sou · GTB3119 · 2006-01-01 00:00:00 — Förslag: Den fortsatta utvecklingen av e-förvaltningen innebär framtagande av allt mer avancerade e-tjänster som bygger på sam- verkan och samarbete mellan flera myndigheter. Likaså är det rim- ligt att flera bakomliggande grundfaktorer både vad gäller informa- tion, teknik och tjänster görs gemensamma för hela statsförvalt- ningen eller för flera myndigheter. Det finns därför flera skäl för regeringen att tydliggöra styrningen av myndigheterna gällande en sammanhållen e-förvaltning. Delegationen föreslår att en konkreti- sering och tidssättning av mål sker i policydokument såsom chefs- policys samt i regleringsbrev och i myndighetsdialoger. Kraftfulla styrningssignaler kan fungera som ett aktivt stöd till myndigheter- nas ledningar. Det är Delegationens mening att mycket av det arbete som har utförts för att lösa rättsfrågor när statliga myndigheter inför e- tjänster kan tas tillvara också inom den kommunala sektorn. På detta sätt underlättas en samordning inom offentlig förvaltning som hjulet inte behöver uppfinnas på nytt när samma rättsfrågor aktualiseras på olika myndighetsområden. Ledarskap, styrning och samverkan har i underlagsrapporten - juridiska lösningar för kom- muner och landsting gått igenom en rad områden där det är möjligt att använda de lösningar som tagits fram för statliga myndigheter även i kommuner och landsting. Förslag: Delegationen förordar därför att kommuner och landsting i tillämpliga delar ska ta tillvara det arbete för juridiska lösningar som genomförts inom ramen för ning (e-nämnden) och det s.k. . Inom ramen för säkerhetsfrågorna arbetar flera EU-länder på att skapa en enhetlig legitimation som garanterar identifikation och säker överförbarhet. Det anses viktigt att skapa ett enhetligt system, åtminstone på nationell nivå men helst inom hela EU. Den offentliga sektorn har tre miljoner unika besökare under en två månaders period på sina webbsidor. Många av dem utför de tjänster över nätet som den offentliga sektorn erbjuder. För att offentliga aktörer skall kunna erbjuda e-tjänster så behövs i många fall lösningar för elektronisk identifiering och underskrift. Det underlättar naturligtvis för individen om han/hon enbart behöver använda sig av en typ av e-legitimation, vare sig man som kund i ett företag använder privata e-tjänster eller som medborgare brukar offentliga e-tjänster. Sådana lösningar tillhandahålls av marknaden. Nio stora offentliga aktörer: AMS, , Försäkrings- kassan, , , , , Region och har tecknat avtal med (avse- ende BankID), Nordea och Sonera för om användning av e-ID för sina e-tjänster. Delegationen behandlade frågan om e-identifierng mer utförligt i sin lägesrapport för säkra e-tjänster. Ledarskap, styrning och samverkan Förslag: Delegationen är av den uppfattningen att e-ID skall användas inom hela den offentliga sektorn. Delegationen föreslår därför att regeringen medverkar till ett avtal där användning av e- ID finansieras för hela den offentliga sektorn . Bedömning: Genom Statskontorets ramavtal har tagit de första stegen på vägen mot e-legitimationer som öppnar för ett omfattande och brett utbud av e-tjänster, från både offentliga och privata aktörer. För att säkra utvecklingen och användandet av e-tjänster krävs en fortsatt utveckling av e-identifieringen när nuvarande avtal löper ut. Detta arbete bör starta . Övergången till e-samhället och genomförandet av 24-timmars- myndigheten sker inte av sig själv. Betydande informationsinsatser och bättre marknadsföring av befintliga e-tjänster är synnerligen viktigt. Det gäller såväl till aktörer som tillhandahåller e--tjänster som till användare av e-tjänster. Kunskapen om de e-tjänster som faktiskt förekommer är alldeles för låg. Det kan exempelvis bero på att tjänstens systemtekniska utformning och gränssnitt är alltför svåranvänt eller tjänsten är svår att hitta på webbsidan. Men i många fall beror den dåliga använd- ning på att medborgarna helt enkelt inte är informerade om att e- tjänsten finns och hur den kan nyttjas. Vid senaste deklarations- tillfället presenterade en form av morot till dem som utnyttjade de elektroniska tjänsterna – återbetalning av den över- skjutande skatten skulle ske snabbare än för de deklaranter som använde den pappersburna blanketten. Antalet individer som e- deklarerade mer än fördubblades jämfört med föregående år. Behovet av att informera om, marknadsföra och stimulera användandet e-tjänster är något som också uppmärksammats inter- nationellt. Som exempel kan nämnas att i har Den Digi- tale Taskforce en informationskampanj under mottot Det offent- lige – brug os på nettet. 24-timmarsdelegationen medverkade i de inledande förberedel- serna av en eventuellt kommande insats som benämns e- medbor- garens år. Initiativ till den togs av Utbildningsradion, , och Rörelsefolkhögskolornas Ledarskap, styrning och samverkan I en skrivelse till regeringen daterad 2005-07- 03 föreslår de gemensamt att regeringen bidrar till en bred folk- bildnings satsning för att målet om ett e- för alla ska kunna uppfyllas. 24-timmarsdelegationen deltar tillsammans med ett stort antal andra intressenter i den nationella för ett säkrare Internet. Kampanjen syftar till att medvetandegöra perso- ner och företag om säkerhetsåtgärder som kan vidtas för att hindra obehörigt intrång. Informationsinsatser har ägt rum på närmare hundrafemtio platser i landet. Som underlag till detta avsnitt har bland annat delegationens rapport – Erfarenhetsbank för e-förvaltningen använts. Förslag: Delegationen föreslår att VERVA får i uppdrag att genomföra förslaget till Erfarenhetsbank som tagits fram i en prototyp på uppdrag av Delegationen och . Erfaren- hetsbanken innehåller goda exempel på externa e-tjänster för med- borgare och företag samt förvaltningsinterna tjänster. Dessa goda exempel bör spridas nationellt men även internationellt. Delegationen föreslår att staten och kommunerna satsar på en sär- skild informations- och marknadsföringskampanj rörande e-tjäns- ter riktad framför allt till allmänheten. Erfarenhetsbanken kan fungera som grund i en sådan kampanj. Delegationerna stödjer också idéerna bakom den folkbildnings- kampanj som UR, och Folkbildningen tagit initiativ till. Denna typ av kunskapsutveckling inom breda befolkningsgrupper är ett effektivt sätt att minska de digitala klyf- torna. Delegationen anser att IT-säkerheten för personer och företag är avgörande för om användningen av offentliga e-tjänster ska få det önskande genomslaget. Delegationen ser därför positivt på en för- längning av och att kampanjen bör stödjas av statliga aktörer även fortsättningsvis. Ledarskap, styrning och samverkan Otvivelaktigt kan informationshanteringen och en påtagligt ökad användning av samhällets gemensamma informationsresurser – i form av exempelvis e-tjänster - ha en betydelsefull inverkan på samhällsorganisationens utformning. Med modern teknik går det lika bra att kontakta en tjänsteman som finns som en tjänsteman på lokalorten. En stor användning av e-tjänster kan leda till minskat behov av fysiska kontor. Men det ligger inte inom Delegationens uppdrag att belysa effekter på ansvarsfördelning och struktur av en aktiv digital informationsanvändning. Det ligger inom uppdrag att undersöka den nuvarande samhällsorganisationens förutsättningar att klara de offentliga väl- färdsåtagandena. En central fråga i den framtida utvecklingen av välfärdssystemen är möjliggörandet av en djupgående samverkan mellan olika intres- senter. En sådan samverkan kan innefatta såväl offentliga aktörer som privata. Offentligt-privat–partnerskap (OPP) är en samverkansform som diskuteras i anslutning till utveckling av e-tjänster. Delegationen har därför gjort en särskild studie som presenteras i rapporten privat-partnerskap runt offentliga tjänster. Trots flera utsagor om svårigheterna med partnerskap inom IT-sektorn finns det ett antal svenska och utländska exempel på OPP kring utveck- ling av e-tjänster. Det rör sig om samarbeten i en relativt bred me- ning med det gemensamma syftet från såväl den offentliga aktören som den privata att uppnå en situation där båda aktörerna vinner på samarbete. Eftersom formen visat sig framgångsrik i andra länder, exempelvis i eller eGovernment plattformen i Nordrhein , , som ett sätt att sti- mulera utvecklingen av den offentliga sektorn är det viktigt att undersöka orsakerna till varför det finns få OPP när det gäller e- tjänsteutvecklingen IT-sektorn i . Som underlag har bland annat delegationens rapport om Offent- ligt-privat-partnerskap runt offentliga tjänster. Ledarskap, styrning och samverkan Förslag: Delegationen har inte haft möjlighet att på ett djupare sätt konkretisera analyserna rörande användning av OPP vid utveckling av e-förvaltningen. De internationella erfarenheterna är dock mycket intressanta. Delegationen föreslår att VERVA och ESV bör därför fördjupa denna analys – t ex rörande demokratiska, juridiska och ekonomiska aspekter , samt lämna förslag på ramar till en modell som är tillämpbar i . Det utveckling inom det informations- teknologiska området har gjort det möjligt att tillhandahålla olika typer av tjänster i helt andra former . Det mest påtagliga exemplet för gemene man är förmodligen användningen av Inter- netbanken, vilket inte enbart ändrat allmänhetens kontakter med bankerna utan även förändrat nyttjandet av Postens service. För att underlätta för medborgaren finns det en poäng i att myndigheterna kan erbjuda sin service genom flera kanaler. Olika former av kanaler kan vara webben (t ex mail, chat), telefon (röst, SMS, knappval), fax, digital-TV, fysiskt möte, brev mm. Men olika kanaler kan vara mer eller mindre lämpliga för olika tjänster och för olika målgrupper. handlar valet av kanal om hur väl- strukturerad information är som själva tjänsten bygger på. Vid stor variationsrikedom och med många individuella bedömningar är samtalet – via telefon eller fysiskt möte – den naturliga kanalen. Det är av vikt att välja kanal(-er) utifrån kunskap om kunden, om tjänsten och om serviceprocessen. Skillnaden i kostnader för ett personligt möte respektive en självservicetjänst är mycket stora. Det finns därför starka ekono- miska incitament att successivt överföra tjänster till kanaler med allt större grad av självservice. En kanalstrategi bör behandla om och i så fall hur en förändring ska ske och i vilket tidsperspektiv. Ledarskap, styrning och samverkan Bedömning: Delegationen bedömer det vara av stor vikt att för- valtningar som utvecklar e-tjänster, formulerar genomtänkta stra- tegier för vilka kanaler som är lämpliga att ge servicen via. Utgångspunkten måste vara en analys av kundens behov och förut- sättningar, om tjänstens innehåll och om serviceprocessen. För kundgrupper som i vissa livssituationer får service från flera för- valtningar bör dessa, så långt möjligt, samordna sina val av kanaler. Strategierna måste också gynna kostnadseffektiva lösningar och vara öppna för den framtida tekniska utvecklingen. För att e-förvaltningen ska göra största möjliga nytta fordras att isolerade informations- och tekniköar undviks i största möjliga utsträckning. De tekniska lösningar och systemtillämpningar som används inom den offentliga förvaltningen måste vara interoperabla för att utvecklingen mot en sammanhållen e-förvaltning inte skall försvåras. Vi vill dock framhålla vikten av att standardiserings- arbetet även inriktas på icke-tekniska termer och begrepp som är gemensamma för hela offentliga förvaltningen eller åtminstone inom olika samhällssektorer. VERVA har bl a till uppgift att främja användningen av enhetliga kvalitetskrav riktlinjer för användning av informationsteknik samt att meddela föreskrifter i fråga om stan- darder eller liknande krav som skall vara gemensamma för elektro- niskt informationsutbyte för myndigheter under regeringen. Enligt IT-proposition 2004/05:175 avser regeringen att tillsätta en utred- ning om möjligheterna till ökad samverkan i utvecklingen av en gemensam infrastruktur inom den offentliga sektorn. Detta arbete skall innefatta hur de olika delarna skall kunna kommunicera med varandra, hur det horisontella samarbetet skall utvecklas på alla nivåer och hur den offentliga sektorn skall utveckla gemensamma plattformar i förhållande till medborgarna. En intressant jämförelse kan göras med exempelvis där Vita Huset utarbetat en Federal Business Architecture som ett led i sin satsning på e- government. Ledarskap, styrning och samverkan Förslag: Delegationen vill understryka vikten av standardisering i det decentraliserade system som svenska förvaltningen utgör. Det handlar om samsyn på flera nivåer, t ex. gemensamma kriterier för att bedöma nyttan med e-tjänster för medborgare och förvalt- ningar, begrepps- och datastandarder, processtandarder, tekniska standarder mm. Vi anser också det är av avgörande betydelse att standardise- ringsarbetet så långt möjligt inte enbart omfattar statlig förvaltning utan även kommuner och landsting samt det privata näringslivet. Det är därför av stor vikt att också företag, kommuner och lands- ting finns representerade i det standardiserings- och samordnings- arbete som avses ske i VERVA och den i IT-propositionen före- slagna utredningen. Den offentliga förvaltningens tjänster kan utföras och tillhanda- hållas mer effektivt och till lägre kostnad genom elektroniska, interaktiva tjänster. Det finns även ett stort antal andra motiv för att utveckla och införa e-tjänster. Det kan handla om demokrati, ekonomi, serviceutveckling, organisatorisk förändring, verksam- hetsförnyelse etc. Andra intressanta aspekter på e-tjänster berör exempelvis juridik, teknik, ledarskap och kompetens. Forskningen om e-tjänster kan sålunda belysa dessa ur ett stort antal synvinklar. har ett tillväxtområde E-tjänster inom offentlig verksamhet som omfattar offentlig förvaltning (myndigheter, kommuner, länsstyrelser, landsting) och de företag som levererar IT och kunskapsbaserade tjänster till offentlig förvaltning. Till- växtfokus ligger på ökad kostnadseffektivitet i förvaltningen genom interaktiva elektroniska tjänster samt den efterfrågan på utveckling av nya IT-baserade tjänster och produkter som skapas. Ledarskap, styrning och samverkan Bedömning: Offentliga e-tjänster är ett relativt nytt forskningsfält. Webbaserade lösningar har enbart funnits under ett drygt decen- nium och moderna telefonilösningar – t ex SMS – är ännu yngre. Även forskningen är därför relativt ung. Delegationen anser att ytterligare forskning krävs bland annat: kring effektivitet – nytta, process- och datastandarder, som belyser medborgarnas användning av e-tjänster för att syn- liggöra hur politiska resurser och politiskt intresse förändras i IT-samhället och med e-tjänster, kommunernas roller förändras och föreställningen om service- kommunen betonar en kund–leverantörsrelation mellan med- borgare och förtroendevalda. Kan dessa roller förändras i så fall hur och varför med hjälp av e-tjänster, digitala klyftor bör diskuteras och problematiseras innan offentlig statistik efterfrågas, så att man vet vilka aspekter som bör belysas och vilka variabler som kan betraktas som beroende, medborgarnas tidsinsatser och andra resurser bör kartläggas och analyseras primärt för att kunna värdera nyttan med e- tjänster, det kan vara så att kostnader annars bara flyttas från offentlig förvaltning till hushållen. Insatsen och fördelningen av sådant obetalt arbete bör också kunna användas som en möjlig förståelsefaktor för frågorna ovan. Utvecklingen av e-samhället har skett utifrån ett decentraliserat förhållningssätt. Utvecklingsinitiativen har i de flesta fall skett lokalt. Några centrala stimulansinsatser har inte förekommit i någon betydande utsträckning när det gäller tjänsteutveckling. Utvecklingen har nått en viss mognad som i sig framkallar nya krav på bland annat central samordning och standarder. En effektiv utveckling av e-tjänster regional och lokal nivå kan motivera cen- trala insatser. Övergången till en sammanhållen förvaltning och införande av e- tjänster är en genomgripande samhällsförändring för såväl verk- samheter som individer och företag. En förutsättning för ledningen inom den offentliga sektorn att svara för denna förändring är att statsmakterna och olika nivåer inom den offentliga sektorn anger mål för utvecklingen och som följs upp. Det bör uppmärksammas att e-samhället har kommit till en ny fas där det är av avgörande betydelse att överväga olika insatser för att stödja en fortsatt utveckling. Den mjuka infrastrukturen bör- jar ta form med grundfunktioner såsom e-legitimation och infra- tjänster. Därutöver har vissa grundförutsättningar för en samman- hållen e-förvaltning utvecklats. Regeringen har för särskilda områden stimulerat utvecklingen genom särskilda stöd. Det riktade stödet till IT inom skolan är ett exempel liksom skatteförmånen för hemdatorer och stödet till investeringen i bredband. Kommuner och Landsting har i skriften E- förvaltning och samverkan och i PM inför IT-propositionen föreslagit reger- ingen att kommunerna skall få stöd för särskilda e- utvecklings- planer som bör omfatta beskrivningar och förutsättningar kring e- förvaltning och samverkan. Avsikten med dessa planer är att de skall vara stöd för lokal planering, regional samverkan och centrala målsättningar. Till stödet föreslås en statligt finansierad central funktion som ger råd och stöd till kommunerna för framtagande av planeringsdokumenten. Förslag: Delegationen föreslår att regeringen bidrar med statlig finansiering till kommuner för utarbetande av e-utvecklingsplaner samt för en central funktion som ger råd och stöd till kommunerna för framtagande av e-utvecklingsplaner. Delegationen har tagit fram en verktygslåda som samlar praktiska metoder och modeller som stöd i ett förändringsarbete där utveck- lingen av e-tjänster ingår. . I verktygslådan fås konkreta tips om man t.ex. vill göra en helhetsöversyn av verksamheten, utveckla ett specifikt område inom verksamheten eller om man vill utveckla och effektivi- sera tjänster tillsammans med samverkanspartners. Verktygslådan kan vara till användning för myndigheten i följande situationer: utveckling och införande av en e-plan utförande och införande av en e-tjänst tjänsteutveckling i samarbete med andra verksamheter; kommuner, landsting och myndigheter utveckling av verksamheten interna processer utveckling av tjänster baserade på elektroniskt stöd Underlag till detta avsnitt är delegationens rapport . Förslag: Delegationen förslår att Verktygslådan övertas och vida- reutvecklas av VERVA. Delegation för utveckling av offentliga Beslut vid regeringssammanträde . Informationstekniken (IT) är ett kraftfullt redskap för att förbättra och effektivisera offentlig verksamhet, öka tillgängligheten till vik- tig samhällsservice, underlätta medborgarnas insyn och delaktighet i beslutsprocesser samt stimulera näringslivets konkurrenskraft. Genom informationstekniken kan därmed en hållbar ekonomisk tillväxt, en hög välfärd för alla medborgare i hela landet samt en vital demokrati främjas. En delegation tillsätts därför med uppdrag att stimulera utveck- lingen och användningen av elektroniska tjänster i offentlig sektor (offentliga e-tjänster). Delegationen skall inrikta sig särskilt på elektroniska tjänster som kan skapa stor nytta för medborgare och företag samt effektivisera offentligsektor. Delegationen skall bl.a. pröva nya vägar att öka samverkan mellan stat, kommun och landsting samt mellan offentlig sektor och övriga aktörer. Delegationen skall arbeta åtgärdsinriktat samt fortlöpande redo- visa resultatet av sitt arbete till regeringen. I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) gjorde reger- ingen bedömningen att det finns stora möjligheter till service- förbättringar genom elektroniska samhällstjänster till stor nytta för medborgare och företag, och därmed för tillväxt och demokrati. Ett problem är emellertid att de utvecklingsinsatser som krävs inte alltid leder till omedelbara myndighetsinterna effektivitetsvinster som kan finansiera investeringarna av de nya elektroniska tjäns- terna. uppstår i stället hos företag och medborgare och kommer därför inte myndigheterna till godo. Regeringen gjorde därför bedöm- ningen att det finns skäl att utreda behovet av och formerna för särskilda insatser för att stimulera utvecklingen av elektroniska samhällstjänster och att en delegation bör tillsättas för detta arbete. Regeringen angav även att det finns behov av fastare samverkans- former med kommuner och landsting när det gäller utveckling av elektroniska tjänster. Regeringen menade också att det finns ett behov av en ökad stimulans bl.a. på området för mobiltjänster. Verket för innovationssystem har på uppdrag av regeringen redovisat ett förslag till en plan för genomförandet av ett utveck- lingsprogram för IT/telekomsektorn (N2002/10876/ITFOU). Ett centralt förslag är att påskynda en användardriven utveckling av nya applikationer/tjänster med stort förädlingsvärde inom IT/telekom, bl.a. föreslås att en delegation bildas för att initiera utvecklings- projekt för offentliga e-tjänster. Verket har vidare på uppdrag av regeringen redovisat en nationell strategi för FoU inom området tillämpad informationsteknik (2002/12353/ITFOU). föreslår i rapporten - ett nytt skede i IT-politiken (SOU 2002:51) att en kommission tillsätts i syfte att främja utvecklingen av elektroniska tjänster som skapar stor medborgarnytta. skall som första land bli ett informationssamhälle för alla. Det är det IT-politiska mål som fastslogs av (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). IT-politikens inriktning är att främja tillväxt, sysselsättning,regional utveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhet och mångfald, effektiv förvaltning samt ett hållbart samhälle. De prioriterade uppgifterna för staten är att öka tilliten till IT, kompetensen att använda IT och tillgängligheten till informations– samhällets tjänster. Inom dessa prioriterade områden pågår ett utvecklingsarbete som redovisades senast i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1). När det gäller tillgängligheten fortskrider utbyggnaden av såväl fast som mobil kommunikationsinfrastruktur. Regeringen har dock pekat på att utbyggnaden påverkas av marknadsläget. Beslut om vissa justeringar har därför tagits avseende bl.a. medel för bredbandsutbyggnad i gles- och landsbygd. Regeringens prio- riteringar för att öka tilliten avser särskilt satsningar på informa- tionssäkerhetsområdet, ett säkrare Internet samt elektroniska sig- naturer och annan säkerhetsteknik. På kompetensområdet har bl.a. medel betalats ut för att finansiera uppbyggnaden av ett kompe- tenscentrum för Internetteknik. Regeringen lämnade ett förslag till om en ny lag om elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110). Lag- förslaget omfattar elektroniska kommunikationsnät och elektro- niska kommunikationstjänster, dvs. överföringstjänster, men inte innehållet i tjänsterna. Propositionen redovisar också regeringens syn på myndighetsorganisationen och uppgifterna på området. Regeringen tillsatte ett forum för IT och miljö. Målet för forumets arbete är att kartlägga hur IT-tillämpningar kan utnyttjas för att minska miljöpåverkan och främja en hållbar utveckling. Regeringen tillkallade en för att främja en bred användning av informationsteknik i . IT- kommissionens arbete har i första hand legat på en övergripande strategisk och visionsskapande nivå. Uppdraget löpte ut . I slutrapporten tjänster - hur då? (SOU 2003:55) presenterar kommissionen förslag till en nyttoinriktad IT-politik. Regeringen har fattat beslut om att tillsätta en IT- politisk strategigrupp med uppdrag att främja det svenska informationssamhällets fortsatta utveckling (N2003/4799/ITFOU). Syftet är att bidra till att det IT-politiska målet, att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla, uppnås, och därmed bidra till en långsiktigt hållbar tillväxt och nytta för medborgaren.