sou · GTB31d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Textning av program liksom god hörbarhet i sändningarna ökar exempelvis tillgängligheten också för äldre och personer med annat modersmål än svenska. Uppläst textremsa är till stor hjälp för personer med läs- och skrivsvårigheter. Kommittén kan konstatera att programföretagens arbete för ökad tillgänglighet för funktionshindrade, oavsett hur det mäts, går i rätt riktning. På TV-området har andelen textade program ökat kraftigt och satsningar på fler textade program under bästa sänd- ningstid i SVT har lett till att fler tittare har möjlighet att ta del av det textade utbudet. SVT kommer enligt uppgift att nå målet att texta av de svenskspråkiga sändningarna innan till- ståndsperiodens slut och tjänsten uppläst textremsa kommer enligt företaget att introduceras. På radiosidan arbetar SR kontinuerligt med att förbättra hörbar- heten i sändningarna på olika sätt, bland annat genom ny teknik. Alla programföretagen använder sig av ny teknik för att förbättra tillgängligheten, exempelvis genom att lägga ut material och information om utbudet på sina webbplatser. Tillgänglighet för personer med funktionshinder service-företagen ligger även enligt kommitténs uppfattning bra till i en nordisk jämförelse. En viktig utgångspunkt för företagens arbete måste vara behoven hos de berörda, dvs. personer med funktionshinder. Ett exempel på detta är frågan om särskilda program för och om funktions- hindrade. Å ena sidan finns de som anser att sådana program är bra och behövs, å andra sidan anser andra att det finns en risk att programmen bidrar till att befästa bilden av funktionshindrade som ett särintresse istället för som vanliga medborgare. Kommittén för- utsätter att programföretagen för att kunna prioritera och säker- ställa att rätt åtgärder vidtas har ett mycket nära samarbete med representanter för de berörda grupperna. En annan fråga där kontakt med organisationer som representerar personer med funk- tionshinder kan vara av stor betydelse är spridning av information och kunskap om de tjänster som redan finns. Funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig public service-företagens utbud bör fortsatt vara en prioriterad fråga och ambitionsnivån bör höjas. Målet bör på vara att hela utbudet i möjligaste mån görs tillgängligt för alla medborgare och på kort och medellång sikt att tillgängligheten fortsätter att för- bättras. Med denna målsättning klargjord vill kommittén överlåta åt programföretagen att närmare avgöra hur arbetet ska bedrivas i praktiken. Detsamma gäller det konkreta arbetet med att integrera funktionshindersperspektivet i verksamheten. Kommittén för- utsätter att arbetet redovisas tydligt. 13 Språkliga och etniska minoriteter De demografiska förändringarna i har gått snabbt . finns nästan hela världen representerad i . bodde ca en miljon människor från fler än 200 olika länder i , en dramatisk ökning från knappt 200 1950. utgjorde invandrarna av den svenska befolk- ningen. I finns fem erkända nationella minoriteter och minori- tetsspråk. De nationella minoriteterna är samer (som också räknas som urbefolkning), Sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråken är samiska (alla varieteter), finska, meänkieli, chib (alla varieteter) och jiddisch. Minoritetspolitiken syftar till att ge de nationella minoriteterna skydd och inflytande i frågor som berör dem samt att främja deras kultur och språk så att dessa kan överleva. I direktiven anges att kommittén ska undersöka om dagens krav på programföretagen är lämpliga för att tillgodose kraven på till- gänglighet för språkliga och etniska minoriteter. Kommittén ska särskilt analysera hur företagen redovisar insatserna på området. beslut inför nuvarande sändningstillståndsperiod inne- bar bl.a. att programföretagen fortsatt ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen och att insatserna på området skulle öka. Minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib skulle inta en särställning. Samiskans särställning motiverades av samernas status som urbefolkning och finskans av de historiska banden mellan länderna och antalet finsktalande. Tornedalingarna anses tillhöra ursprungliga inhemska befolkning och romerna har funnits i och har uttalade behov av information. Språkliga och etniska minoriteter jiddischtalande ansågs däremot för få för att språket skulle få inta en särställning, men regeringen föreslog att hänsyn skulle tas till att jiddisch har status som minoritetsspråk. Enligt beslutet ska resurserna för språkliga och etniska minori- teter fortsätta att öka. Särskilt angeläget är att SR ökar tillgänglig- heten för den finska språkgruppen, som liksom meänkieli hade minskat under föregående sändningstillståndsperiod. Samtliga bolag har i uppdrag att beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. Insatserna på området ska öka under till- ståndsperioden jämfört med . Minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib ska inta en särställning. I fråga om verksamhet för språkliga och etniska minoriteter får SVT, SR och UR sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Samt- liga bolag har också i uppdrag att ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör språkliga eller etniska minoritets- grupper (se även kapitel 9). Bolagen ska även tillhandahålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . SR och SVT har något mer specificerade krav än UR. SR:s till- stånd 13§: SR ska tillhandahålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . Det utländska program- utbudet ska spegla olika kulturkretsar. Program om och från de nordiska grannländerna ska sändas i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen. SVT:s tillstånd 11§: SVT ska tillhandahålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . Det utländska programutbudet ska spegla olika kulturkretsar och i större omfatt- ning än innehålla program från olika delar av världen. Program om och från de nordiska grannländerna ska sändas i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen. UR:s tillstånd 12§: UR ska tillhandahålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i och innehålla program från olika delar av världen. Språkliga och etniska minoriteter Följande anslagsvillkor gäller för samtliga bolag: Resurserna till programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter ska öka jämfört med . Överenskommelser mellan SVT, SR och UR rörande insatser för språkliga och etniska minoriteter samt funktionshindrade ska tillställas och och TV. SR arbetar efter en modell där språkliga och etniska minoriteter ingår i det vidare begreppet mångfald. I mångfaldsarbetet inklude- ras även kön, ålder, funktionshinder, sexuell läggning och tros- uppfattning. SR har två personer anställda med ansvar för mångfald inom programproduktionen och personal- området. Företaget menar i sin public service-redovisning för att arbetet med att spegla det mångkulturella samhället genomsyrar all programverksamhet och även syns i enskilda program. Ett antal exempel från både rikskanalerna och de lokala kanalerna nämns. SR bedriver programverksamhet på 18 olika språk1. Enligt SR:s public service-redovisning för kommer minoritetsspråket jiddisch att uppmärksammas , dock inte genom reguljära sändningar för jiddischtalande utan i program riktade till den breda allmänheten. 1 De 18 språken är dels fyra av de fem inhemska minoritetsspråken (finska, meänkieli, samiska och chib), dels de utländska språken albanska, arabiska, assyriska/syriska, persiska, serbiska/kroatiska/bosniska, spanska, turkiska, somaliska, kurdiska, engelska, tyska, ryska, lettiska och estniska. SR hade också en grekisk nyhetssida och polska sändningar på webben. Språkliga och etniska minoriteter SOU 2005:1 SR Sisuradios sändningar i P7, P2 och P4 2001–2003 (timmar) Förändring 2001–2003 (analogt, rikssänd- (analogt, regionala Källa: SR:s public service-redovisning 2003 (bearbetad). Sändningarna på finska och meänkieli hanteras av enheten SR Sisu- radio, som huvudsakligen sänder digitalt. Antalet sändningstimmar har ökat med –2003. Hela ökningen har skett i de digitala sändningarna, de analoga ligger på ungefär samma nivå som . SR påpekar dock att de analoga sändningarna hade ökat (en ökning 1999–2001), vilket innebär att en ökning ändå har skett jämfört med den nivå den förra utredningen och inför sitt beslut hade att utgå ifrån. Vidare menar SR att tillgängligheten har ökat genom att allt material finns att tillgå via SR:s webbplats. Utbudet på meänkieli har enligt SR varit under perio- den –2003. låg utbudet på av det totala finskspråkiga utbudet. Antal sändningstimmar för minoritets- och invandrar- program 2001–2003 Förändring 2001–2003 Källa: SR:s public service-redovisning 2003 (bearbetad). Språkliga och etniska minoriteter SR Sameradion sände totalt , varav riksprogram och regionala program över och . 412 av dessa timmar sändes även i och . Fyra samiska nyhetssändningar produceras och sänds i samarbete med finska YLE och norska NRK, varav två hörs i . Både Sisuradio och Sameradion sände barnprogram , ofta med gestaltande innehåll och barn som medverkande. Utbudet på chib bestod av två program . Dels sändes ett veckomagasin innehållande romska nyheter dels ett mer informellt program med mer direkt publikkontakt. Båda programmen kommer enligt SR att sändas i via kort- och mellanvåg. Utöver utbudet på de erkända minoritetsspråken sände SR på nio utländska språk i och hade en nyhetssida på ett ytterligare språk på Internet. SR bedriver också sändningar riktade mot utlandet på tyska, ryska, lettiska, estniska, engelska och svenska. Nyheter, aktualiteter och samhällsprogram utgör enligt SR:s public service-redovisning av sänd- ningstiden på utländska språk. Fokus ligger på utvecklingen i det svenska samhället, med särskild tyngd på frågor som rör de berörda språkgruppernas vardag och på information från respektive språk- område. Kostnader för minoritets- och invandrarprogram 2001–2003 (mkr) Förändring 2001–2003 -3,3 -0,6 -1,1 -1,5 -5,4 Källa: SR:s public service-redovisning 2003 (bearbetad). Språkliga och etniska minoriteter SR har ökat sändningstiden kraftigt för språkliga och etniska minoriteter, men kostnaderna har minskat. De minskade kostnaderna beror enligt SR på att de digitala sändning- arna begränsats, vilket ger lägre distributionskostnader. SR redogör vidare i sin public service-redovisning för sitt sam- arbete med de nordiska grannländerna, vilket bl.a. sker genom sameradion, inom den finska verksamheten samt i Öresunds- regionen (med ) och (med ). SR har även medarbetare i och och bevakar genom SR . I norr finns Radio Barents, ett samarbete mellan journalister från , , och . Som komplement till stora publikundersökningar använder sig SR av fokusgrupper i sin publikkontakt. har sex sådana undersökningar genomförts med olika grupper med invand- rarbakgrund. Deltagarna i grupperna har haft varierande ålder, bak- grund och utbildningsnivå, men slutsatserna har i stort sett varit samma. De intervjuade har dels önskat att själva få synas i media, både som intervjuare och intervjuade, dels att SR bör arbeta för att skapa förebilder istället för stereotyper för att medierna ska kunna spegla hela . SR har också startat på försök startat en digital kanal med mångkulturell profil, , som beskrivs som en gräns- överskridande jorden runt-resa med populärmusik från världens alla hörn. Kanalen sänder dygnet runt och kan under vissa tider höras också i i samt i P4. SVT redovisar i sin public service-redovisning för utbudet på finska, samiska, meänkieli och chib. SVT har också inkommit med en skrivelse till kommittén där man tar upp exempel på program som sänts i enlighet med ledningens nyårslöfte : SVT lovar att spegla det nya . I minst 50 av årets program läggs tyngdpunkten på att öka förståelsen mellan männi- skor med olika etnisk, kulturell och religiös bakgrund. Detta mål har enligt SVT nåtts genom ämnesurval, medverkande och programformer. SVT har också tillställt kommittén sin policy för etnisk och kulturell mångfald. I denna berörs bl.a. SVT:s roll i utvecklingen av ett mångkulturellt samhälle samt hur frågan ska behandlas i Språkliga och etniska minoriteter programverksamheten och personalpolitiken. I linje med detta har ett mångkulturellt center (MKC) med två anställda inrättats på SVT . MKC ska samarbeta med den verkställande ledningen, programverksamheten och administrationen för att bl.a. påverka rekryteringen av medarbetare och medverkande i programmen i ett mångfaldsperspektiv. MKC ska också bevaka utvecklingen i omvärlden och utbilda de anställda i mångfalds- frågor. Den rikssända programverksamheten i SVT1 och SVT2 per programkategori för etniska minoriteter (2001–2003) Sänd tid i timmar Förändring 2001–2003 Källa: SVT:s public service-redovisning 2003 (bearbetad). Mellan minskade sändningarna från den finska redaktionen i . Produktionsminskningen har skett inom egenproducerade faktaprogram och barnprogram. Totalt har utbudet minskat mellan . Nyhetsutbudet var emellertid oförändrat jämfört med och en finsk temakväll hade sänts . På grund av bättre sändningstider når det finskspråkiga utbudet enligt SVT trots den minskade sändningstiden ut till fler tittare. Sändningarna på samiska ökade jämfört med . Totalt har sändningstiden ökat . har sändningar på införts och sänd- ningarna på meänkieli har ökat. Sammanlagt för alla minoritets- språken har sändningstiden minskat under perio- den –2003. En stor del av utbudet består av nyheter och fakta- program. Språkliga och etniska minoriteter Kostnader för minoritetsspråksredaktioner (löpande priser inom parentes) 23,7 (22,6) 20,6 (20,2) 18,9 (18,9) -4,8 (-3,7) 6,1 (5,8) 6,5 (6,4) 9,2 (9,2) 3,1 (+3,4) 1,1 (1,0) 2,0 (2,0) 1,7 (1,7) 0,6 (+0,7) 30,8 (29,3) 29,2 (28,6) 29,8 (29,8) -1,0 (+0,5) Källa: SVT:s public service-redovisning 2003 (bearbetad). SVT redovisar resurserna för språkliga och etniska minoriteter på två sätt. Räknat i fasta priser har resurserna minskat med –2003, men om man räknar i löpande priser har resurserna istället ökat med . SVT:s barn- och ungdomsprogram har arbetat med att spegla barns vardag i olika sammanhang, både interna- tionellt och i olika delar av . Detta har skett genom turnéer runt i landet, genom inköpta program från olika delar av världen och genom dramaproduktioner om barn med olika bakgrund. Etnisk och kulturell mångfald har också synts i programverksam- heten genom ämnesvalen och genom att medverkande och personal i stor utsträckning haft annan bakgrund än etniskt svensk. I flera program var andelen medverkande med invandrarbakgrund mellan . Även SVT använder sig av fokusgrupper i sitt arbete med att utveckla programubudet. En sådan undersökning2 behandlar TV-vanorna hos personer från de största utomnordiska språkgrupperna i . Enligt undersökningen önskar de intervjuade ett mer mångkulturellt utbud som ger en mer nyanse- rad bild av invandrare, mer information om det svenska samhället samt längre nyhetssändningar som inte är lika västvärlds- dominerade. SVT förknippas med nyheter och fakta, vilket är upp- skattat, men önskemål finns också om bl.a. mer underhållnings- program. Hälften av de tillfrågade tycker att SVT gör många eller ganska många program som är bra och tycker att SVT1 och SVT2 skiljer sig mycket eller ganska mycket från övriga svenska kanaler. 2 Ett mångkulturellt SVT? Språkliga och etniska minoriteter UR:s policy för området nationella minoritetsspråk är att utbudet ska produceras av, för och med snarare än om den enskilda grup- pen. UR ska även producera program för andra språkliga och etniska minoriteter inom olika ämnen, exempelvis samhällsprogram på lätt svenska. Vidare anser UR att eftersom deras program finns tillgängliga på AV-Mediecentraler och bibliotek kan man prioritera olika grupper mer vissa år istället för att göra mindre för alla grup- per . Sändningar av minoritetsprogram 2001–2003 (timmar) Källa: UR:s public service-redovisning 2003 (bearbetad). Totalt sändes TV och radio för språkliga och etniska minoriteter . TV har ökat kraftigt på radions bekostnad, vilket avspeglar en generell prioritering hos UR efter- som företaget menar att TV har större användning och genom- slagskraft. De stora variationerna i antal sändningstimmar beror på att UR ändrade sin definition av minoritetsprogram. Så kallade mångkulturella program, som inte riktades speciellt till någon av minoritetsgrupperna, flyttades till det ordinarie utbudet, vilket påverkar statistiken. I TV sände UR finska och chib, framför allt riktat till barn och unga. av sändnings- volymen utgjordes av svenska som andraspråk. UR textar även program på bl.a. arabiska, och sänder program på originalspråk som stöd för modersmålsundervisning. I radio sändes på meänkieli riktat till vuxna lyssnare samt en mindre del chib. Vad gäller barn och unga har UR enligt sin public service-redovis- ning för prioriterat de som talar finska och chib. En serie har även producerats på meänkieli. Språkliga och etniska minoriteter Kostnader för minoritetsprogram 2001–2003 (mkr) Övriga språkliga och etniska minoriteter Källa: UR:s public service-redovisning 2003 (bearbetad). I en skrivelse till kommittén påpekar UR att bolaget i enlighet med kraven i sändningstillståndet har ökat resurserna för språkliga och etniska minoriteter från till . Den kraftiga ökningen beror enligt UR på fokuseringen på TV och följ- aktligen på att TV är dyrare än radio att producera. Ett antal europeiska länder ställer krav på sina public service-före- tag att beakta språkliga och etniska minoriteters behov3. Till dessa hör , , , , , , , och . Det danska public service-bolaget har inga krav på sig angå- ende sändningar på minoritetsspråk eller riktade sändningar till minoritetsgrupper. DR har aldrig haft några sådana program i TV eller FM-radio, men tillhandahåller nyheter på olika språk på webben och via telefon. har nyheter på olika språk också sänts på mellanvågsradio. I lagen som reglerar finska public service-företaget finns två paragrafer som kan tillämpas på minoritetsområdet, nämligen att YLE ska stödja en fungerande demokrati genom att tillhandahålla ett mångsidigt utbud av fakta, åsikter och diskussioner i samhälls- frågor, även för minoriteter och specialgrupper [kommitténs kursivering] [...] tillhandahålla tjänster på samiska, och teckenspråk och i tillämpliga delar även för andra språkgrupper i landet. 3 Betzel 2003. Språkliga och etniska minoriteter Det framgår dock inte av bolagets redovisningar hur arbetet på de olika områdena bedrivs. I stadgarna för norska public service-företaget anges att bolagets programutbud ska ha ett innehåll som appellerar till breda lager av befolkningen och som tillvaratar intressena hos minoriteter och särskilda grupper samlat ha en bred samhällsmässig täckning och således avspegla den mångfald av kultur, livssyn och livsvillkor som finns i de olika delarna av landet innehålla dagliga sändningar för den samiska befolkningen innehålla program för nationella och språkliga minoriteter innehålla program som avspeglar mångfalden i norskt kulturliv. Vidare gäller att NRK i sin kärnverksamhet ska lägga särskild vikt på sin roll som utvecklare och förmedlare av norsk och samisk konst och kultur. Bolaget redogör utförligt för den samiska verk- samheten i sin redovisning. 13.6De berördas egna åsikter Kommittén anordnade en hearing med repre- sentanter för de nationella minoriteternas organisationer samt Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS) som är en paraplyorganisation för ett antal invandrarorganisationer (bl.a. romerna).4 Även diskrimineringsombudsmannen (DO) var inbjuden men hade inte möjlighet att delta. De deltagande organisationerna (, Sverigefinländarnas delegation, och ) fram- förde bl.a. uppskattning för det nordiska samarbetet och de tydliga skrivningarna i de gällande villkoren. SIOS påpekade att program riktade till särskilda grupper kan verka exkluderande snarare än inkluderande, och önskade en närmare koppling mellan integra- tionspolitiken och medie/kulturpolitiken. Representanter för Sverigefinländarna och Tornedalingarna framförde uppskattning för SR:s arbete men uttryckte missnöje med SVT:s nedskärningar inom de olika språkområdena. 4 Deltagarlista finns i bilaga 4. Språkliga och etniska minoriteter bl.a. problem med att många sändningar på samiska bara sänds i norra delen av landet. är ett alltmer mångkulturellt samhälle. Public service-före- tagen har i uppdrag att nå hela befolkningen, och för att kunna göra det krävs att programutbudet i rimlig omfattning görs tillgängligt för olika minoritetsgrupper. Inga andra rikstäckande medier riktar sig särskilt till dessa grupper, vilket ger public service ett särskilt ansvar. I sammanhanget bör en åtskillnad göras mellan två olika kate- gorier av minoritetsgrupper som har olika behov och förutsätt- ningar. Den första gruppen är de inhemska nationella minoriteterna vars språk har erkänts som minoritetsspråk och som omnämns särskilt i sändningstillstånden. Dessa grupper har oftast inte problem att ta till sig det ordinarie programutbudet, utan snarare behov av att genom radio och TV bibehålla och utveckla och även sprida information om den egna kulturen. Den andra kategorin är de invandrade minoriteter som lever i och som kan ha större problem med att ta till sig program- företagens utbud på svenska. Dessa grupper kan behöva informa- tion om vad som händer i och omvärlden på sitt eget språk för att känna sig delaktiga i det svenska samhället. En viktig service som också ökar tillgängligheten för andra grupper kan vara att erbjuda program och information på lätt svenska. Gemensamt för båda grupperna är deras självklara rätt att inkluderas och synas som delar i den breda allmänheten. Repre- sentanter för båda grupperna understryker vikten av att de kan delta och synliggöras i medier på samma villkor som övriga med- borgare istället för som ett särintresse. Särskilt viktigt för båda grupperna är att det också finns program riktade till barn och unga, för att ge dem möjligheter att föra språkliga och kulturella traditio- ner vidare. När det gäller de nationella minoriteterna har emellertid åtagit sig ett särskilt ansvar genom att underteckna internationella konventioner, som bl.a. anger att deras språk och kultur ska främjas för att överleva. Samerna har också status som ursprungsbefolkning i . Här har public service-företagen en särskilt viktig roll att spela, inte minst för spridning av kunskap om våra inhemska mino- Språkliga och etniska minoriteter riteter hos den breda allmänheten För dessa språkgrupper är också program för barn och unga av särskild vikt. I den proposition som föregick nuvarande public service-upp- drag anför regeringen att programföretagen bör ta hänsyn till det faktum att även jiddisch har status som minoritetsspråk i . Kommittén delar den uppfattningen. Kommittén kan konstatera att programföretagen i huvudsak arbetar i enlighet med sändningstillståndens krav. Samtliga företag sänder program på de nationella minoritetsspråken, och SR sänder också på andra språk. Program produceras också om, för och av de berörda grupperna, ibland med särskilda mål- grupper. De inhemska minoritetsspråken samiska, finska och meänkieli intar en särskild ställning, både vad gäller sändnings- timmar och resurser. chib har precis börjat få sin plats i företagens programverksamhet. Jämförelsen försvåras dock av att antalet sändningstimmar på övriga minoritetsspråk inte särredo- visas, vilket också har påpekats av . Insatserna ökar på flera områden. Samtliga bolag har antagit policydokument på området, som bl.a. föreskriver att de ska spegla det mångkulturella . Arbete pågår med att integrera mång- faldsaspekten i hela verksamheten, bl.a. genom inrättande av sär- skilda tjänster för detta.