sou · GTB372 · 2006-01-01 00:00:00 — Who wont, and how do we tell the difference?, presentation vid Fifth Annual Ignition Interlock Symposium I , den 24 . & , ., Alcohol interlocks as a condition of licence reinstatement, 2002, s. 8 9. I introducerades alkolåsprogram som alternativ till indraget körkort vid rattfylleribrott. Till skillnad från övriga länder har vi i också använt alkolås för att kvalitets- säkra transporterna (TQ) och på så sätt säkerställa att dessa inte framförs av alkoholpåverkade förare. 8.1Försök med villkorlig körkortsåterkallelse efter rattfylleribrott 8.1.1Bakgrund – Beslut – Författningsändringar Regeringen gav 1993 i uppdrag att lämna förslag till nöd- vändiga lagändringar samt beskriva utformningen av en försöks- verksamhet där man i bilen monterar in ett instrument (alkolås) som omöjliggör körning om det finns alkohol i förarens utand- ningsluft. förslag låg sedan till grund för regeringens proposition 1997/98:124 Ny körkortslag m. m. avseende försöks- verksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse i visst fall. inleddes i försöksverksamhet med vill- korlig körkortsåterkallelse i tre län. Personer som gjort sig skyldiga till rattfylleri fick då möjlighet att välja alkolåsprogram i stället för körkortsåterkallelse under vissa förutsättningar. Det innebar att de fick körkort som tillät körning i med en viss personbil utrustad med alkolås. måste försöksdeltagaren genomgå läkarkontroll och lämna blod- och urinprov. Alkolåset kontrolleras och dess dataminne registrerar samt- liga blåsförsök med eller utan alkohol i utandningsluften. För att få fortsätta i alkolåsprogrammet krävs att deltagarna inte gör mer än enstaka startförsök med alkohol i kroppen och att de genom blod- prover kan visa på ett nyktert levnadssätt under det andra försöks- året. Försöksverksamheten utvidgades till att gälla hela . Den omfattar nu inte bara personbilsförare utan även förarbehörig- heterna för lastbil, buss och taxi ( BE, C, CE, D eller DE). De personer som får körkortet villkorligt återkallat får under villkors- tiden enbart köra en bil med alkolås och enbart inom . Begränsningarna ska anges på körkortet. Lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig kör- kortsåterkallelse upphör att gälla . har utvärderat resultaten från försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse i olika omgångar. Resultaten vid den senaste utvärderingen beskrivs nedan. Deltagarna ska gå på regel- bundna läkarkontroller och reglerna för deltagandet är mycket strikta. Fram till den har totalt 914 personer påbörjat programmet med villkorlig körkortsåterkallelse. Deltagarnas ålder och kön framgår av diagrammet.1 1 , Alkolåsförsöket. 2005, s. 1 6. Försök med villkorlig körkortsåterkallelse 1999 2004. 89 kvinnor () och 825 män (). 18 – 23 år 24 – 34 år 35 – 44 år 45 – 54 år 55 – 65 år Ålder vid indragning av körkortet sökte 458 personer om att få påbörja programmet. Det innebär av de 4 104 per- soner vars körkort återkallats . Försöket omfattade då , och . Från utvidgades försöket till hela landet och alla fordonskategorier utom motorcykel. påbörjade 456 (även nu ) programmet av de 3 643 personer vars körkort återkallats . En utvärdering är gjord på 860 försöksdeltagare . Av dessa har 169 genomfört hela det tvååriga försöksprogrammet. Det motsvarar av dem som haft möjlighet att slutföra hela det tvååriga programmet. Av varierande anledningar har uteslutits från fortsatt deltagande i försöksverksamheten. 8.1.2.2Programdeltagarnas status före påbörjad behandling – sjukskrivning, vårddygn och trafikolyckor De personer som ingått i alkolåsprogrammet för rattfyllerister har medicinskt diagnostiserade alkoholproblem i av fallen. Förhållandena tycks vara likartade även i andra västländer. I exempelvis finner man samma typ av alkoholdiagnoser hos av de rattfylleridömda.2 De rattfylleridömda har som föregår ett ratt- fylleribrott nästan dubbelt så hög sjukfrånvaro som personer i samma ålder. När en person har dömts för ratt fylleri ökar det genomsnittliga antalet sjukdagar ytterligare med 50 upp . De rattfyllerister som ingår i försöksverksamheten har igenom- snitt haft 4 gånger fler vårddygn på sjukhus till följd av trafik- olyckor än vad normalbilisten har. Statistiken gäller de fem åren före alkolåsprogrammet. De som ingått i försöket har råkat ut för polisrapporterade olyckor med personskada (SS och LS) 5 gånger oftare än en svensk normalbilist som föregått inmonterandet av alko- lås. Utifrån bedömningen av den ökade risken för SS- och LS- olyckor som tidigare gjorts, ca högre olycksrisk för resa med onykter förare, tyder uppföljningen av försökspersonerna på att dessa förhållandevis sällan är onyktra i trafiken eller att de kör extremt lite i trafiken. för deltagande i programmet har antalet återfall i ratt- fylleri praktiskt taget eliminerats. Endast ett enda rattfylleribrott har registrerats under de som försöksverksamheten pågått med 860 deltagare. Detta kan jämföras med förhållandena i kontrollgrupperna med körkortsåterkallelse, där av personerna återfaller i rattfylleribrott då körkortet är återkallat. De positiva effekter som noterats av försöksverksam- heten tycks hänga samman med att försöksdeltagarna kraftigt minskat sin alkoholkonsumtion. Alkolåsprogrammet innebär så- ledes att en direkt inverkan på grundproblemet som utgörs av deltagarnas ofta svåra alkoholproblem. 2 , B, An evaluation of the swedish ignition interlock program, I: Traffic Injury Prevention 2003:4, s. 98 104. , B, Primary and secondary prevention of drink driving by the use of alcolock device and program: Swedish experiences, I: Accident Analysis and Prevention, In Press, Corrected Proof, Available online 1 2005 (), , B och , U, Sjukhusvård och sjukfrånvaro relaterat till rattfylleribrott. En jämförelse mellan körkortsåterkallelse och alkolåsprogram. (2005), artikel insänd för publicering i . Efter avslutad försöksverksamhet har rattfyllerifrekvensen fort- satt varit låg hos dem som genomgått hela programmet, vilket talar för en kvarstående, rehabiliterande effekt. Uppföljningen har dock varit som längst efter genomfört program. Därför kan långtidseffekterna ännu inte bedömas. 8.1.2.4Effekter på trafikolyckor och sjukvård Antalet polisrapporterade trafikolyckor med personskada liksom antalet sjukhusvistelser efter trafikolyckor sjunker under försöks- perioden jämfört med förhållandena som föregått det aktuella rattfylleribrottet. Preliminära data talar för en kvar- stående minskad risk av att bli inblandad i trafikolyckor efter avslutat program, men det är för tidigt att bedöma om denna effekt är bestående. Under pågående alkolåsprogram sjunker risken att bli inblandad i polisrapporterade olyckor till motsvarande den för normalbilisten. Minskningen av polisrapporterade svåra och lindriga olyckor med personskada motsvarar 13 olyckor och 1 000 personer. Likaså minskar behovet av sjukhusvård efter trafikolycksfall till att bli jämförbart med förhållandena för normalbilisten. Detta gäller under deltagande i alkolåsprogrammet. För kontrollpersoner med körkortsåterkallelse är förhållandena helt annorlunda med ett kvar- stående behov av sjukhusvård som är fem gånger större än för normalbilisten. Effekter på antalet dödade kan beräknas utifrån gällande pro- portioner mellan antalet dödsolyckor och antalet polisrapporterade olyckor med personskada. omkommer ca 500 personer i trafikolyckor och det inträffar ca 20 000 polisrapporterade olyckor med bilförare inblandade. Förhållandet här emellan är således 1:400. Det innebär att vi kan förvänta oss att 13 färre polis- rapporterade olyckor skulle motsvara 0,03 färre dödsfall för 1 000 personer. Denna beräkning är med största säkerhet en kraftig underskattning. Utöver dessa effekter på trafikolycksfall har alkolåsprogrammet påtagliga effekter på deltagarnas allmänna hälsotillstånd. Antalet vårddagar och vårdtillfällen på sjukhus sjunker signifikant . För kontrollpersonerna med körkortsåterkallelse sker det motsatta. Sjukvårdskonsumtionen ökar signifikant för körkortsåterkallelse. 8.2Alkolås för kvalitetssäkring av transporter (TQ) I det elvapunktsprogram för trafiksäkerhet som regeringen lade fram 1999 är trafiknykterhet och kvalitetssäkring av transporter två av de områden som pekades ut som prioriterade. Det har visat sig att just trafiknykterheten är svår att säkra utan tekniska hjälpmedel som t.ex. alkolås. Syftet med projekt transporter (TQ) är att förmå köpare och säljare av transporter att säkerställa att egna och upphandlade transporter sker miljöanpassat och trafik- säkert. I regionala arbete har en lång rad åtgärder och aktiviteter genomförts som varit inriktade på alkolås. Krav på alko- lås i upphandlade transporter hos myndigheter, landsting, kommu- ner och företag har varit och är en vital del av TQ-arbetet. Delar av TQ-arbete sker i samverkan med NTF i olika län. 8.2.1Vägverkets demonstrationsprojekt för alkolås 8.2.1.1Bakgrund och deltagande företag genomförde 2002 ett demonstrationsprojekt tillsammans med , och Taxi 100 000.3 Ett hundratal fordon vid varje företag utrustades med alkolås. Syftet med projektet var att praktiskt visa transportörer och köpare av transporter hur ett alkolås kan fungera i full skala för att före- bygga och upptäcka onykter körning. Effekterna av alkolåsen följdes noga upp och utvärderades. Erfarenheterna har sedan spri- dits för att främja införandet av alkolås i yrkestrafiken. I de alkolås som användes inom projektet fanns möjligheter att lagra data om viktigare händelser, som tider för start av motorn och förekomst av alkohol i utandningsluften. Tömning av data och kalibrering och service av alkolåsen genomfördes regelbundet. Taxi 100 000 är ett medelstort taxiföretag bestående av ca 70 transportörer. Företaget har ca 400 chaufförer och 120 bilar. Inom företaget har man arbetat aktivt med såväl kvalitets-, miljö- som trafiksäkerhetsfrågor. är ett av största transportföretag med ca 100 delägare. Det finns 230 bilar i fordonsflottan. 3 Uppgifterna om de tre företagen gäller och är tagna från rapport Demonstrationsprojekt alkolås: slutrapport , 2003. egen firma, egna bilar och egen personal och dessutom en del i serviceföretaget . Verksamheten är organiserad inom två divisioner, Fjärr & Distribution och Anläggning & Special. driver av linjetrafiken med buss i . Företaget har två huvuddepåer, en i och en i . Från dessa och ett antal underdepåer trafikerar företaget nordöstra med drygt 100 bussar. Verksamheten är i huvudsak inrik- tad på linjetrafik och skolskjutsar, men man kör också beställnings- trafik inom och utom landet. Företaget arbetar aktivt med säker- hetsfrågor. startade med att avtal slöts mellan Väg- verket och respektive företag om medverkan i projektet och om ett ekonomiskt bidrag till företagen för deras deltagande. Företagen slöt sedan var och en avtal med leverantören av alkolåsen om leverans och installation. Avtalet mellan respektive företag och leverantören genomarbetades, bl.a. med stöd av juridisk expertis. Överläggningar med in- leddes i ett tidigt skede såväl lokalt och centralt. Företaget buss AB fastlade ett handlingsprogram för rutiner kring de tänkbara problem som skulle kunna uppstå. De viktigaste erfaren- heterna från demonstrationsprojektet redovisas i slut- rapport från mars 2003.4 Vid monteringen av alkolåsen upptäcktes bl.a. att alkolåsen inte var anpassade för att användas i fordon med 24 volts elsystem. En faktor som också försvårade monteringen var att moderna fordon är utrustade med multiplexa elsystem med koaxialkabel och noder i stället för konventionella kablar till de olika försörjningsställena. Detta gjorde att man fick ta hjälp av fordonsfabrikanternas kon- struktörer för att hitta lämpliga anslutningspunkter för låsen I taxibilarna var monteringen något enklare eftersom bilarna i huvudsak var av samma fabrikat. Ändå uppstod en del problem även här, trots att man följde anvisningar från fordonskonstruk- törer och leverantören av alkolåsen. Efterhand kunde de flesta problemen lösas, bl.a. genom utbyte av handenheter. Problemen fortsatte dock i lastbilar och bussar, vilket ledde till att man bytte till en annan modell av alkolås. 4 , Demonstationsprojekt alkolås, slutrapport , 2003. valde trots problemen att hålla fast vid det ursprungliga alkolås- fabrikatet. Utvärderingen visade att monteringen av alkolås i lastbilarna i många fall gjorts undermåligt. Om det funnits bättre kvalitets- rutiner för inmonteringen av alkolåsen från början hade man und- vikit många problem. Fungerande teknik och service är viktiga förutsättningar för en fortsatt satsning på alkolås inom transportföretagen. utvärdering visar att det är oerhört viktigt att tekniken i alkolåset håller en hög nivå och att det finns ett väl utbyggt och fungerande servicenät. Service och kalibrering får inte ta för mycket tid eller skapa onödiga merkostnader för företagen. Dessutom bör rutiner arbetas fram för hantering och service av alkolåsen. Servicen av alkolåsen måste kunna samordnas med fordonens normala service- rutiner. De deltagande transportföretagen framhåller också nöd- vändigheten av en landsomfattande serviceorganisation för att möta servicebehovet när fordonen används långt från stationeringsorten. Om prestandakraven skriver i sin sammanfattning: Miljön som låsen ska fungera i är ytterst krävande och att tumma på kvaliteten straffar sig visar erfarenheter. Kort kan sägas att lås som uppfyller vissa generella krav på temperaturtålighet (arbets- temperaturer mellan -45 C och +85 C) och tålighet mot stötar, damm och fukt, i allmänhet också håller en i övrigt god standard. Även själva monteringsförfarandet är viktigt och måste kvalitetssäkras. Erfarenheterna från demonstrationsprojektet visar att det bör formuleras tydliga krav på teknisk prestanda och tillförlitlighet för alkolås i yrkestrafik på samma sätt som för de alkolås som används vid försök med villkorlig körkortsåterkallelse. Även handhavandet av alkolåsen kan förbättras på många sätt. Nästan hälften av de tillfrågade förarna uppgav t.ex. att de har problem med själva blåsningen eller med att tiden för uppvärmning förlängs vid stark kyla. Det finns olika orsaker till problemen med blåsningen. Att blåsa jämnt och stadigt i ett alkolås kräver en viss teknik. En del förare tyckte att alkolåset var alltför känsligt vid blåsmomentet. Andra hade av olika andledningar svårt att blåsa ut den luftmängd som alkolåset krävde. Tiden för att värma upp alkolåsen var och dubbel så lång kalla vintermånader. Uppvärm- ningstiden förkortades något om handenheten togs ut ur fordonet och förvarades i uppvärmt utrymme. finns för vissa alkolås möjlighet till uppvärmning av låset via fjärrkontroll. Alkolås medför en viss ökning av administrationen i ett tran- sportföretag. Efterhand effektiviseras dessa rutiner och stabiliseras på en nivå som är rimlig i förhållande till antalet fordon med alkolås, antal förare och övriga rutiner. Kostnaden för ett alkolås i demonstrationsprojektet 2000 2002 var ca och fordon . I beloppet ingick hyrköp av alkolåset (), montering, service och kalibrering och administration. Livslängden för ett alkolås kan beräknas till åtminstone . Kostnaderna för service och kalibrering och administration under alkolåsets resterande livslängd uppskattas till ca och fordon, exklusive stilleståndskostnader. Alkolåsen gav även en del oväntade positiva effekter. uppgav ett av företagen att hälsoläget för personalen förbättrades och att antalet sjukdagar sjönk något. De företag som deltog i demonstrationsprojekt betonade betydelsen av information till och förankring hos berörd personal. Införandet och nyttjandet av alkolås bör kopplas till före- tagets alkohol- och drogpolicy. Det bör också upprättas en hand- lingsplan för hur man agerar i ett företag då olika situationer uppstår. Alla tre företagen har efter projekttiden fortsatt att använda sig av alkolås för att säkerställa att transporterna görs med nyktra förare. Monteringen av alkolås utgör inget problem. Alkolås för bussar och lastbilar finns numera som tillbehör hos auktoriserade Scania- och Volvoåterförsäljare. För personbilar finns alkolås som tillbehör hos flera leverantörer. 8.2.1.3Attitydundersökning bland användare och kunder Tre attitydundersökningar genomfördes inom projektet . har både arbetsgivare, chaufförer, köpare av transporter och passagerarna (buss och taxi) tillfrågats om sina attityder till alkohol i trafiken och till alkolås som ett hjälpmedel för att förhindra onykter körning. Attitydunder- sökningarna visade på en allt mer positiv attityd till alkolås under projektets gång. I slutet av projektet fanns dock fortfarande vissa chaufförer som sade sig har problem med alkolåsen. som framförallt nämndes var den långa tiden för uppvärmning vid kyla. Alkolåsen upplevdes också som känsligt vid blåsandet. Servicerutiner och munstycken är andra irritationsmoment. En klar majoritet anser att alkolåset har blivit en rutin bland många andra. Vid projektets inledning fanns en känsla hos förarna av att vara misstänkliggjorda av alkolåset i fordonet. Denna känsla avtog ju länge projekttiden framskred. Den positiva uppmärksam- heten kring alkolås i medierna har bidragit till att både transport- företag och chaufförer upplever att alkolåsen stärker företagets renommé. Tilltron till alkolåsen ökade hos transportföretagen och allt fler kom att tro att låset kan bidra till att de får fler transportuppdrag. Bland transportköparna var det dock fortfarande vid projektets slut en minoritet som sade sig vilja köpa transporter med alkolås till en högre kostnad. 8.2.2Regeringens uppdrag till olika myndigheter Regeringen gav åtta myndigheter (, , , , , geologiska undersökning, och ) i uppdrag att införa alkolås eller andra tekniska system i fordon för att förhindrar rattfylleri. När myndigheterna skaffar in nya egna eller leasade fordon ska alkolås eller liknande system installeras. Dessutom bör alkolås eftermonteras så att huvuddelen av fordonen har sådan teknik. För upphandlande transporter bör krav införas för lastbilar över som kontrak- terats för mer än . fick dessa åtta myndigheter och uppdraget att integrera kvalitetssäkring av transporter ur miljö- och trafik- säkerhetsperspektiv i sina miljöledningssystem. har dessutom fått i uppdrag att upprätta en plan för arbetet med att verka för ett införande av alkolås eller motsvarande teknik i fordon hos övriga statliga myndigheter. Planen (upprättad ) beskriver informations- och erfarenhetsaktiviteter. Den ska revideras varje kalenderår eller vid behov. 8.2.3Krav på alkolås vid offentliga upphandlingar av transporter Köpare av transporter kan minska skaderisken för godset och fordonen och bidra till ökad trafiksäkerhet genom att ställa krav på fordon och transportörer i samband med upphandlingar. I arbetet med transportkvalitet har varit pådrivande när det gäller att ställa krav på alkolås vid upphandling av transporter. Offentliga upphandlingar måste ske inom ramen för lagen om offentlig upphandling (1992:1528). Det finns dock inga gene- rella hinder för att ställa trafiksäkerhetskrav vid upphandling av transporter. Åtgärder för att skydda människors liv och hälsa är undantagna från frihandelsprincipen. Från ställer krav på alkolås i alla ny- registrerade tunga lastbilar över som kontrakterats för vinter- väghållning. Från skärps kraven till att gälla alla lastbilar över som kontrakteras för vinterväghållning i upp- handlingar gjorda . Från ska alla lastbilar över som används mer än och som kon- trakteras i upphandlingar gjorda vara försedda med alkolås. Även en rad andra statliga myndigheter har formulerat krav på alkolås och arbetet med att verkställa dessa pågår. Kommuner och landstingen är stora beställare av transporter, och då framförallt persontransporter, och är stora egna transportörer inom sina verksamheter. Kommuner och landsting är därför viktiga aktörer när det gäller att öka användningen av alkolås. För att ge stöd till dem som ansvarar för upphandling av tran- sporter i kommuner, landsting och hos trafikhuvudmän har tagit fram skriften Upphandling av transporter – för säker trafik och bra miljö (2004). Skriften be- lyser vikten av drogkontroll och alkolås i yrkesmässig trafik och beskriver bl.a. vilka krav som kan och får ställas, hur anbud värde- ras och hur kvaliteten kan följas upp. Länstrafiken – trafikhuvudmännen – SLTF och kommunerna är länstrafikansvariga i respektive län med undantag för och . I är lands- tinget ansvarigt och på kommunen. De länstrafikansva- rigas uppgifter handhas av en trafikhuvudman, som i de flesta fall är ett aktiebolag (länsbolagen) eller ett kommunalförbund. Trafik- huvudmannen upphandlar trafiken och kan även ges i uppdrag att upphandla färdtjänst och skolskjutsar. () är trafikhuvudmännens branschorganisation. SLTF:s politiskt utsedda styrelse har antagit ett program för trygg och säker kollektivtrafik som SLTF rekom- menderar sina medlemmar att använda i sina upphandlingar. Enligt programmet ska alkolås finnas i samtliga kollektivtrafikfordon. krävde i sin upphandling alkolås i de upphandlade bussarna. Den upphandlade trafiken började köra . I de skolskjutsar som Värmlandstrafiken har upphand- lat krävs alkolås, och i den färdtjänstupphandling som pågår med trafikstart krävs alkolås i samtliga taxibilar. Blekinge- trafiken har krävt alkolås i de 16 bussar som man har upphandlat som ersättning för tågtrafiken Kustpilen. Trafiken började köras . En upphandling pågår just nu av färdtjänstfordon. I dessa krävs alkolås. Dalatrafik AB:s dotterbolag deltog i demonstrationsförsök med alkolås. Dalatrafik har därigenom fått god erfarenhet av alkolås och kräver alkolås i alla bussar i sin på- gående upphandling med trafikstart . I kommande upp- handlingar kommer ställa krav på att bussarna är utrustade med alkolås. Miljö- och fordonsdatabasen har utvecklats av och . Med hjälp av den kan SLTF och trafikhuvud- männen få svar på många olika frågor som rör den egna verksam- heten. En av de obligatoriska uppgifterna i de fordonsdata som samlas in gäller användning av alkolås. Uppgifterna i databasen uppdateras löpande. var av länstrafik- bolagens bussar utrustade med alkolås.5 5 Muntlig uppgift från , SLTF, . Upphandlad särskild kollektivtrafik – skolskjutsar, färdtjänst och sjukresor m.m. Kommuner och landsting ansvarar också för den särskilda kollek- tivtrafiken, såsom skolskjuts, färdtjänst och sjukresor. Dessa sam- hällsbetalda transporter generar en stor mängd resor . Cirka 250 000 grundskoleelever har rätt till skolskjuts. Det innebär cirka 100 miljoner skolskjutsresor . De ca 380 000 färdtjänst- berättigade gör 13 miljoner färdtjänstresor och dessutom görs cirka 8,1 miljoner sjukresor . Vid upphandling av dessa transporter tar kommunerna och landstingen i allt högre utsträck- ning hjälp av trafikhuvudmännen. Det finns ingen sammanställning av hur många kommuner och landsting som ställer krav på alkolås vid upphandling av tran- sporter och för vilka uppdrag och fordon dessa upphandlingskrav gäller. MHF har genomfört en undersökning i kommuner för att få svar på dessa frågor. En sammanställning av MHF:s undersökning omfattar 84 kommuner från till . I av dessa kommuner finns inriktningsbeslut om att kräva alkolås vid kommande upphandling av transporter. av de tillfrågade kommunerna har beslutat att kräva alkolås i upphandlade skol- skjutsar. av kommunerna eller de kommunägda bolagen har beslutat att alkolås ska installeras i de nya fordon man köper in. I direktiven till länstrafikbolagen har dock endast sex kommuner krävt alkolås.6 Exempel på kommuner som har alkolås i ett eller flera skolskjutsfordon är , , , , , , , (28 fordon), Vagge- ryd (alla fordon), (65 fordon), , (av fordonen), (25 fordon), , Älvs- 6 MHF, sammanställning av resultat från enkät om alkolås . En aktuell studie av trafiksäkerhetspolitiken i tio största kommuner visar att arbetet med att kvalitetssäkra egna och upphandlade transporter är svåröverskådligt.