sou · GTB357d6 · 2006-01-01 00:00:00 — Bakgrund till och avgränsningsproblem med nuvarande reducerade mervärdesskattesatser Kartläggning av reducerade skattesatser 1 Hotell och camping () 1.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 1.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig 2 Transport i skidliftar () 2.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 2.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig 3Konstverk (undantag från beskattning och beskattning med reducerad skattesats, ) 3.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 3.3Kartläggning av de avgränsnings- och tillämpningsproblem regeln fört med sig 4 Livsmedel och serveringstjänster () 4.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 4.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig 5 Böcker, dagstidningar, tidskrifter m.m. () 5.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 5.3Kartläggning av de avgränsnings- och tillämpningsproblem regeln fört med sig 6Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar eller andra jämförliga föreställningar () 6.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 6.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig 7 Bibliotek, museum och arkiv 7.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 7.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig 8 Tillträde till och förevisning av djurparker () 8.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 8.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig 9Överlåtelser och upplåtelser av upphovsrättigheter samt utövande konstnärers framförande av upphovsrättsligt skyddade verk 9.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 9.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig 10Idrott (undantag från beskattning och beskattning med reducerad skattesats, ) 10.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 10.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig 11 Personbefordran () 11.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt 11.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig Kartläggning av reducerade skattesatser Som angetts redan i kapitel 1 skall utredningen kartlägga och för- söka lösa de gränsdragningsproblem som uppstått beroende på nuvarande differentierade mervärdesskattestruktur. I denna bilaga redovisas de nedsättningar som tillämpas i ML. De olika områdena tas upp i den ordning de är reglerade i 7 kap. 1 § ML. Under varje område redogörs först för skälen bakom lagstift- ningen. Avsikten med redogörelsen är att man samlat skall kunna se vilka överväganden som legat bakom de olika nedsättningarna. Denna redogörelse kommer också att användas för att på annan plats i betänkandet jämföra åberopade skäl och effekterna av lag- stiftningen. Därefter redogörs för olika uttalanden i samband med att ned- sättningen infördes. Denna redogörelse avser att ge en bild av vilka problem som lagstiftaren förutsåg skulle kunna uppkomma. Slutligen redovisas en kartläggning av de avgränsnings- och tillämpningsproblem som regeln fört med sig. I det sammanhanget redovisas domstolsavgöranden, uttalanden av , syn- punkter som framförts av handläggare inom , syn- punkter som på olika sätt framförts från berörda branscher samt olika dokument från . Redovisningen skall både ge en bild av om det finns problem inom olika områden och i vissa fall vad branschen har för synpunkter. Genom att motioner och frågor till finansministern redovisas ger det också en bild av vilka olika poli- tiska önskemål som framförts från olika håll. En sammanfattning av detta avsnitt tillsammans med utredning- ens bedömning av vilka slutsatser man kan dra av skattesatsfrågan redovisas i kapitel 5. Kartläggning av reducerade skattesatser Rättsfall och meddelanden som redovisas i denna bilaga har i den mån utredningen fått kunskap om dem beaktats fram till . I mindre omfattning redovisas också uppgifter för tid därefter. 1 Hotell och camping () 3 kap. 2 § ML (undantag från beskattning för uthyrning av fastigheter m.m.) Från skatteplikt undantas omsättning av fastigheter samt överlåtelse och upplåtelse av arrenden, hyresrätter, bostadsrätter, tomträtter, ser- vitutsrätter och andra rättigheter till fastigheter. Undantaget för upplåtelse av nyttjanderätter till fastigheter omfattar också upplåtarens tillhandahållande av gas, vatten, elektricitet, värme och nätutrustning för mottagning av radio- och televisionssändningar, om tillhandahållandet är ett led i upplåtelsen av nyttjanderätten. 3 kap. 3 § ML (beskattning av viss fastighetsuthyrning) Undantaget enligt 2 § omfattar inte 4. rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet, 7 kap. 1 § andra stycket 1 (reducerad skattests för rumsuthyrning och camping) Skatten tas ut av beskattningsunderlaget för 1. rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet. Denna redogörelse tar liksom kartläggningen av övriga områden för reducerad skattesats sin utgångspunkt i de förändringar som inträffat efter skattereformen. En omständighet som i detta fall gör det svårt att helt bortse från tidigare lagstiftning är att hotelltjäns- ter även före skattereformen beskattades med reducerad skattesats. Hotell och camping () De olika lösningar på gränsdragningsproblem som finns i form av uttalanden eller rättsfall är ofta från tiden före skattereformen. Eftersom dessa uttalanden m.m. ofta lever kvar genom t.ex. tillämpning av rättsfall och skrivningar i handledning kommer redogörelsen ofta omfatta även tid före skattereformen. Enligt 3 kap. 2 § ML undantas omsättning av fastigheter samt olika former av överlåtelser och upplåtelser av rättigheter till fastigheter från beskattning. När det gäller rumsuthyrning i hotell- rörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet framgår dock uttryckligen av 3 kap. 3 § första stycket 4 ML att en sådan omsättning ändå skall beskattas. Bestämmelsen är således nödvändig för att inte uthyr- ning av hotellrum m.m. skall omfattas av det generella undantaget från beskattning för fastigheter. Tillämplig skattesats för dessa omsättningar är enligt 7 kap. 1 § andra stycket 1 ML av beskattningsunderlaget. Stödet för att undanta omsättning som har samband med fastigheter och beskatta rumsuthyrning och camping finns i artikel 13 B. b i sjätte direktivet. Den reducerade skatte- satsen på rumsuthyrning i hotellrörelse och upplåtelse av camping- platser grundas på artikel 12.3 a jämfört med punkten 11 i bilaga H i det sjätte direktivet. I betänkandet angående indirekta skatter och socialförsäkringsav- gifter (Fi 1967:10) ville man inte närmare gå in på frågan om att även ge mervärdeskatten karaktär av en generell hyresskatt. Någon allmän skatteplikt föreslogs därför inte för uthyrning av rum, bostäder eller andra lokaler. På en punkt föreslog dock utredningen beskattning av rumsuthyrning, nämligen när den sker i hotell- eller pensionatsrörelse. Utredningen menade att hotelltjänsterna representerade ett inte oväsentligt skatteunderlag som borde beskattas i ett mervärdes- skattesystem. Utredningen ansåg att man skulle vinna praktiska fördelar för kombinerade hotell- och serveringsrörelser om sådan verksamhet beskattades på ett enhetligt sätt. Genom regeringens proposition 1968:100 infördes därefter be- skattning för hotelltjänster. Till skillnad mot utredningen föreslog dock regeringen att skatt enbart skulle beräknas på (dvs. Hotell och camping () reducerad skattesats) av den skattepliktiga omsättningen av rums- uthyrning och därmed sammanhängande tjänster i hotell- och pensionatsrörelse (prop. 1968:100, s. 86). I nära anslutning till lagens ikraftträdande utfärdade Riksskatte- verket meddelanden och anvisningar som vägledning för tillämp- ningen.1 1989/90:50 (Om inkomstskatten för m.m.) lämnades förslag till ett första steg i genomförandet av 1990/skattereform (prop. 1989/90:50, bet. 1989/90:SkU10, rskr. 96, SFS 1989:1027). För att finansiera sänkningen av inkomstskatten skulle de särskilda reduceringsreglerna för serverings- och hotelltjänster slopas . Rumsuthyrning i hotell- rörelse och upplåtelse av campingplats och motsvarande i camping- verksamhet blev således skattepliktiga med normalskattesatsen. uttalade i det sammanhanget (bet. 1989/90:SkU10, s. 79) att eftersom avsikten var att mervärdeskatten skulle om- formas så att den blev generell och enhetlig kunde inte bärande skäl anföras för att låta de nuvarande reduceringsreglerna för hotell- och restaurangtjänster bestå. Utskottet uttalade att man var med- vetet om att vissa utsatta turistorter skulle kunna få svårigheter att hävda sig i konkurrensen och utgick från att regeringen skulle följa utvecklingen i detta hänseende och om förhållandena så påkallade skulle vidta de åtgärder av regionalpolitisk art som kunde erfordras. infördes skatteplikt även för upplåtelse av campingplats och motsvarande i campingverksamhet (SFS 1990:576, prop.1989/90:111, 1989/90:SkU31, rskr. 1989/90:357). 1991/92:50, bet. 1991/92:SkU5, rskr. 1991/92:50) sänktes skattesatsen för hotell- och restaurangtjänster, liksom för upplåtelse av campingplats. hade hemställt hos regeringen om förslag till en ändring av mervärde- skattelagen så att mervärdeskatten på livsmedel och serverings- tjänster skulle utgå och på övriga varor och tjänster (1990/91:FiU30, rskr. Bakgrunden till detta tillkännagivande redogörs noggrannare för i avsnittet om livsmedelsmoms. I samband med att regeringen lämnade förslag om de ändringar begärt aktualiserade departementschefen att han ville 1 Se t.ex. meddelande 1969:61.7 (Angående servering och rumsut- hyrning), meddelanden 1969:133.17 (Angående skattskyldighet för uthyrning av privatrum, stugor mm) och anvisningar om skatteplikt för uthyrning av stugor i stugbyar eller semesterbyar eller på campingplatser (RSV IM 1977:5). Hotell och camping () bredda basen för området för lägre moms (prop. 1991/92:50 sid. 13). Avsikten med denna momssänkning var att stärka den svenska turistnäringens konkurrenskraft. Departementschefen menade att när tidigare reduceringsregler slopades och skatteplikt infördes för personbefordran hade väsentligt ökade kostnader uppstått för att turista i . Departementschefen uppgav som stöd för att in- föra reducerad skattesats att det var vanligt i med differen- tierade skattesatser på hotell- och restaurangtjänster. Han angav vidare att det inom EG hade uppnåtts enighet om att lägre skatte- sats skulle få tillämpas för bl.a. livsmedel, hotellvistelse, upplåtelse av campingplatser samt persontransporter. I propositionen före- slogs därför att den reducerade skattesatsen även skulle omfatta hotell- och campingtjänster. Som ett led i stabilisera den svenska ekonomin höjdes den redu- cerade skattesatsen från (prop. 1992/93:50 bil. 5, 1992/93:FiU1, 1992/93:Sku18, rskr. 1992/93:158, SFS 1992:1477). Genom denna åtgärd höjdes således skattesatsen för bl.a. hotell- och campingtjänster. Den skattesats som tillämpas för hotell- och camping- tjänster () infördes . I finansutskottets betänkande 1992/93:FiU30 (rskr. 1992/93:447, SFS 1993:772) an- fördes följande som skäl för förslaget (s. 128–131): sänktes skatten för vissa tillhandahållanden inom bl.a. turistnäringen. Den generella skattesatsen är nu således medan skattesatsen för bl.a. hotelltjänster och upplåtelse av camping- plats m.m., personbefordran och transport i skidlift är . Utskottet finner det angeläget att ytterligare förbättra den svenska turistnäring- ens konkurrenskraft. I synnerhet de nu angivna tjänsterna är av sådan betydelse för kostnaderna vid turism i att starka skäl talar för att skatten bör sänkas ytterligare. Utskottet anser således att skatten på dessa områden bör sänkas till . Däremot bör skattesatsen även fortsättningsvis vara för omsättning och im- port av livsmedel samt för restaurangtjänster. Det är utskottets uppfattning att en omläggning av mervärdeskatten med här angiven inriktning verksamt skulle bidra till att stimulera turismen i . Dels innebär det en ytterligare stimulans, utöver vad den förändrade kronkursen medfört för utlänningars turistande i , dels bidrar det till att svenskarna i större utsträckning turistar i . Studier har visat att ökad turism ger stora regionalpolitiska effekter. Det är få branscher som har en sådan regional spridning som turistnäringen. Det är dessutom i hög grad en näring för småföretagen. Därmed kan sysselsättningseffekten bli betydande och få en stor regional spridning. Hotell och camping () Sammanfattningsvis var skälet bakom sänkningarna av skattesatsen 1992 och 1993 att åtgärden skulle stimulera turismen i (stärka den svenska turistnäringens konkurrenskraft). Åtgärden syftade också till att ge regionalpolitiska effekter och man uttalade att sysselsättningseffekten kunde bli betydande. 1.2Uttalanden i förarbeten om tillämpningsområdet för regeln om reducerad mervärdesskatt Uttalandena i förarbetena är relativt kortfattade. En förklaring kan vara att en reduceringsbestämmelse för hotelltjänster även tilläm- pades fram till . I samband med att den tidigare regeln infördes gav ut meddelanden och anvis- ningar för rättstillämpningen. Det kan således antas att lagstiftaren utgick från att tidigare praxis till stor del kunde användas. 1991/92:50 uttalas att skatteplikten i sig regleras i ML genom att hotell- och campingtjänster uttryckligen inte omfattas av reglerna om undantag från beskattning inom fastighetsområdet. Skatteplikten i detta avseende omfattade utöver sådana tillhanda- hållande på vilka lagen (1966:742) om hotell- och pensionatsrörelse var tillämpliga, även tillhandahållande av plats för uppställning av tält eller samt upplåtelse av enklare stugor och liknande på campingområden. Med hotell- och pensionatsrörelse avsågs i hotellagen yrkesmässig verksamhet med ändamål att tillhandahålla tillfällig möblerad bostad. Skatteplikt för upplåtelse av campingplats infördes genom prop. 1989/90:111. I propositionen uttalades att skatteplikten för dessa tjänster skulle omfatta upplåtelse av plats för tält eller eller av sådana enklare stugor på campingområde som skatteplikten för rumsuthyrningen inte ansetts innefatta och att skatteplikten även skulle gälla för upplåtelse av näringsidkares egna uppställda tält eller . För att inte åstadkomma konkurrenssnedvrid- ningar och för att så långt som möjligt undvika gränsdragnings- problem skulle alla skattepliktiga upplåtelser av detta slag omfattas av skattesänkningen (prop. 1991/92:50 s. 13). I Mervärdesskatten och EG (SOU 1994:88, s. 114), gjordes be- dömningen att 3 kap. 3 § första stycket 4 ML överensstämde med artikel 13 i det sjätte direktivet. Hotell och camping () 1.3Kartläggning av de avgränsningsproblem regeln fört med sig I det följande redovisas rättsfall, uttalanden från (t.o.m. ) i olika former samt uttalanden som gjorts i andra sammanhang. De frågor som det i dessa sammanhang funnits anledning att ta ställning till åter- speglar enligt utredningens uppfattning i stora drag de olika gräns- dragningsproblem som kan knytas till regeln. Som redogjorts för kommer beskrivningen även att om- fatta tid före skattereformen eftersom en reduceringsregel för hotelltjänster även tillämpades innan denna tidpunkt. uttalade att uthyrning av stugor i stugbyar eller semesterbyar, på vilken uthyrning hotellförordningen var tillämplig var skattepliktig. Nämnden menade också att uthyrning av privat- rum och privata stugor, dvs. stugor som var avsedda för och jämväl användes huvudsakligen för bostadsändamål eller motsvarande, som regel inte borde anses medföra skattskyldighet för innehava- ren. Nämnden uttalade vidare att det förekom att hotellföretag vid behov av fler rum än hotellet innehöll träffade avtal om att för hotellverksamheten få disponera rum eller stugor i hotellets närhet. Den omständigheten att uthyrning skedde genom hotellets försorg borde enligt nämnden inte föranleda att uthyrningen skulle med- föra skattskyldighet för innehavaren av stugan eller rummet. Där- emot kunde den uthyrning som hotellet gör i förhållande till gästen medföra skattskyldighet för hotellet, nämligen om hotellet uppbär likviden för rummet eller stugan. RSV/FB Im 1986:1 Frågan var i förhandsbeskedet om tillhandahållande av kost och logi vid ett hälsohem skulle medföra skattskyldighet. Riksskatte- verkets ansåg inte att den verksamhet som bedrevs på hemmet utgjorde sjukvård (undantag från beskattning). Den kost och logi som tillhandahölls de boende på hälsohemmet Hotell och camping () skulle i stället anses som tillhandahållande av logi i pensionats- rörelse. RSV/FB Im 1986:5 I ett förhandsbesked hos för rättsärenden avsåg ett bolag att starta en affärsklubb. erbjöds att mot en årsavgift utnyttja konferensgården och dess anläggningar. På an- läggningen fanns förutom hotellrum bl.a. konferens- och sällskaps- rum, restaurang, fritidsanläggningar (bastuanläggning, tennisbanor, korthålsbana för golf, , boule samt en stor motorbåt som fick utnyttjas kostnadsfritt). Nämnden menade (ej överklagat) att de tjänster som bolaget avsåg att erbjuda företagen mot en årsavgift fick anses omfatta vad som normalt ingår i konferensverksamhet och att dessa tjänster därför skulle betraktas som en integrerad del av konferensgårdsverksamheten (hotelltjänst). Beskattningsvärdet för årsavgiften skulle i dess helhet utgöras av av be- skattningsunderlaget (motsvarar reducerad skattesats). RÅ 1988 not 642 I målet var frågan om en uthyrning av stugor till asylsökande skulle anses utgöra skattepliktig hotelltjänst eller annan undantagen ut- hyrning av bostad. Enligt de då gällande rekommendationerna, RSN 1969:61 punkt 7 och RSV Im 1977:5, förelåg skatteplikt för rumsuthyrning enbart om lagen (1966:742) om hotell- och pensionatsrörelse var tillämplig på uthyrningen. Denna lag var som redovisats enbart tillämplig när tillhandahållandet gällde tillfällig bostad. Frågan i målet var därför om uthyrning till asylsökande kunde anses som en sådan upplåtelse. I målet refererades för- arbetena till hotellagen där föredraganden hade uttalat att som tillfälliga bör enligt min mening inte anses t.ex. upplåtelse till studerande per termin. I tveksamma fall bör till hotell eller pensionatsrörelse inte hänföras upplåtelser, som är längre än de längsta normalt förekommande semestertiderna dvs. i stort sett längre upplåtelser än en månad. Bolaget uppgav att vistelsetiderna för asylsökande i regel övergick en månad. Nämnden menade att den uthyrning som förekom ansågs ske till de asylsökande och inte till invandrarverket och att med hänsyn till omständigheterna Hotell och camping () skulle rumsuthyrningen vara skattepliktig. Regeringsrätten ändrade inte förhandsbeskeden. RÅ 1991 not 82 I detta mål som gällde samma bolag som i RÅ 1988 not 642 uppgav bolaget att vistelsetiden för de asylsökande i genomsnitt uppgick . Man menade vidare att upplåtelsen måste bedömas utifrån att den skedde till . för rättsärenden fann i sitt beslut att upplåtelsen i enlighet med det tidigare avgörandet från Regeringsrätten skulle bedömas utifrån tillhandahållandet av tjänster till de asylsökande och inte till invandrarverket. Vidare menade nämnden att tillhandahållandet som görs måste bedömas utifrån ändamålet med verksamheten. Nämnden fann vid denna bedömning att bolagets ändamål var att tillhandahålla de asylsökande tillfälliga bostäder. Nämnden menade att den omständigheten att den faktiska vistelsetiden kunde bli längre inte medförde att verksamheten skulle bedömas annorlunda ur mervärdeskattesynpunkt. Uthyrningen var således skattepliktig. I ett förhandsbesked som inte överklagats har bedömt frågan om upplåtelse av möblerade lägenheter medför skattskyldighet till mervärdesskatt. Bolaget hyrde ut cirka 90 lägenheter för tidsperioder som varierade mellan och . Nämnden uttalade i sitt avgörande att avgörande för bedömningen av om en verksamhet skall hänföras till rumsuthyr- ning i hotellrörelse eller liknande verksamhet inte är att lagen om hotell- och pensionatsrörelse är tillämplig på verksamheten utan innehållet i och syftet med verksamheten. Nämnden uttalade ut- tryckligen att detta synsätt överensstämmer med förhandsavgörande i målet C-346/95, mot Finanzamt . hade i det målet tolkat artikel 13 B. b i sjätte direktivet. Hotell och camping () I förhandsbesked var frågan vilken skattesats som skulle vara tillämplig för s.k. hotellcheckar. Det bolag som ställde frågan till nämnden köpte hotellcheckar av en organisation för att sedan med visst påslag sälja dem till företag och privatpersoner. Det var inte fråga om någon förmedling utan kunderna kunde själv välja mellan de hotell som var anslutna till systemet med hotellcheckar. När kunden visade upp checkarna vid hotellet fick kunden en viss rabatt. Ersättningen för hotellvistelsen betalades av kunden direkt. konstaterade att bolagets verksamhet inte ut- gjorde rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet utan avsåg tillhandahållande av tjänster i form av rättigheter. Be- skattning skulle således ske med normalskattesatsen. Frågan var om uthyrning av sommarstuga utgjorde en mervärdes- skattepliktig omsättning och om avdragsrätt förelåg för ingående skatt som belöpte på anskaffnings- och driftskostnader m.m. för sommarstugan. Bolaget uppförde en fastighet som skulle uthyras antingen i form av långtidsuthyrning (eller längre) eller i form av korttidsuthyrning (en ). Vid korttidsuthyr- ning kunde sänglinnen m.m. tillhandahållas mot en särskild avgift. Nämnden konstaterade först att om långtidsuthyrningen skedde direkt till andra stuguthyrningsföretag (hotell, pensionat, camping, m.fl.) och researrangörer var omsättningen skattepliktig under för- utsättning att hyrestagarens verksamhet medförde skattskyldighet till moms och att fastighetsägaren ansökt om så kallad frivillig skattskyldighet. När det gällde frågan om bolagets omsättning var skattepliktig vid korttidsuthyrning till privatpersoner eller företag ansåg nämnden att denna uthyrning skulle anses som rumsuthyr- ning i hotellrörelse eller liknande verksamhet (3 kap. 3 § 4 ML). Nämnden hänvisade i sitt avgörande till dom C-346/95 (Blasi) där det bl.a. anges att hotellbranschen bör ges en vid tolkning. Vidare menade nämnden att avgörande för bedöm- ningen är innehållet och syftet med verksamheten. Nämnden åberopade därvid tidigare refererade fall RÅ 1988 not 642 och RÅ 1991 not 82 och menade att eftersom bolagets verksamhet var inriktad på att i en aktiv rörelse tillhandahålla en fritidsbostad för Hotell och camping () tillfälligt bruk var verksamheten inte av den fastighetsförvaltande karaktär som avses i 3 kap. 2 § första stycket. Den omständigheten att verksamheten enbart omfattade en fritidsfastighet medförde ingen annan bedömning. Nämnden ansåg att ett bolags stadigvarande lägenhetsuthyrning till ett hotellföretag utgjorde skattepliktig omsättning om hyrestaga- rens verksamhet medförde skattskyldighet till moms. Avsikten var att lägenheterna skulle utgöra ett komplement till hyresgästens (hotellföretagets) rumsuthyrning i hotellverksamhet. RÅ 2001 ref 69 I målet kom Regeringsrätten fram till att om frukost ingår i priset för ett hotellrum skall inte frukosten anses utgöra ett underordnat led till hotelltjänsten. Eftersom frukosten således utgjorde en klart avskiljbar tjänstetransaktion skulle en uppdelning göras. För frukosten skulle skatt tas ut med normalskattesatsen och för ut- hyrningen av rummet skulle den reducerade skattesatsen tillämpas.