kulturella termer och deras sociala aktörskap marginaliseras. Av den anledningen är det viktigt att plädera för det allmänmänskliga värdet, och för en Medborgerlig agens för social inkludering humanism som förutsätter det individuella perspektivet. Men lika viktigt är också att distansera sig från sociala kategoriseringar, som om och om igen lyfter fram åtskiljande grupptillhörigheter, natura- liserar skillnader och förstärker socialt utanförskap. Bland människor med invandrarbakgrund gryr besvikelsen över ett uteblivet erkännande av att också de tillhör det svenska samhället. Medvetenhet om sorteringen i skola och på arbetsmark- naden upprör, och leder till att nya strategier för att få fotfäste i samhället utvecklas. Aktörskap bland skilda föreningar bildade på etnisk grund bär på en rad resurser av mera generell karaktär. Här finns ofta lokal förankring och tvärkulturell kompetens samt, till exempel, närhet till utsatta ungdomar även i rumslig mening. Migration och socialt aktörskap för medborgerlig inkludering Vad vi kan se i det svenska multietniska förortslivet är en uppsjö av skilda sociala rörelser som på ett eller annat sätt uttrycker en medveten kamp mot både gamla och nya former av förtryck. De gemensamma erfarenheterna av utanförskap bidrar till ett socialt igenkännande. Detta i sin tur genererar kulturell närhet, stimulerar till utbyte av erfarenheter, bilder av världen, ömsesidigt lånande och gemensamt skapande av gränsöverbryggande kulturella symboler, som förenar och förbereder för sociala gemenskaper och politiska solidrariteter (, 1991, 1997). Invandrares och deras barns kapacitet att mobilisera resurser i termer av socialt och kulturellt kapital, och organisera sig medbor- gerligt, politisk, etniskt eller transetniskt varierar och rum (, 1991). Denna variation är en produkt av den etniska bakgrunden, de integrationspolitiska villkoren i skilda nationella och kontexter, folkrörelsernas engagemang i integrationsfrågor samt graden av institutionell samverkan i det lokala sammanhanget (, 1985; , 1994; , 1994). Med denna variation skiftar även möjligheter och strategier i förhållande till utbildning och inkludering i arbetslivet (Knocke & , 2000). Denna utveckling pekar mot behov av en vidgad förståelse av etniska organisationer och nätverk som aktörer i sam- spel med välfärdsamhällets allt mera differentierade institutionella system (, 2000). Medborgerlig agens för social inkludering Migranternas sociala nätverk bär på resurser, som är rumsligt förankrade i skilda lokala och nationella världar, och i drivkraften som springer ur gränskorsande transnationella transmission belts (Faist, 2000). I det globaliserade informationssamhället har avstån- det i det transnationella sociala rummet krympt, och med hjälp av ny kommunikationsteknologi upprättas förbindelselänkar inom och mellan diasporiska gemenskaper. Etnisk företagsamhet har stärkt informella nätverk, lokalt och transnationellt (, 2003b). Barnens utbildnings- och arbetskarriärer är inbäddade i ett globaliserat migrationsfält där kulturella värderingar och strategier avseende utbildning och arbete förmedlas genom trans- nationella informationsflöden (Moldenhawer, 2001; , 2003a). Formering av kulturellt, socialt och ekonomiskt kapital i globala diasporiska nätverk omsätts i ungdomars utbildnings- och arbets- karriärer – i , i föräldrarnas hemländer eller i något tredje land, beroende på erfarenheter av medborgerliga villkor. Effekten av dessa globaliseringsprocesser, som påverkar relationen mellan dagens postnationella ungdomar och den nationella skolan, upp- märksammar behovet av forskning om nya kulturellt specifika, på en och samma gång lokala och globala strategier för hantering av socialt utanförskap (Faist, 2000). I detta avseende har Schierup och (1987), med teoretisk koppling till fältbe- grepp och brittisk migrationsantropologi, beskrivit hur en lokal etnisk offentlighet, inbäddad i transnationella nätverk, utgör ett totalt socialt fält. På detta sociala fält handskas migranter och etniska minoriteter – med erfarenheter från och sociala kontakter i ett flertal nationella kontexter – med de institutionella villkoren på ett sätt som erbjuder nya perspektiv på sociala och kulturell kapi- talets betydelse för arbete och utbildning. Ovan nämnda illustrationer av de sociala rörelsernas betydelse för social inkludering av etniska minoriteter pekar på vikten av att studera dessa totala sociala fält som en övergripande kontext för handling. Detta transnationella perspektiv på socialt aktörskap kommer nära det begreppsparet translokaliserad positionalitet som formulerats av Floya Anthias (2002). Anthias uppmärksammar de sociala aktörernas transnationella lokalisering, och deras positione- ring i ett komplext socialt rum, som utmärks av skilda gränser och hierarkier. Begreppet lokalisering uppmärksammar vikten av att förstå handlandets förankring i specifika kontexter, och hur denna kontexts föränderliga karaktär påverkar formuleringen av de krav som reses (Anthias, 2002: 502). Medborgerlig agens för social inkludering Begreppet positionalitet förbinder identifikation med levd praktik och de intersubjektiva, organisatoriska och representationella villkoren för praktikens existens (Anthias, 2004: 210). I linje med detta skapas möjligheter att med begrepps- paret translokalitet/positionalitet synliggöra reflexiva former av politisk kamp och vägar till bättre dialog och samarbete mellan grupper som organiseras kring specifika kampformer och inte kring specifika identiteter (a.a., s. 213). Det är just detta vi velat illu- strera med skilda exempel på socialt aktörsskap i det multietniska . Detta kapitel har syftat till att synliggöra en vardagsverklighet där kampen mot skilda sorters underordning i samhället står i fokus. Exemplen från skilda föreningar som tagits upp illustrerar en kamp mot strukturell diskriminering och för medborgerliga rättigheter. Dessa exempel ökar vår förståelse för hur social exkludering kan bemötas med motstånd, genom ett socialt aktörsskap som bygger på kreativitet, dialog och utbyte av erfarenheter. Det leder till att nya förhållningssätt utvecklas till komplexa och dynamiska strate- gier för social inkludering. Exempel som X-resurs och Lilla Univer- sum illustrerar bakgårdens (, 2005) sociala rörelser som möjliga vägvisare för denna utveckling. Nya sociala rörelser är, sammanfattningsvis, en produkt av å ena sidan social och kulturell utsortering, och å andra sidan socialt exkluderade befolkningsgruppers kamp för förankring, tillhörighet, rättvisa och medborgerliga rättigheter. I svenska multietniska sammanhang gryr en artikulerad politisk medvetenhet om det soci- ala utanförskapet. Denna medvetenhet leder till ett ömsesidigt igenkännande och till nya solidariteter, över etniska och andra gränser. De nya sociala rörelserna arbetar aktivt för rätten till en delaktighet i samhället. Det som efterlyses är nya ingångar till den samhälleliga gemenskapen, till utbildning, arbetsmarknad och poli- tiskt deltagande. Här finns uppenbarligen förutsättningarna för framväxten av nya typer av utåtriktade och inkluderande gemen- skaper och en social kraft som ännu inte tillräckligt uppmärksam- mats. Medborgerlig agens för social inkludering , (1996) Negotiating , Identity, Family, and Community: Womens Community Participation, Gen- der , 10 [6]; 768–796. , , (2000) The Tangled Web: Neighbour- hood Governance in a Post-Fordist Era, , Califor- nia. Anthias, Floya (2002) Where do I Belong? Narrating Collective Identity and Translocational Positionality, Ethnicities, 2 [4]; 491–514. Anthias, Floya (2004) Begreppet translokalisering och teorier kring social stratifiering: Frågor om genus, etnicitet och klass, i: , , (red.) Rasismer i : Arbetsmarknadens flexibla förtryck, : Agora. Anthias, Floya & , (1983) Contextualising Feminism: Gender, Ethnic and Class Divisions, , [15]; 62–75. Anthias, Floya & , (1992) Racialised Boundaries: Race, Nation, Gender, Class and the Anti-Racist Struggle, , , (1985) Ethnocentrism and Socialist-Feminist , , [20]; 23–49. , (2001) Culture and Equality, : . Bauböck, (1996) Social and Cultural Integration in a , i: Bauböck, , et al. (red.) of Diversity: Integration and Pluralism in Societies of Immigration, Aldershot: Avebury. , Bo [red.] (2004) Föreningsliv, makt och integration, Ds 2004: 49, Rapport från Integrationspolitiska maktutredningens forskningsprogram. Bigestans, , [red.] (2001) Lyssna: Interkul- turella perspektiv på multietniska skolmiljöer, : Mångkulturellt centrum. Bhavnani, Kum-Kum, Foran, , Priya [red.] Feminist : Reimagining Women, Culture and Develop- ment, : . Broady, (2001) Gymnasieskolan och eliterna, Pedago- giska Magasinet, [2]. Medborgerlig agens för social inkludering Bunar, Nihad (2001) Skolan mitt i förorten: Fyra studier om skola, segregation, integration och multikulturalism, & : Symposion. Bunar, Nihad (2002) De andra(s) skolor(na), i: , , (red.) Det slutna folkhemmet, : . Bunar, Nihad (2003) Komplement eller konkurrent? Fristående gym- nasieskolor i ett integrationsperspektiv, : Integra- tionsverket. Bunar, Nihad & , (2000) Segregationen, commu- nity action och skolan som arena, 1/00, Sociolo- giska institutionen, . Carby, Hazel (1982) ! and the Boundaries of Sisterhood, i: The Empire Strikes , : . Carnoy, (1985) Schooling and Work in the , Castells, (1996) The Reconstruction of Social Meaning in the Space of Flows, i: LeGates, . & Stout, (red.) Reader, : Routledge. Connolly, , (1998) Researching Racism in Education: Politics, Theory and Practice, : . Crowley, (2001) The Political Participation of Ethnic Mino- rities, , 22 [1]; 99–121. , (2005) Reserverad demokrati, : . de los , , (2002) Vardagsdiskrimi- nering och rasism i , : . de los , , , , (2002) Maktens (o)lika förklädnader: Kön, klass och etnicitet i det post- koloniala , : . de los , , (2004) Intersektionalitet, : Liber. , , , J. & Sporton, D. (1997) Ethnic Differences in the Educational Participation of 16–19 Years Olds, i: Karn, V. (red.) Employment Education and Housing amongst Ethnic Minorities in , : HMSO. , (1995) Race, Education and Work: The Statistics of Inequality, Aldershot: Avebury. Elshtain, (1986) The New Feminist , Salmagundi, [70]. Medborgerlig agens för social inkludering Faist, (2000) Transnationalisation in International Migration: Implications for Study of Citizenship and Culture, Ethnic and Racial Studies, 23 [2]; 942–971. Gilroy, (1987) There Aint No in The Union , (1999) Border Youth, Difference, and Post- Modern Education, i: Castells, , et al. (red.) Critical Education in the New Information , Lanham, , : Rowman, Littlefield. , (1986) The Science Question in Feminism, : . , (1990) Feminism, Science, and the Anti-Enligh- tenment Critiques, i: , , J. (red.) Femi- nism/Postmodernism, , : Routledge. , Gloria, , , [red.] (1982) All the Women are , All the Men are , But Some of Us are Brave, : The Feminist . , (1994) of Ethnic Diversity: Immigrant Politics in and , & : . Kaldor, (2003) Det globala civilsamhället, : Daidalos. Kanpol, , (1995) Introduction: Resistance Multiculturalism and the Politics of Difference, i: Kanpol, , (red.) Critical Multiculturalism: Uncommon Voices in a Common Struggle, : . , (2003) Det lokala integrationsarbetets myller & mylla: Om integrationsnämnds stöd till integrationsprojekt, , . Knocke, , (2000) Mångfaldens barn söker sin plats: En studie om arbetsmarknadschanser för ungdo- mar med invandrarbakgrund, : förlag. Lahdenperä, (1997) Invandrarbakgrund eller skolsvårigheter? En textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med invandrarbakgrund, : HLS Förlag. MacAdam, (1994) Culture and Social Movements, i: Larana, , et al. (red.) New Social Movements: From Ide- ology to Identity, : . Medborgerlig agens för social inkludering Melucci, (1989) Nomader i : Sociala rörelser och indi- viduella behov i dagens samhälle, : Daidalos. Modood, , [red.] (1997) Ethnic Minori- ties in : Diversity and Disadvantage, : . Moldenhawer, (2001) En Bedre Fremtid: Skolans betydning for etniske minoriteter, : Hans Reitzels Forlag. Mulinari, (1997) Mångkulturalitet: Begränsning eller möj- lighet?, Aktuellt om kvinnoforskning, [2]; 3–8. Myndigheten för skolutveckling (2004) Kartläggning av svenska som andra språk, Dnr. 2003: 757, : Myndigheten för skolutveckling. (1986) Gender and History, : . , , J. [red.] (1990) Feminism/Postmodernism, & : Routledge. , , (2004). Politisk berg-och-dalbana med sikte på integration: En mål- och resultatutvärdering av Integrationsforum, opublicerat manuskript, Sociologiska insti- tutionen, . & , H.D. (1998) Voluntary and Involun- tary Minorities: A Cultural Ecological Theory of School Per- formance with Some Implications for Education, Anthropo- logy & Education Quarterly, 29 [2]. Parszyk, (1999) En skola för andra: Minoritetselevers upplevelser av arbets- och livsvillkor i , : HSL Förlag. , , (1992) Social Movements as Communicative Praxis: A Case Study of the Plowshares Move- ment, manuskript, , uni- versitet. , (1994) Racist and Antiracist Movements in : Between Universalism and Particularism, paper presenterat vid , , (1997) Neo-Sectarianism and Rainbow Coalitions: Youth and , Aldershot: Ashgate. (2004) Ju 04, . Reichel, (2004) Inclusion in a , paper presenterat vid konferensen Medborgerlig agens för social inkludering ration of Immigrants from in , , and , , . Ressaissi, , et al. (2002) Redovisning av statsbidraget till orga- nisationer som främjar integration enligt SFS 2000:216, INT-33- 02-791, : . , , [red.] (1994) Ethnic Mobilisation in a Multi-Cultural Europe, Aldershot: Avebury. , (2001) Democracy, Education and Citizenship, : HLS Förlag. Schierup, , (1987) be Dancing: Integration and Ethnic Transformation among Yugo- slav Immigrants in , : . Schierup, (2003) Social exkludering och medborgar- skap i och EU, i: , (red.) Den gräns- lösa välfärdsstaten, : Agora. SOU 2000:1, En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse på 2000- talet, slutbetänkande. SOU 2000:39, Välfärd och skola, Delbetänkande av Kommittén Välfärdsbokslut. SOU: 2004:59, Kvinnors organisering, Betänkande av Utredningen statligt stöd för kvinnors organisering. , , et al. (2002) Likvärdighet i en skola för alla: Historisk bakgrund och kritisk granskning, : . Tesfahuney, Mekonnen (1999) Monokulkturell utbildning, Ut- bildning och Demokrati, 8 [3]; 65–84. Thullberg, Per & , Sun-Loon (2003) Valfriheten i skolan ökar segregationen, , . , (1978) From Mobilisation to Revolution, Reading: MA Adison-Weslay. , (2002) Globaliseringens dimensioner: Nationalstat, världssamhälle, demokrati och sociala rörelser, : . Ware, Vron (1992) Beyond the : , Racism and History, : Verso. Wingborg, (1999) Invandrarföreningar och integrationen: Ut- värdering av invandrarföreningarnas verksamhet i , , (1985) Skyddsmurar: Etnicitet och klass in invandrarsammanhang, : Liber. Medborgerlig agens för social inkludering , (1988) The : Immigrant Women and Problem-Centered Ideologies, Migration, [4]; 37–55. , (1991) Lilla : Etnicitet, familj och kvinnliga nätverk i kulturbrytningars tid, : . , (1995) Alterity in Modernity, Acta Sociolo- gica, [38]; 311–322.