sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — En publikundersökning som teatern genomförde visar att teaterns publik har en sammansättning som etniskt speglar demografiska bild där av publiken har en invandrarbakgrund (var födda utomlands och där en eller båda föräldrarna var födda utomlands.) Undersökningen visar också att majoriteten, , av publiken är bosatt i ytterstad och då huvudsakligen i de södra förorterna medan kommer från innerstaden. I en strävan att i än högre grad nå en bred publik har marknadsavdelning förstärkts med etnisk kompetens. Repertoaren har publicerats i pro- gramtidning. Där ingår av med musik av , Jag är min egen fru av , Påkläda- ren av , Zeynos värld av Nisti Stêrk, Två kvinnor av , Namn: Spielrein av , Sympati för av , Lilla Asmodeus av , Bara Barnet av , av , Nattpro- menad av , Balansgång av , Rastplats av , Kvartetten av , En fröjdefull jul av , Köra och vända eller Dit jag längtar så av , Förortsmys av , Betong- socker av , Det finns ett liv där borta i Väl- lingby av , Babydrama av , Kan du vissla av , av , En Midsommar- nattsdröm av , Den stora apan av , Natten sjunger sina sånger av , Kränk av , Onda andar av , av , Temperance av , Invasion av , Svart mjölk av , Frun från havet av , Jösses Flickor – Återkomsten av och , i bearbetning av . Akt 2 Stålflickan av samt Slutspel av . Repertoaren är ännu ej definitiv. satsning på en ny scen, , som invigs , kommer att ytter- ligare förstärka den mångkulturella profilen. Internt planeras utbildningsdagar för all personal kring mång- faldsfrågor. Dessa seminarier fokuseras på mångkulturfrågor likväl som på HBT- och klassfrågor som vi menar också bör lyftas i ett mångfaldsperspektiv. Nedan följer några exempel på verksamhet i stadsdelsför- valtningar. är ett mångkulturellt område med många aktiva etniska föreningar. Det mesta som händer i Rin- keby har mångkulturprägel oavsett temaår. är ett uppmärksammat årligt arrangemang . brukar äga rum , men diskuteras att flytta mässan till som infaller . är ett samarrangemang med Rin- keby bibliotek och . , som är en landsomfattande rörelse, har sin vagga i Folkets Hus. Regelbundet genomförs ca 20 program i . Därtill kommer en regional final och en riks- final på olika platser i länet respektive landet. Programmen sker i samarrangemang med IOPP:s svenska avdelning och Fol- kets . Midsommar arrangeras också av före- ningen Musikcentrum på under , så även 2006. Festivalen får stöd av samtliga stadsdelsförvaltningar runt . , som arrangerades i och , förväntas äga rum även . Gringo är en förening som arbetar för ett förorts- och invandrarperspektiv på och startade sin bana genom att få en återkommande bilaga i gratistidningen . Folkkonst, ett pilotprojekt i samarbete mellan skolan, och , pågår med eventuell för- längning 2006. Elever får låna kameror och får i uppdrag att foto- grafera folkkonst i hemmet samt att beskriva det på svenska och eventuellt det språk som talas i hemmet om det inte är svenska. En redovisning sker på innan besöket på och där begreppet bearbetas vidare i dis- kussioner och teckningar. Det färdiga materialet med texter, foton och teckningar sammanställs till en utställning på . Eleverna och deras föräldrar inbjuds till för att se resultatet. Kultur i Folkets Hus är ett stadsdelsförnyelseprojekt som syftar till att öka områdets attraktivitet och minska skillna- derna mellan ytterstad och innerstad. I Folkets Hus skapas mötes- plats för kulturaktiviteter för och med barn och ungdomar. Ambi- tionen är att skapa kontakter med övriga kulturliv och att synliggöra ungdomar för den övriga staden. År fyllda av hopp, stolthet och av ett samspel mellan olika aktörer som vill berika kulturliv. , 2005, genomförs festivalen 23 . Den sjätte festivalen äger rum under . Arrangörer och samarbetspartners: Kungliga musikhögsko- lan, stadsdelsförvaltning, , , Morshedi media, ABF , . I samband med arran- geras ett flertal skolkonserter. En konsertserie arrangeras så att världsmusiken i inte bara uppmärksammas under själva världsmusikfestivalen. Under planeras fyra olika konserttillfällen. Tanken är att samtliga skolbarn ska ges möjlighet att gå på konserterna. , stadsdels- förvaltning och arrangerar. Kulturscenen Kankarsh har i och med världmusikfestivalen vuxit fram som de ungas scen. Unga musiker spelar för en ung publik. Kankarsh är persiska och betyder att söka. Kankarsh kan för- hoppningsvis på samma sätt som världsmusikfestivalen hjälpa till att stärka Kistas identitet. Unga människor ges möjlighet att förverkliga sina drömmar. Nya möten uppstår. Olika ungdoms- grupper från stadsdelen träffas. Unga människor från får visa vad de kan och känna stolthet över sina kamrater. Kankarsh ska produceras av unga för unga. Och stärks ungdomsprodu- centerna och tar större ansvar för hela produktionen. kommer stadsdelsförvaltning givetvis att lyfta fram Kankarsh vid sidan om . Genom att skapa musikaliska möten mellan olika musiktraditioner och genrer kan Kankarsh skapa förutsättningar för nyskapande musik och visa smakprov på mångfasetterade kultur. Tanken är att det produceras en serie på fyra Kankarsh; två och två . Scenen är mobil i om- rådet och flyttas mellan , och . planeras ett gästspel på . Nouruz - Det iranska nyåret. Nouruz är för perser, kurder, balu- cher och azarier en högtid för att fira vårens ankomst och det nya året. I bor totalt ca 20 000 människor som firar Nouruz . Under detta traditionella firande har musik en central roll. arrangerade 2002 i samarbete med stadsdelsförvaltning och föreningen en minifestival för att fira det iranska nyåret. har en festival arrangerats i samarbete med ett flertal föreningar och företag, t ex föreningen och Galleria. Under firas Nouruz i för femte året. Under planeras den första . kommer att bli , som drivs av . Projekt- ledare och konstansvarig för biennalen är den lokale textilkonst- nären . Till biennalen kommer konstnärer från flera olika länder att bjudas in. Syftet är också att lyfta fram områdets lokala konstnärer. Konståret på inleds med att Riksutställningars tankar om konsthantverk har vernissage. Utställningen presenterar 100 konsthantverkare från hela . Under kommer de tre stadsdelarna runt ; , och /att tillsammans ge ut en kulturkatalog i papper och digitalt på internet. Kulturkatalogen kommer att presentera kulturarbetare, institutio- ner, organisationer och kulturföreningar runt . Katalogen riktar sig till kulturella verksamheter, men också till näringsliv, offentlig förvaltning, ideella organisationer med mera. har ett stort antal verksamma kulturaktiva och kulturföreningar. Mångkulturellt sagorum på bibliotek På finns ett mångkulturellt sagorum där sagor från olika länder berättas. Under kommer verk- samheten ytterligare att utvecklas och sagoberättande från olika länder kommer både att äga rum i sagorummet men också på många andra platser i området. arbetar stadsdels- förvaltningen, biblioteken, , kyrkan, föreningen , Galleria m f l kring olika litterära teman. Under arbetar vi med temat: Sagor från olika länder. är ett mångkulturellt stadsdelsområde, så alla sats- ningar som redan görs i med engagerande kulturupplevelser och ett brett utbud av konstarter blir – oundvikligt – satsningar på mångkultur. Allt som görs för att sätta strålkastarljuset på och stimulera ömsesidigt utbyte med övriga staden ryms inom Mångkulturårets intentioner. finns i planer på att genomföra en boutställning, Bo 2006. Olika arrangemang genomförs medan boutställningen är öppen . ska dels visa och ta upp diskussionen om hur man kan förnya boendet i en miljonprogramsförort med konkreta förslag på hur lägenheter kan förnyas och individualiseras efter behov, Tema 1: som boplats . Dels ska utställ- ningen lyfta fram de i området verksamma kulturaktörerna inom ramen för Tema 2: som kulturarena och mötesplats. verksamheter i stadsdelen fungerar i praktiken som brygga mellan olika kulturer och mellan det gamla och det nya . Exemplen är många. (ur Förstudie 02 12 31, s. 24, i ). Här nämns några exempel. Kulturkaféet i Träff fortsätter i samarbete med Byalag och andra samarbetspartners att arrangera kulturaftnar med bredd och kvalitet. De fyller en viktig funktion i området som mötesplats för boende och verksamma med servering, program och aktiviteter både för unga och äldre. En lokal initiativgrupp driver frågan om kunskaps- och kulturcentrum för vuxna i Träff som ett stadsdelsförnyelseprojekt. Teaterscenen i Blå Huset är en viktig mötesplats i stadsdelen som med ökat samarbete mellan de olika aktörerna , Ung- domsverksamheten, stadsdelsförvaltningens kulturverksamheter och kulturföreningarna i området kan bli en tillgång för alla boende i med intresse för en mångsidig kontinuerlig scen- konstverksamhet. Under boutställningen ska även en förlängd Marknad genomföras, den mycket uppskattade stadsdelsfestligheten med traditionell marknadsprägel där knallar, , matserveringar, utställningar m.m. fyller stadsdelen, liksom den för Mark- nad utmärkande stora utomhusscenen där kända och ännu inte kända artister framträder. är ett viktigt inslag i Marknad. Den arrangeras med stöd av , , , och . har invigt sin digitala biograf. Med regelbunden filmvisning och caféverksamhet har de möjligheter att bli en mötesplats för ungdomar från Spånga-området och från , och kan på så sätt stärka sammanhållningen i stadsdelen med gränsöverskridande och sammanlänkande kulturaktiviteter. , , Hans Öjmyr , stadsdelsförvaltning, stadsdelsförvaltning, , handikappkonsulent Med början 2005: Uppbyggnad av sfi-verksamhet med början . Visningar på lätt svenska i museet och språkövningar med en samling föremål och en pedagog från museet. Utbildning i mångkultur för anställda i Utbildning i mångkultur med inriktning på olika religioner. Före- läsningar i kombination med bussresor till olika kyrkor, synagogor, moskéer och tempel i . Kurserna vänder sig i första hand till anställda inom . Konsten att fira 9 nyår, ett bildspel om det mångkulturella . En stadsvandring med titeln som för besökarna till en moské, en rysk-ortodox kyrka m fl i . Vandringen är ett återkommande inslag i stads- museums programverksamhet. Torget är ett lekrum på där staden står i centrum. Ett programinslag är språk- och sånglek, där pedagogerna arbetar med svenska språket för grupper som inte har svenska som modersmål. Med de svenska barnen sjungs alltid minst en inter- nationell sång. En särskild satsning görs i detta sammanhang på barn i stadsdelen . Stå upp för mångfald Premiär på uppför mångfald – på kollisionskurs genom . av och med Zinat Pirzadeh och , Ett projekt under ledning av SAMP/ALAS i syfte att stärka inter- nationellt samarbete mellan museer i , , och . ingår i projektet boxes tillsammans med ett museum i och ett i . Projektgruppen ska tillsammans utarbeta empty boxes, dvs en metod och ett läromedel som på olika och nyskapande sätt stärker barns tillgång till kulturarvet. Projektet vänder sig till barn som sällan kommer till museet pga språkliga eller kulturella barriärer. De olika deltagarländerna har därigenom konceptet, ambitionen och problemet gemensamt som den sociala och ekono- miska verkligheten skiljer sig åt (dramatiskt. Med början 2006: På Kämpingebacken 13 i ställs en museilägenhet i ordning. En miljö ställs i ordning och till denna kommer en rik programverksamhet att kopplas. Den senare görs i samarbete med stads- delsnämnd samt olika kulturföreningar och andra grupper i . Stadsvandringar i kommer att belysa migration, både 1960- talets svenska och nordiska, samt hur därefter hela världen flyttade till och andra områden kring . a Prado largo! – eller Välkommen till ! Ett språk- och integrationsprojekt där spansktalande ungdomar möter spanskastudenter i den egna hembygden, dvs . och samarbetar i detta projekt där målet är en kombination av språkkunskaper, stadshistoria och ungdomarnas alldeles egna historier – en español. Digitala guider på olika språk arbetar fram digitala guider som ska kunna användas på olika sätt, både inom- och utomhus. För utarbetas en guide för ungdomar som kommer att blanda svenska med andra språk. Fokus ligger på som plats. I det forntida materialet finns fynd från , dvs från länder som många av dagens invånare kommer från. Guiden kommer därför att berätta om kulturella länkar mellan och omvärlden. Inne- hållet och formen utarbetas tillsammans med ungdomar och lärare i skolor. Den kom- mer att behandla döden ur en rad olika aspekter, där det mång- kulturella perspektivet utgör en högst väsentlig del. Stockholmsforskningen satsar särskilt på forskning om migration. kommer en samlingsvolym som behandlar migrationen till att ges ut. Som en del två av projektet kommer texter om perioden att produ- ceras under . Tyngdpunkten läggs på perioden . Denna publikation kommer enligt planerna att ges ut . I anslutningen till boutställningen avser Stock- holmsforskningen att i samarbete med byggnadsföre- ning ge ut en idéskrift. Utställningen har två foci byggande och kultur och aspekter på den mångkulturella stadsdelen kommer att behandlas i skriften. Samlingsavdelningen har för avsikt att vid höstens uppdatering av dokumentations- och insamlingspolicy, särskilt beakta och inarbeta aspekten mångkultur och representativitet. De sedvanliga tisdagsföreläsningarna kommer att ha mångkultur som tema, ur ett tvärvetenskapligt perspektiv. De årliga Forskardagarna , där nydisputerade forskare presenterar sin forskning för allmänheten. kommer att arrangera en paneldebatt med forskare inom ämnet och deltagare utifrån. Om den s.k. årliga kommer att ordnas även 2006 kommer den att behandla: redovisning av undersökningen Hur mår du student? redovisning av undersökningen Studier och funktionshinder Om konferensen inte blir av kommer man att ta upp dessa ämnen i en annan form. Den nya kursen i Högre praktisk förvaltningsutbildning för invandrade akademiker på 40 poäng, som startade kommer sannolikt att ges , med början . Skrift om etiska regler kommer att utarbetas där konkreta råd och tydlig vägledning skall tas fram rörande det sätt som personal och studenter bemöter varandra och vilka förhållningssätt som skall genomsyra verksamhet. Utbildning i mångfaldsfrågor skall ges för anställda inom följande: prefektutbildning med intersektionalitet som tema, ur ett teore- tiskt, forsknings- och praktiskt perspektiv grundutbildning för nya skyddsombud fortbildning för arbetsledare och skyddsombud seminarium för studierektorer, studievägledare och studieadmi- nistrativ personal seminarium för personalbyråns personal () När det gäller mångfald bland personal skall statistik rörande anställda med utländsk bakgrund tas fram och utifrån den framtagna statistiken skall nödvändiga åtgärder vidtas för att åstad- komma mångfald bland personalen. Det har länge varit en strävan på att utifrån olika perspektiv och utifrån museets egna utgångspunkter arbeta mångkulturellt. Vi har inte för avsikt att låta mångkulturalitet prägla för att sedan släppa ambitionen att på vårt specifika sätt medverka till att spegla så som det ser ut kulturellt utan önskar arbeta långsiktigt och systematiskt med frågorna. Där- emot kan ett temaår fungera som en plattform och en stimulans. utgör en stiftelse med , Nor- diska museet och . Till stiftelsen hör även teater, medan museets verksamhet har bedrivits . Museets kärna är den bostad där bodde av sitt liv, 1908 1912 och hans bibliotek. Utöver dessa bevarade miljöer består museets verksamhet av utställnings- verksamhet, pedagogisk verksamhet och programverksamhet. Ut- gångspunkten är, i enlighet med stiftelsens stadgar, att sprida kunskap om , hans liv och hans verk. När det gäller ett mångkulturellt perspektiv kan detta givetvis tolkas på flera olika sätt. Dels handlar det om personalens sammansättning. Dels handlar det om verksamheten och om marknadsföring, vilket är avgörande för vilka grupper av besökare man kan nå. När det gäller besöksgrupper kan konstateras, att en mycket stor del av besökare utgörs av utländska gäster. Dessa två perspektiv hänger naturligtvis ihop, men jag avser ändå att dela upp mitt svar i två delar. Personalens sammansättning kan påverkas bara i mindre utsträckning och endast i samband med nyrekrytering. Museet har en liten personalstyrka, och bland den fast anställda personalen är omsättningen mycket ringa. Lättare att påverka är sammansätt- ningen av museets museilärare, vilka arvoderas per visning, extra receptionspersonal och praktikanter från skilda utbildningar. I dessa personalgrupper har museet medvetet strävat efter representation från olika kultur- och språkområden. Vi har lyckats delvis såtillvida att vi under vissa perioder har musei- lärare/receptionspersonal/praktikanter med annan kulturell bak- grund än den svenska. Emellertid är det stor omsättning på den personalen, och det är inte alltid möjligt att uppnå önskad samman- sättning, kulturellt sett, varför det tyvärr kan konstateras att museet inte har någon riktig kontinuitet av den mångkulturella representationen. Vid all nyrekrytering är vi dock medvetna om det angelägna i att öka mångfalden. Verksamheten utgår från . Han var förvisso svensk, men en kosmopolit, som vistades under en stor del av sitt vuxna liv utomlands. Hans verk är också översatta till en rad olika språk, och hans dramer spelas runtom i världen, i olika språkliga och kulturella översättningar, något som vi kontinuerligt har pekat på i utställningar rörande hans dramatik. Det är dessa teman vi kommer att särskilt ta upp i nästa års verksamhet. Nedan följer några mycket konkreta exempel på vad vi inom museet har diskuterat är rimligt för oss att åstadkomma . med upplagor av verk i översättning till olika språk. Programpunkter på exiltemat, vilka skulle anknyta till att faktiskt levde i en sorts exil. Vad innebär det, socialt, psykologiskt, kulturellt? Eventuellt i samarbete med ett översättar- seminarium (möjligen , annars 2007). Föreläsning(ar) om stora intresse för andra kulturer, språk (exempelvis kinesiska) och religioner (exempelvis katolicism, judendom, buddism). En intressant tanke är vidare att i någon form ta upp den antisemi- tism, som ibland ger uttryck för. När det gäller det ämnet har vi ännu inga konkreta planer utan ber att få återkomma. Svensk Form har arbetat medvetet med att integrera perspektivet mångfald i verksamheten. Vi har valt en bred tolkning av begreppet vilket innebär att vi utöver kulturell mång- fald även vill ta hänsyn till etniska, religiösa och sexuella såväl som formmässiga aspekter. Ytterligare är genusperspektiv och tillgäng- lighetsfrågor viktiga i sammanhanget. Vår förhoppning är också att ett nytt Designcenter i ska erbjuda fler möjligheter till internationellt samarbete. Ett ökat utbyte med omvärlden tror vi skulle kunna vidga synen på design och förändra den svenska designscenen. Svensk Form tjuvstartade Mångkulturåret med projektet ! Projektet var ett samarbete med studentkår och syftade till att informera och intressera fler männi- skor till högskoleutbildningar inom konst och design. Ser man till rekryteringen av landets konst- och designutbildningar så är det en slående homogen grupp elever som tar plats på dessa skolor. Finns demokratisk design och konst? Har alla rätt att ställa krav på omgivningens utseende? Det var frågor som ställdes i Please Dis- turb!. Tio konstnärer genomförde individuella projekt som sedan sammanställdes i form av en vandringsutställning med premiär- visning på . Både ungdomar, rörelsehindrade och invandrare deltog i utställningsarbetet. är ett initia- tiv för en breddad dialog om vem som definierar vad design och konst är. Utställningen har visats i , , Örn- sköldsvik och . Svensk Form planerar att följa upp projektet och dess resultat . UNG 06/07 kommer UNG arrangeras för sjätte gången i rad. UNG 06/07 är ett samarbete mellan Svensk Form och Form/Design Center. Den jurybedömda vandringsutställningen öppnar på i . Därefter visas utställningen på 5–6 platser i samt förhoppningsvis även i , och . Målet är att spegla vad som sker inom den yngre formvärlden samt att ge ungas formgivning utrymme och spelrum. Projektet söker nå ut brett, både ur regio- nal- och kulturell aspekt. Utställningsarkitekt kommer att vara . Han tilldelades uppdraget i samband med Ung2004, där var en av de utvalda utställarna. Juryn för UNG 06/07 har uppmuntrats att beakta och vara öppna för mångfald och skilda kulturella uttryck. Designonsdagar på Svensk Form Flera av Svensk Forms Designonsdagar kommer att behandla ämnet mångfald. Bland annat har en kontakt tagits med initiativtagaren till . Crossroads är ett projekt som arbetar för att skapa möten mellan hantverkare och formgivare med olika kulturell bakgrund. Syftet är att stimulera förnyelse i design- uttryck samt skapa nya arbetstillfällen. Resultatet av projektet är tänkt att utgöra temat för en av våra kommande Designonsdagar. Det brittiska projektet är ytterligare ett Designonsdags-tema som planeras . Samtal om sam- arbete har inletts med Brittiska ambassaden och i . Kontakt har även tagits med Stocktown och om ett ev. samarbete . Första numret av (Svensk Forms medlemstidskrift) 2006 har tilldelats temat mångfald. Flera artiklar kommer att diskutera design och kulturell mångfald med olika infallsvinklar. Svensk Form fortsätter dessutom att utveckla sin peda- gogiska verksamhet, med designpedagogik som utgångspunkt. Svensk Form har ambitionen att ge besökarna verktyg för att upp- täcka vad design och formgivning kan vara. Visa besökare att design är en del av vardagen, att det kan vara ett sätt att kommuni- cera och en metod att nå större tillgänglighet och i förlängningen ett mer jämställt samhälle. Visningar erbjuds på flera språk, anpas- sade för olika kunskapsnivåer och behov. Den pedagogiska verk- samheten planerar också att erbjuda workshops, där besökare kan lära sig mer om kreativa processer och om olika material. Genom workshops kan t ex elever och lärare få möjlighet att upptäcka hur stor nytta man kan ha av den kreativa designprocessen inom under- visning. Försök att nå nya målgrupper kommer att göras. Svensk Form har ytterligare ambitionen att söka upp grund- skolor för att berätta om ämnet design; hur man kan arbeta med design och vilka möjligheter design kan skapa. Vår förhoppning är att kunna göra det tillsammans med en eller flera unga formgivare. En yngre formgivare kan till exempel vara lättare för eleverna att identifiera sig med. Svensk Forms Regionalföreningar gör ett viktigt arbete för att skapa regional mångfald. Dessa elva ideella föreningar har upp- muntrats av Svensk Form att i planeringen uppmärk- samma Mångkulturåret. Syftet med är att visa vilka möjligheter som design ger oss alla individen, näringslivet, kulturen och hela samhället. ska synliggöra designens mångfald som pågår i hela och förgrenar sig ut i världen. Målet är att så många som möjligt ska utveckla sin användning av, intresset för och kun- skap om design. planerar Svensk Form att följa upp några av de många initiativ som tagits under Designåret. Ett av de projekt vi har i åtanke är DesigNation kulturella per- spektiv på smak och identitet. Utställningen försökte tolka de kulturella processer som både är förutsättningar för och konse- kvenser av fenomenet design i vid bemärkelse. på företaget formgav utställningen som visades på museet . Utställningen som gruppen Eva8år visade på i är ett annat intressant projekt. Den unga kvinnliga form- givargruppen från HDK hade skapat en utställning byggd på frågeställningar om identitet och karaktär som också ville visa att kläder inte bara är mode utan även ett sätt att gestalta kropp, rum och tanke. Svenska institutets (SI) verksamhet har en internationell profil. De projekt och manifestationer liksom det utbyte och samarbete SI stödjer har till syfte att skapa möten mellan människor och mellan olika kulturer världen över. Inom denna verksamhet finns en mångkulturell dimension som SI ser som en viktig komponent i all den verksamhet vi bedriver.