sou · GTB390d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Tillstånd enligt första stycket får ej lämnas, om det finns anled- ning antaga att fostret är livsdugligt. 4 § Vägras abort i fall som avses i 1 §, skall frågan underställas prövning. Lag (1995:660). 5 § Abort eller avbrytande av havandeskap enligt 6 § får utföras endast om kvinnan är svensk medborgare eller bosatt här i riket eller om i annat fall av särskilda skäl lämnar kvinnan tillstånd till åtgärden. Endast den som är behörig att utöva läkaryrket får utföra abort eller avbryta havandeskap enligt 6 §. Åtgärden skall ske på allmänt sjukhus eller på annan sjukvårdsinrättning som godkänner. Lag (1995:660). 6 § Kan det antas att havandeskapet på grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa, får lämna tillstånd till avbrytande av havande- skap efter utgången av artonde havandeskapsveckan och oavsett hur långt havandeskapet framskridit. Utan tillstånd och utan hinder av bestämmel- serna i 5 § får avbrytande av havandeskap på grund av sjukdom eller kroppsfel som avses i första stycket utföras av den som är behörig att utöva läkaryrket, om inte åtgärden kan anstå utan fara för kvin- nan. Lag (1995:660). 7 § beslut i ärende om tillstånd till abort eller avbrytande av havandeskap enligt 6 § får inte överklagas. Lag (1995:660). 8 § Efter en abort eller ett avbrytande av havandeskap enligt 6 § skall kvinnan erbjudas stödsamtal. Den som ansvarar för verksam- heten på det sjukhus eller den inrättning där åtgärden utförts skall tillse att ett sådant erbjudande lämnas. Lag (1995:660). 9 § Den som utan att vara behörig att utöva läkaryrket uppsåtligen utför abort på annan, dömes för illegal abort till böter eller fängelse i högst . Är brott som avses i första stycket grovt, dömes till fängelse, lägst och högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, om gärningen skett vane- mässigt eller för skull eller inneburit särskild fara för kvin- nans liv eller hälsa. För försök till illegal abort dömes till ansvar enligt 23 kap. . 10 § Åsidosätter läkare uppsåtligen föreskrift i 4 § eller, om ej annat följer av 6 § andra stycket, i 3 eller 5 §, dömes till böter eller fängelse . 11 § Utbyte av brott enligt denna lag skall förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Lag (2005:294). Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) – Utdrag 3 § Varje landsting skall erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Detsamma gäller dem som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadig- varande vistas inom . Även i övrigt skall verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Vad som i denna lag sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting, i den mån inte annat följer av 17 §. Vad här sagts utgör inte hinder för annan att bedriva hälso- och sjukvård. ansvar omfattar dock inte sådan hälso- och sjuk- vård som en kommun inom har ansvar för enligt 18 § första och tredje styckena. Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som ansvarar för enligt denna lag och skall därvid ange de särskilda villkor som gäller för överlämnandet. En uppgift som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ. Överlämnar enligt tredje stycket till någon annan att bedriva hälso- och sjukvård som ges vid ett sjukhus, skall avtalet innehålla villkor om 1.att verksamheten skall drivas utan syfte att ge vinst åt ägare eller motsvarande intressent, och 2.att vården skall bedrivas uteslutande med offentlig finansiering och vårdavgifter enligt 26 §. Uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård som ges vid ett region- sjukhus eller en regionklinik får inte överlämnas till någon annan.1 får även träffa överenskommelse med kommun, och länsarbetsnämnden om att inom ramen för uppgifter enligt denna lag samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. skall bidra till finansieringen av sådan verksamhet som bedrivs i sam- verkan. Enligt bestämmelser i lagen (2003:1210) om finansiell sam- ordning av rehabiliteringsinsatser får delta i finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. får granska sådan verksamhet som bedrivits i samverkan med och delvis finansierats av eller 1 Detta tillägg träder i kraft enligt lag (2005:534). Vid en sådan granskning har rätt att ta del av de uppgifter som behövs för att granska verk- samheten. Lag (2005:534). 3 c § skall även erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som, utan att vara bosatta i , har rätt till vårdförmåner i vid sjukdom och moderskap enligt vad som följer av för- ordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familje- medlemmar flyttar inom gemenskapen. Vården skall i dessa fall erbjudas av det landsting inom vars område personen är förvärvs- verksam eller, när det gäller en person som är arbetslös, det lands- ting inom vars område denne är registrerad som arbetssökande. I den utsträckning familjemedlemmar till dessa personer har rätt till vårdförmåner i vid sjukdom och moderskap enligt vad som följer av den nämnda förordningen, skall familjemedlemmarna erbjudas vård av samma landsting. Om familjemedlemmarna är bosatta i , gäller dock 3 §. Lag (1998:1660). 4 § Om någon som vistas inom utan att vara bosatt där behöver omedelbar hälso- och sjukvård, skall erbjuda sådan vård. Ett landsting får också i andra fall erbjuda hälso- och sjukvård åt den som är bosatt i ett annat landsting, om landstingen kommer överens om det. Lag (1992:567). 26 § Av patienter får vårdavgifter tas ut enligt grunder som lands- tinget eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. Patienter som är bosatta inom respektive kommunen, liksom patienter som avses i 3 c §, skall därvid be- handlas lika. får dock för sluten vård fastställa avgifts- nivåer i olika inkomstintervall och besluta om vilka regler om nedsättning av avgiften som skall gälla. Högsta avgiftsbelopp för sluten vård är för varje vårddag. Endast kommunen får ta ut vårdavgifter för sådan långtids- sjukvård som den har betalningsansvar för enligt 2 § lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Avgifter för vård enligt 18 §, för förbrukningsartiklar enligt 18 c § eller för sådan långtidssjukvård som en kommun har betal- ningsansvar för enligt 2 § lagen om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård får, tillsammans med avgifter för hemtjänst och dagverksamhet enligt 8 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), uppgå till högst en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbeloppet. Avgifterna får dock inte uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgifts- underlag för sina personliga behov och andra normala levnadskost- nader (förbehållsbelopp). När avgifterna fastställs skall kommunen dessutom försäkra sig om att vårdtagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Avgiftsunderlaget och förbehållsbeloppet skall beräknas med tillämpning av 8 kap. 3 8 §§ socialtjänstlagen. Lag (2003:194). föreskrifter och allmänna råd om abort (SOSFS 2004:4) – Utdrag 1 § Enligt 5 § abortlagen (1974:595) får , om sär- skilda skäl föreligger, lämna tillstånd till abort eller avbrytande av havandeskap enligt 6 § samma lag till en kvinna som inte är svensk medborgare eller bosatt i riket. En utländsk kvinna som kan visa att hon har sökt och väntar på besked om asyl eller uppehållstillstånd i bör i detta sam- manhang anses som bosatt i och behöver därför före ut- gången av artonde graviditetsveckan inte något tillstånd från Social- styrelsen. 2 § Vid ansökan om tillstånd till abort enligt 5 § abortlagen (1974:595) eller avbrytande av havandeskap enligt 6 § samma lag skall de blanketter som anges i 4 kap. 2 § användas. Till ansökan bör bifogas kopia av identitetshandling som styrker kvinnans identitet, och kopia av pass eller annan handling som visar inresa till och vistelsens längd Den medicinska utredningen bör i tillämpliga delar innehålla de uppgifter som framgår av de allmänna råden till 4 kap. 2 § under . Den psykosociala utredningen, som bör göras av en yrkesutövare med beteendevetenskaplig kompetens, bör innehålla uppgifter om kvinnans anknytning till , och varför kvinnan kom till , och den tid kvinnan avser att stanna i . Hearing om utländska aborter Utredningen genomförde en hearing i Riksdags- huset med inbjudna experter. Avsikten med hearingen var att ge en sammanfattande bild av troliga konsekvenser av en lagändring som ger utländska kvinnor möjlighet att komma till för en abort. Till hearingen inbjöds riksdagsledamöter, politiker och tjänste- män i landsting, myndigheter och organisationer som arbetar med abortfrågan. Totalt deltog 90 personer. I denna bilaga redovisas en sammanfattning av hearingen som sammanställts av vetenskaps- journalist . Program vid hearingen: , Kvinnors faktiska möjligheter till abort i , Abortfrågan inom EU , Abort och etik , Antal aborter, abortmetoder, praxis i Socialstyrel- sens rättsliga råd , Vilka regler gäller för att söka vård i ? , Vad skulle effekterna bli för landstingen om ut- ländska kvinnor fick rätten till abort? Ska öppna sina gränser för abort? Kvinnors faktiska möjligheter till abort i , generalsekreterare, lysning, Aborter är ett stort problem för kvinnor i . Även om abort är tillåtet i de flesta EU-länder är det inte detsamma som att kvinnor kan få en abort. Restriktioner finns i de flesta länder. Och de nya EU- länderna, de tidigare , har övergett den tidigare liberala inställningen, som abortsiffrorna är de högsta i EU. I är det nästan omöjligt att få en legal abort, men det finns en utbyggd illegal verksamhet. Abortfrågan var en av de mest kontroversiella frågorna på FN:s internationella konferens om Befolkning och utveckling (ICPD). Där enades179 länder om Kairoagendan, som bland annat innefattar kvinnors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa. spelade en viktig roll för den positiva utgången i form av paragraf I 8:25. Där stadgas att abort är en folkhälsofråga, att abortingrepp ska utföras med säkra metoder där det är lagligt och att kvinnor alltid ska ha rätt till god vård om komplikationer uppstår efter ett abortingrepp. beslut i dessa frågor följdes upp av kvinnokonferensen i året därpå (1995). har den globala abortdebatten hårdnat. har fått en ny president, , som för en restriktiv politik inom området reproduktiv hälsa och aborter. Den amerikanska admi- nistrationen förhindrar att biståndspengar betalas ut till organisa- tioner, som i sin verksamhet utför aborter eller arbetar med råd- givning till gravida kvinnor och/eller remitterar eller hänvisar kvin- nor till abortkliniker, bedriver påverkansarbete gentemot sin egen regering eller andra regeringar och/eller internationella institu- tioner för lagliga och säkra aborter. Den amerikanska hållningen har fått allvarliga konsekvenser för viktiga internationella projekt och för arbetet i FN. tycks många vara överens om att de starkt konservativa krafterna vinner terräng globalt. De globala siffrorna förskräcker. Enligt , , dör 68 000 kvinnor i osäkra aborter och mång- dubbelt fler skadas för livet. Osäkra aborter utgör av mödradödligheten, men i ett land som . Efter har många regeringar tagit sina beslut på allvar. Abortlagarna har blivit liberalare och kvinnor har getts rätten att besluta om abort upp till och med graviditetsvecka 12 utan restriktioner i länder som , , , och . I vissa , som , , , , och , har kvinnan getts rätten att göra abort vid fara för hennes liv, vid fosterskada, all- varlig sjukdom, våldtäkt eller incest. har lagstiftningen hårdnat i andra länder, också i EU- länder. I har lagstiftningen ändrats . , när är med i EU, gäller inte längre sociala och ekonomiska skäl för abort. I infördes obligatorisk rådgivning och väntetid med syfte att övertala kvinnor att inte göra abort. I Portu- gal har man börjat fängsla och åtala kvinnor som gör eller utför abort. Och i ger lagen möjlighet att ställa både kvinna och läkare inför rätta. Omkring hundra sådana fall har tagits upp . Gamla och nya EU-länder skiljer sig åt. De nya är ofta mer kri- tiska till rätten till abort, som de har de högsta abort- siffrorna. Ett skäl kan vara att abort har varit den enda ferti- litetskontroll som kvinnor haft tillgång till. Ett annat att den katolska kyrkan har stort inflytande. Den var viktig när kom- munismen störtades vilket har stärkt människors tilltro till den. Det spiller över på frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa. I exempelvis åtföljs den kritiska synen på abort av en stark skepsis till sexualundervisning och preventivmedelsrådgivning för unga. Aborter är illegala i och på , där en kvinna kan dömas till fängelse för abort. I , , , och är abort tillåten vid fara för moderns liv eller om fostret är gravt missbildat. , och har utverkat moraliska undantag i EU från framtida lagar som berör aborter. I de flesta andra europeiska länder har kvinnor rätt till abort, men lagarna är olika restriktiva. Ofta har kvinnor inte rätt i sig. De är beroende av inställningen hos läkare eller andra, som fattar de slutliga besluten. I vissa länder finns lagstadgade krav på rådgivning och obligatorisk väntetid. I är väntetiden , i Tysk- land 3, 7, 7 och i (när har passerat efter senaste menstruation). Restriktioner och stigma skapar en marknad för illegala aborter, ofta utförda av hälsopersonal, men också av kvinnorna själva eller klåpare som vill tjäna pengar. I görs mellan 500 000 och 800 000 illegala aborter . Många, mellan 150 000 och 200 000, görs i . var lagen generös till abort på sociala grunder, exempelvis vid skils- mässa, fattigdom, flyktingstatus, arbetslöshet eller usla bostadsför- hållanden. ändrades abortlagen att gälla enbart vid fall av våldtäkt, fängelsedom, makes död eller allvarliga sjukdom eller om kvinnan fråntagits vårdnaden om tidigare barn. Anti-choicerörelsen har skaffat inflytande över . Andra kammaren beslutade att sluta finansiera det statliga programmet för familjeplanering. Många ryska kvinnor dör i komplikationer efter aborter, dödlig- heten är tio gånger högre än i . Ofta görs aborterna utanför de medicinska institutionerna, många görs sent. I , med en av EU:s hårdaste abortlagstiftningar, gör kvinnor runt 20 000 illegala aborter . Det är vanligt att europeiska kvinnor reser till andra länder för att söka abort. Också läkare reser för att arbeta och tjäna pengar på att utföra aborter i andra länder. Kvinnors resor kallas abortturism, läkares kallas fri rörlighet av tjänster och arbete. reser exempelvis mellan 5 000 och 6 000 irländska kvinnor till Storbritan- nien, numera också till . Enligt IPCD/har kvinnor rätt till uppföljning och eftervård på , liksom information om abort. Informationen ska vara saklig och ge råd om de tre alternativen; att föda och behålla barnet, att föda och adoptera bort barnet eller att göra abort i annat land. Kvinnorna kan vid rådgivningstillfället få telefonnummer och adress till abort- kliniker i andra länder. I kostar en abort före graviditetsvecka 12 (680), i nära (390). Till reser också österrikiska kvinnor, mellan 100 och 200 . Nya tekniker har gjort abort skonsammare och säkrare. Medi- cinsk abort kan innebära en revolution för världens kvinnor. Akut p-piller (som ibland kallas dagen-efter-piller) har blivit mer accepterade, inte minst i där de går att köpa utan recept i tio länder. Men de är fortfarande kontroversiella i stora delar av världen. Vissa länder har efter påtryckningar från religiösa funda- mentalister stämplat pillren som abortmetod. I många länder finns en utbredd ovilja att göra akuta p-piller lättillgängliga. Det preventiva arbetet i ifrågasätts ofta och högröstat av dem som ibland kallas Oppositionen. En strategi har varit att arbeta för att fler länder ska få så kallade moraliska undantag, som . Man arbetar för att samvetsklausuler i känsliga frågor ska få laglig status och för att splittra EU:s medlemsstaters stöd till Kairo- agendan, () och den internationella familjeplaneringsorganisationen (IPPF). Oppositionen finns på många håll i specialiserade organisationer och i vissa regeringar. och den katolska kyrkan har t.ex. en förlängd arm in i FN. Aktiva oppo- sitionspersoner finns i alla parlament. De bearbetar konservativa grupper och religiösa samfund. Enskilda EU-parlamentariker finns nära lobbygrupperna och de religiösa grupperna. I arbetet angriper man jämställdhet mellan män och kvinnor, homo- och trans- personers rättigheter, motarbetar sexualundervisning, kvinnors rätt att besluta om abort och andra rättigheter kopplade till sexualitet och reproduktion. En taktik är att sprida felaktig information, som att abort ökar risken för bröstcancer. Lögner, förolämpningar och opportu- nistiska allianser är andra metoder. Prostitutionsfrågan har varit viktig. Förföljelser av personer och våld har förekommit. Man ger ord nya innebörder. Abort kallas ett barn fött . Akuta p- piller beskrivs som tvångsabort när det ges till våldtagna kvinnor i flyktingsituationer. Man försöker att svärta ner Kairoagendan genom att kalla den en lesbisk och feministisk agenda. Därtill finns en kanske växande anti-choicerörelse i . De stora USA-baserade organisationerna har utökat sina nätverk och öppnar kontor i , framför allt i . Ofta har organisationerna specialiserat sig. Flera av dem använder till synes neutrala namn som lätt kan förväxlas med organisationer med annan agenda eller med forskningsinstitutioner. Population research institutet, PRI, ägnar sig huvudsakligen åt att sprida lögner om () med målet att urholka dess budget och förmå EU att sluta ge bistånd till området sexuella rättigheter och SRHR. Stop IPPF arbetar för att stoppa den globala paraplyorganisationen för familjeplaneringsorganisationer (IPPF). C-FAM, lobbar i EU, C-AFRI i FN och är en ungdomsorganisa- tion. Kommer de att lyckas? Nej, inte om det finns tillräcklig medvetenhet och kunskap om vad som pågår. För det krävs att frivilligorganisationer, politiker och regeringar bestämmer sig för att inte låta redan fattade beslut, som är centrala för människors liv och hälsa, urholkas och tillintetgörs. Hur kan prostitution och trafficking kopplas till abortfrågan? tog upp som exempel att den har gått ut i samarbete med Bushadministrationen i projektet hands to fight trafficking. är Bushadministrationens upp- fattning att varje organisation som arbetar med prostituerade ska förnekas amerikanska pengar. Det slår mot projekt i där man arbetar för att förhindra att prostituerades barn ska smittas av hiv när de föds. Det slår också mot alla projekt som över huvud taget arbetar med prostituerade i preventivt syfte. Bushadministrationens hållning får allvarliga konsekvenser och det går inte att låtsas att man bara arbetar med trafficking, enligt . Trafficking är en avstampsfråga för att höja Bushadministrationens trovärdighet i frågor som rör reproduktion och sexualitet. Men den har en helt annan agenda än de länder som den söker samarbete med. , (fp), Varje EU-land har sina egna abortlagar. Men abortfrågan bör föras upp på europeisk nivå. Utifrån argument om mänskliga rättigheter, hälsoskäl, fri rörlighet och rättviseaspekter finns det stöd för en liberal hållning i och i EG-fördrag. Den lilla moralkonser- vativa gruppen i parlamentet är liten och tas inte på allvar. Fyra argument som gör abortfrågan till en EU-fråga När abortfrågan diskuteras i EU handlar det om situationen i olika medlemsstater och frågan om subsidiaritet, som gör abort till en nationell fråga. Det har funnits en obefogad rädsla hos vissa EU- parlamentariker att ta upp abortfrågan på EU-nivå, exempelvis för risken att den svenska abortlagen ska begränsas. Men de som är för inskränkningar struntar i frågan om subsidiaritet. Även om frågan om abort inte är gränsöverskridande på liknande sätt som handelsfrågor, miljöförstöring, trafficking och interna- tionell brottslighet, finns det skäl att argumentera för att den ska hanteras på EU-nivå, och utifrån motiveringar som redan har stöd i parlamentet och i EG-fördrag: Abort är en fråga om mänskliga rättigheter Argumentet har stöd i befintliga fördrag, som Amsterdamför- draget. Det skulle ha stärkts med den nya konstitutionen som lagts på is. I den finns ett tydligt ställningstagande för att bekämpa olikheter och arbeta för jämställdhet mellan män och kvinnor, också i hälsofrågor. Fri och säker abort är egentligen en självklar- het. Det borde också vara en mänsklig rättighet att bestämma över sin kropp. I förlängningen innebär det att en kvinna ska ha rätt att bestämma om hon vill vara gravid eller inte. bör därför ta sitt solidariska ansvar för att ge alla kvinnor reproduktiva rättig- heter och tillåta att utländska kvinnor kommer hit för abort. Frågan har också en historisk dimension. Svenska kvinnor åkte till när abort inte var tillåtet i . stoppar vi våra gränser för polska kvinnor som inte får abort i hemlandet. Det kontroversiella är inte att tala om reproduktiv hälsa utan om reproduktiva rättigheter. Det är där striden står. Det som hände när Women on Waves inte tilläts komma in i var att frågan kom upp på bord. Vi fick en helt ny diskussion i parlamentet. Det blev exempelvis uppenbart för allt fler att portu- gisiska kvinnor åker till för att genomgå abort, trots att lagstiftningen är ungefär identisk i de båda länderna. Det är imple- menteringen och praxis som skiljer sig åt. Kvinnors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa är inskriven i inter- nationella överenskommelser som alla EU-länder har ratificerat. Hälsofrågan är en nyckelfråga och är lätt att argumentera för, även bland dem som är tveksamma till abort av andra skäl. Även om man förbjuder abort, minskar inte antalet aborter i någon större utsträckning, de blir illegala. utförs omkring 20 000 illegala aborter i och landet har bland det högsta antalet tonårsgraviditeter i . Många kvinnor vårdas på sjuk- hus efter illegal abort. Ett annat klassiskt exempel är . Där förbjöd man abort . Dödligheten i illegala aborter rakade i höjden för att sedan gå ner igen när aborterna legaliserades. Den fria rörligheten av kunskap, erfarenhet och människor Det är en av grundpelarna i de fördrag som finns och ger EU-med- borgarna rätt att både erbjuda och ta del av tjänster i andra länder. är fördragets vakthund, som ska se till att medlemsländerna följer principen om fri rörlighet. Den ger kvinnor rätt att söka sjukvård utanför sitt eget land. Efter aktionen mot Women on Waves konstaterade kommissionen att principen om fri rörlighet ska följas av varje medlemsland. Men den gick inte in på frågan om brutit mot en av grundprinciperna. Rätten till fri abort avgörs av medlemsländerna själva. Men det får inte förhindra att de tjugofem medlemsländerna för en dis- kussion om sexualupplysning, preventivmedel och abortlagstift- ning, liksom att kunskap utbyts om fakta och statistik för att finna bästa praxis. Om det går att visa att strängare abortlagstiftning inte minskar antalet aborter utan leder till att fler kvinnor dör till följd av illegala aborter, så finns ett starkt argument för att utifrån ett hälsoperspektiv hävda att länder med tillgång till fri abort fungerar bättre. Och det finns skäl att idka självkritik också bland dem som är för fri abort. Varför är exempelvis antalet aborter i nästan dubbelt så många som i med likartad lagstiftning? Den påverkas inte av en svensk lagändring. Även om utländska kvinnor ges rätten att söka abort i , kommer de att få betala för vården. Det drabbar de fattigaste kvinnorna. Inga EU-hinder för lagändring Kommissionen har poängterat att även om hälso- och sjukvården i första hand är medlemsstaternas ansvarsområde, ger samarbete på europeisk nivå stora fördelar för patienter och hälsosystemet i sin helhet. Och man poängterar att medborgarna har rätt att söka hälsovård också i andra medlemsstater om de så önskar.