sou · GTB377d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Nackdelen är att det kan anses vara något trubbigt eftersom exempelvis samma typ av otillåten omvandling, exempel- vis från kontor till bostäder, kan ge olika avgiftsuttag beroende på att byggnadsareaorna är olika. Bedömningen är dock att utrymmet för nedsättning kan anses tillräckligt med hänsyn till att det finns en möjlighet att bestämma avgiften till ett lägre belopp eller helt efterge avgiften om det annars finns särskilda skäl. Vad som kan anses vara särskilda skäl får därför även fortsättningsvis utvecklas genom praxis. I det sammanhanget bör man ta hänsyn till vissa av rättssäkerhetsprinciper, bl.a. artikel 6.2, den så kallade oskuldspresumtionen som innebär att det ska finnas en möjlighet för den enskilde att försvara sig mot anklagelsen. Inne- börden av denna princip har tolkats som att det ska finnas en möj- lighet att bryta en presumtion för brott genom att i varje enskilt fall göra en nyanserad och inte alltför restriktiv bedömning av om det finns förutsättningar att sätta ned eller undanröja tilläggsavgif- ten. Med konventionen som utgångspunkt och dagens bestämmel- ser finns det således förutsättningar att i tillämpningen och med stöd av praxis utveckla innebörden av formuleringen om det an- nars finns särskilda skäl. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Byggnadsavgiftens miniminivå behöver höjas Byggnadsavgiften ska bestämmas till fyra gånger bygglovsavgiften enligt 10 kap. 4 §. Miniminivån på byggnadsavgiften uppgår till och är densamma som då den särskilda lagen om påfölj- der och ingripanden vid olovligt byggande m.m. infördes . Denna nivå kan anses för låg för att få en avhållande effekt med tanke på den prisutveckling som skett. Den bör därför höjas enligt kommitténs bedömning. Med hänsyn till prisutvecklingen finns det skäl att höja miniminivån för byggnadsavgiften . Den särskilda avgiften bör höjas betydligt Den särskilda avgiften kan tas ut vid olika former av överträdelser som inte kräver bygg-, rivnings- eller marklov eller där givet lov inte följs. Överträdelserna är sinsemellan av olika karaktär; utfö- rande av arbete utan kvalitetsansvarig, underlåtenhet att göra bygg- eller rivningsanmälan och arbete i strid med beslut enligt lagen. Den särskilda avgiften som kan tas ut ligger på . Eftersom bygglovs- och bygganmälansskedena, liksom motsva- rande skeden när det gäller rivning, föreslås samordnade kommer det inte att behövas särskilda regler i de situationer då en bygg- eller rivningsanmälan inte har getts in. Däremot finns det anledning att ta ut avgifter för arbeten utan kvalitetsansvarig och arbeten i strid mot beslut som meddelats med stöd av lagen. Dessutom finns det skäl att införa en särskild punkt som möjliggör ett uttag av särskild avgift för det fall att ett byggnads- verk eller del av ett sådant tas i bruk utan att slutbevis har medde- lats. När det gäller dagens nivåer på den särskilda avgiften 200–, så ligger nivån så lågt att den inte kan anses ha någon avhållande effekt. kan de otillåtna åtgärderna få oönskade konse- kvenser som har betydelse exempelvis för grannarna, särskilt när det gäller åtgärder som strider mot meddelade beslut, såsom att bygga i strid mot lämnat bygglov. Med hänsyn till detta finns det skäl att höja den särskilda avgiften betydligt både när det gäller den minsta och den högsta avgiften. Miniminivån bör liksom när det gäller byggnadsavgiften kunna sättas till . Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt den högsta avgiften kan en idé kan vara att utgå från det s.k. pris- basbeloppet (tidigare basbeloppet) som används i andra samman- hang för att bestämma exempelvis ersättningsnivåer av olika slag. uppgår prisbasbeloppet till . Prisbasbeloppet skulle kunna utgöra taket för den särskilda avgiften vid allvarligare överträdelser som ger den enskilde stora vinster och som påverkar omgivningen, exempelvis grannar. Genom att koppla den högsta avgiften till prisbasbeloppet kan avgiftsnivån följa prisutvecklingen. Kommittén anser att en sådan lösning är att föredra framför fasta belopp som tak och anser att det är rimligt att ta ut en särskild av- gift på upp till ett prisbasbelopp i enskilda ärenden vid allvarligare överträdelser exempelvis stora avvikelser från meddelat bygglov där vinningen för den enskilde är stor. är grunden att det främst ska anses vara fråga om överträdelser av det slag som kan klassificeras som ordningsförseelser eftersom tilläggsavgiften är den avgift som ska utgå vid allvarligare överträdelser. För att möj- liggöra en förutsägbarhet för enskilda bör byggnadsnämnderna ta fram riktlinjer för uttag av särskild avgift i olika situationer. Ett annat förslag till ändring i paragrafen som behandlar den sär- skilda avgiften (10 kap. 6 §) är en följd av vissa omdisponeringar i 9 kap. och innebär att hänvisningen när det gäller kvalitetsansvariga ändras. möjlighet att förelägga om stängsel föreslås kompletterade har en möjlighet att förelägga om stängsel om det behövs till skydd mot olyckor. Möjligheterna avser bygg- nad eller annan anläggning för industriändamål som inte längre an- vänds. Eftersom gruvor som inte längre brukas och tunnlar som inte längre används inte alltid har haft koppling till industriverksamhet saknas stöd för att förelägga om stängsel i vissa situationer. Detta är ett problem eftersom obevakade gruvor och tunnlar kan inne- bära olycksrisker om de inte hägnas in. Det finns därför enligt kommitténs bedömning skäl att förtydliga bestämmelserna om i vilka fall föreläggande om stängsel kan användas. En komplettering med tunnlar och gruvor föreslås därför i 10 kap. 17 § tredje stycket. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Konsekvensändringar till följd av andra justeringar Eftersom bygganmälansskedet samordnas med bygglovspröv- ningen och rivningsplan kommer att hanteras med stöd av miljö- balken behöver 10 kap. 3 § ändras. En konsekvens av att bygglov och bygganmälan slås samman är att dagens formulering inte kan kvarstå när det gäller förbud kopp- lade till bygganmälan. Den andra meningen i första stycket bör därför utgå eftersom de möjligheter till förbud som man vill säkra framöver täcks genom första meningen. En lösning av detta slag innebär att stycket blir detsamma som före förfarandet delades upp. Till följd av att rivningsplanen förslås bli en fråga som hanteras med stöd av är det inte längre med stöd av PBL som ingripanden bör ske utan genom den tillsyn som regle- rar. Det tredje stycket i dagens 3 § föreslås därför utgå. Eftersom den framtida instansordningen för PBL-ärenden föreslås bli plan- och miljödomstolar behöver 8 § ändras Uttag av tilläggsavgifter prövas av förvaltningsdomstolar. Kommittén föreslår att PBL-ärenden framöver bör prövas i s.k. plan- och miljödomstolar och att en plan- och miljööverdomstol ska bli sista instans (se avsnitt 13.3.4 och 13.3.6). Därför krävs det följdändringar i 10 kap. 8 §. Möjligheterna att ta ut särskilda tillsynsavgifter och ett helt nytt avgiftssystem skulle kunna bli föremål för en särskild översyn Genom de justeringar som kommittén föreslår så förbättras möj- ligheterna att få sanktionssystemet verkningsfullt. En viktig förut- sättning är dock att kommunerna avsätter de resurser som krävs för att kunna utföra tillsynsuppgifterna, annars riskerar de att bli verk- ningslösa. Byggnadsnämnderna får , utöver de ersättningar som kom- mer in via avgifterna för bygg-, rivnings- och marklov, ersättning för sina insatser genom byggnadsavgiften och den särskilda avgif- ten. På sätt är arbetet delvis finansierat genom avgifter. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Kommittén har på grund av tidsbrist begränsat sitt arbete till att föreslå förbättringar av det system som finns . Detta system har fortfarande brister som påtalats och som man inte kommer till rätta med genom kommitténs förslag till förändringar, exempelvis kan det vara en brist att kommunerna inte får ersättning för den arbetsinstans som krävs i rena tillsynsärenden och att nivåerna för tilläggsavgifter anses trubbiga eftersom de endast utgår från bygg- nadsareor. Dessutom kanske inte den särskilda avgiften blir verk- ningsfull i alla situationer. Ett exempel är byggande i strid med meddelat lov. I dagens läge är det inte alltid lätt att avgöra om byg- gandet är så avvikande från det meddelade lovet att det ska anses som uppförande av en helt ny byggnad utan lov. Kan byggandet vara så avvikande så att det kan anses vara utan lov fungerar dagens system, dvs. det finns möjlighet att ta ut byggnadsavgift och att döma ut tilläggsavgift. Är avvikelserna däremot inte tillräckligt stora är det endast en särskild avgift som kan tas ut. kan vinsterna med avvikelserna vara stora, inte minst ekonomiskt, och en särskild avgift på maximalt ett prisbasbelopp vara ett pris man som enskild är beredd att betala. Man bör dock komma ihåg att ingripanden för att åstadkomma rättelse finns vid sidan om möjligheter att ta ut avgifter. Kommitténs förslag innebär således endast att vissa förstärkningar görs och att vissa problem kvarstår. En mer genomgående översyn behöver göras för att se om sy- stemets grunder ska behållas eller om det behövs mer genomgri- pande förändringar. För det fall att en sådan analys skulle leda till att man vill se på andra typer av sanktionssystem kan det vara in- tressant att titta närmare på konstruktion med till- synsavgifter och miljösanktionsavgifter. Den konstruktionen kan sägas utgå ifrån att kommunerna kan få sina kostnader för tillsyn täckta genom tillsynsavgifter och att kommunerna dessutom ska ingripa genom att besluta om sanktionsavgifter som tillfaller staten. Själva uttaget av avgifter liknande miljösanktionsavgifter måste med en sådan lösning bygga på ett system som blir lika över landet, där avgifterna fixerats och där olika förseelser ger olika avgifter. Med tanke på att det otillåtna byggandet och överträdelserna i öv- rigt enligt PBL är av så varierat slag kan det vara svårt att konstru- era ett system som är tillfredsställande. Ett system som förändras i grunden och kanske till och med innebär en nyordning kräver en särskild utredning.