sou · GTB355 · 2006-01-01 00:00:00 — Emenius , environment and recurrant wheezing in young children, , 2003. Emenius G, Svartengren M, , , . characteristics, air quality and recurrent wheezing in very young children (BAMSE). 2004:14:34–42. , , Miljöanpassade byggnader: Specifika regler för bgedömning av byggnader i ett livscykelperspektiv, IVL, 2003. paper on future noise policy. , European Commission, 1996. Directive 2002/49/EC relating to the assess- ment and management of environmental noise, 25 2002. 2002, L 189. Handlingsplan mot buller (SOU 1993:65) , Värdering och säkring av innemiljökvaliteter i byggnader, , , , 2002. Klassning av bostäder och lokaler – energi, miljö och hälsa, Krav på funktionskontroll av ventilationssystem, , Karls- krona, 2001. , , Fuktmätning i nyproducerad betong, , 2003. , , Sigsgaard T & Verhoeff A. Dampness in as a risk factor for health effects, EUROEXPO: A multi- disciplinary review of the literature (1998–2000) on dampness and mite exposure in and health effects. 2004;14(4): 243–257. MIBB – Miljöinventering i befintlig bebyggelse, , , Fastighetsägarna, HSB och , 2005. Miljöhälsorapport , , . Miljöhälsorapport , , . , (SOU 1996:124) , Riktvärden för trafikbuller vid nyanläggning eller väsentlig ombyggnad av infrastruktur, dnr 540-355-01. , , 1993. (nr 7). Obligatorisk ventilationskontroll – uppföljning och erfarenhetsåterföring, , , 1998. 2000/01:130, Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier Prop. 2001/02:128 Vissa inomhusmiljöfrågor , Sjuka hus – varför finns sådana och kan detta förhindras under byggprocessen? Shendell D G, Prill R, Fisk W J, Apte M G, Faulkner D. Associations between classroom CO2 concentrations and student attendance in and . 2004;14(5):333–341. SIS (), Byggakustik – ljudklassning av utrymmen i byggnader – bostäder, SS 25267, 2004. Skapa sund innemiljö – utredningsmetodik vid hälsoproblem i lokaler, UFOS, 2004. , Underlagsrapport till fördjupad utvärdering av miljö- målsarbetet – människors hälsa i miljökvalitetsmålen, 2003. SOU 2000:44, Från byggsekt till byggsektor, byggkostnadsdelega- tionens betänkande, 2000. SOU 2002:115, Skärpning gubbar, betänkande av byggkommissionen, 2002. SOU 2004:109, Energideklarering av byggnader – för effektivare energi- användning, betänkande av Utredningen om byggnaders energi- prestanda, 2004. miljöprogram – på väg mot en hållbar utveckling, Miljö- förvaltningen, , 2003. , Trafikbuller och planering II, 2004. , . Ljudmiljön i förskolor och dess inverkan på upplevelse och hälsa bland personal. , , 2001. (Arbetslivsrapport nr 2001:11). , , The condition of buildnings, KTH, 1994 Wargocki P, , Bischof W, Brundrett G, Fanger P O, Gyntelberg F, , , Pickering A, Seppanen O & . Ventilation and health in non-industrial Report from a European interdisciplinary scientific consensus meeting (EUROVEN). 2002;17:113–128. Sjuka hus-problem i svenska grund- skolor: En kommunstudie. , , 2003. The right to healthy air. Report on a WHO meeting. Bilthoven, The , 15–17 2000. Miljömedicinska Centrum, och kommun, Rapport från ljudnivåmätningar på förskolor och skolor i och kommun 2002–2003. , (i arbetet med delrapport) , Byggindustrier (i arbetet med delrapport) , (i arbetet med slutrapport) Frågor om fukt, mögel och buller i byggnader m.m. Dir. 2004:16 Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att föreslå nya delmål till det na- miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö vad gäller fukt, mögel och buller inomhus, utvärdera den obligatoriska ventila- tionskontrollen samt föreslå en organisation för analys av byggfel och skador. föreslå delmål för att komma till rätta med fukt och mögel i be- fintliga byggnader fördelade på kategorier av byggnader, såsom skolor och förskolor m.m., lämna förslag till lämpliga kostnads- effektiva åtgärder för att uppnå delmålen och ange målgrupper för åtgärderna, i samarbete med berörda myndigheter redovisa brister i nuva- rande regelsystem avseende bl.a. tillämpnings- och tillsynsväg- ledning beträffande bullerförhållandena i inomhusmiljön och lämna förslag till förändringar, föreslå delmål för buller i inomhusmiljön och lämna förslag till lämpliga kostnadseffektiva åtgärder för att uppnå delmålen och ange målgrupper för åtgärderna, redovisa i vad mån syftet med den obligatoriska ventilationskon- trollen har uppnåtts och med vunna erfarenheter som grund föreslå de förändringar i gällande bestämmelser som är lämpliga, föreslå organisation och arbetssätt fören permanent expertgrupp med uppgift att samla in, analysera och föra ut information om fel och skador i byggnader och anläggningar. Fortsatt arbete med delmål för inomhusmiljön har beslutat (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02: BoU14, rskr. 2001/02:291) om ett delmål beträffande inomhusmiljö till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Delmålet ut- trycks enligt följande. skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Därför skall det säkerställas att samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation, radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än /m3 luft och att radonhalten i alla bostäder är lägre än /m3 luft. I proposition Vissa inomhusmiljöfrågor (prop. 2001/02:128) anges att det fortsatta arbetet med inomhusmiljöfrågor bör inriktas på att komma till rätta med bl.a. fukt, mögel och buller. 2000/01:130 beskrivs hur uppföljningen av miljökvali- tetsmålen skall gå till. Det beslutade delmålet för inomhusmiljö innebär att inomhusmiljön förs in i den samlade reguljära uppfölj- ningen av miljömålen. Avsikten med uppföljningen är att re- geringen lämnar en översiktlig rapport till om hur arbetet med att nå miljökvalitetsmålen fortskrider. En fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen avses ske med syfte att klarlägga om styrmedel eller mål behöver korrigeras. Upp- giften att utveckla, kvalitetssäkra och vidmakthålla driften av lämpliga indikatorer ligger på särskilt utpekade miljömålsansvariga myndigheter. har denna uppgift för det nationella miljö- kvalitetsmålet God bebyggd miljö. har det över- gripande ansvaret för hälsa i miljömålsarbetet. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är ett av fem mål som bedöms ha störst be- tydelse för människors hälsa. Flera myndigheter har också ansvar för olika regelverk som be- rör inomhusmiljön främst , och Arbets- miljöverket. Inomhusmiljön är en angelägenhet för alla inom bygg- och fastighetssektorn och har stor betydelse för alla de som bor i eller brukar byggnader. Enligt propositionen Vissa inomhusmiljöfrågor bör därför såväl nya som befintliga byggnaders egenskaper i vissa avseenden deklareras. Deklarationerna bör kunna användas både för uppföljningen av miljömålen och som en del av den information som normalt lämnas vid ägarbyten och uthyrning av bostäder och lokaler. Dessutom finns ett behov av att samla uppgifter från dekla- rationerna på nationell nivå. Regeringen har genom beslut beslutat tillkalla en utredare med uppgift bl.a. att allsidigt belysa frågor om byggnadsdeklarationer samt utformning av ett nationellt register om byggnaders egenskaper (dir. 2002:93). Upp- draget skall redovisas till regeringen . Inom ramen för det övergripande målet för bostadspolitiken prioriteras i regeringens arbete bl.a. en effektiv byggsektor i kon- kurrens som bl.a. beaktar bostadskonsumenternas intressen av sunda och ändamålsenliga bostäder av god kvalitet till rimliga kost- nader, dvs. bygg- och boendekostnader så att även grupper som har svårt att hävda sig på bostadsmarknaden kan få möjlighet till ett rimligt boende. Tillgängliga uppgifter på riksnivå om teknisk utformning av bygg- nader återger förhållandena avseende bostäder och avseende lokaler. De uppgifter som belyser byggnadsbeståndets tekniska egenskaper baseras på två landsomfattande undersök- ningar, de s.k. ELIB och STIL undersökningarna. huvudsyfte var att beskriva bostadsbeståndets tekniska egenskaper, inomhusklimat och möjligheter att effektivisera energianvänd- ningen, särskilt elanvändningen. huvudsyfte var att beskriva lokalbeståndets tekniska egenskaper, installationer och elektrisk utrustning, användning av el och värme etc. Undersök- ningarna genomfördes i form av statistiska urvalsundersökningar av slumpmässigt utvalda objekt spridda över hela landet. Data in- samlades genom besiktningar och tekniska mätningar i de utvalda byggnaderna, enkäter till de boende respektive lokalanvändarna och genom datauttag från olika befintliga register. Ca 2 miljoner människor bedöms vara utsatta för bullernivåer från flyg-, väg- och järnvägstrafik över de riktvärden som ställt sig bakom. Av dessa är ca 1,6 miljoner störda av vägtrafik- buller. Exempel på andra typer av buller som brukar betecknas som störande är ljud från installationer i byggnader till inomhus- och utomhusmiljön, höga ljudnivåer från restauranger och vid konser- ter, buller och störande ljud på arbetsplatserna och i fritidsmiljön. beslutade (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97: TU7, rskr. 1996/97:174) om etappmål för buller. Etappmålen utgick från angivna riktvärden för trafikbuller, som normalt inte bör överskri- das vid nybyggnad av bostäder eller vid nybyggnad eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur. har vidare beslutat (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) om delmål inom det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bl.a. avseende buller. Målet är formulerat enligt följande. Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar över- stigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . Frågor om buller behandlades även i proposition Vissa inom- husmiljöfrågor. I propositionen betonades särskilt vikten av att barn och ungdomar inte utsätts för skadliga ljudnivåer. Regeringen uttalade avsikten att återkomma med ytterligare delmål för buller efter den första utvärderingen av miljömålen. Som en förberedelse för detta har fått i uppdrag att tillsammans med övriga berörda myndigheter ta fram riktvärden för andra miljöer än de som finns fastställda. Uppdraget har redovisats till re- geringen i rapporten, Riktvärden för trafikbuller vid nyanläggning eller väsentlig ombyggnad av infrastruktur - Förslag till utveckling av definitioner (dnr M2001/5314/Mk). I propositionen redovisades ett regeringsuppdrag som haft beträffande lågfrekvent buller i boendemiljöer där det konstateras att lågfrekvent buller upplevs som störande där det uppträder, att de tekniska möjlighe- terna att förebygga och åtgärda sådant buller är goda och att myn- dighetskraven som gäller lågfrekventa ljud i bostäder är ändamåls- enliga. Vad gäller lågfrekvent ljud från installationer utomhus, främst fläktar, finns enligt mening brister i bygglovhan- teringen. Denna fråga kommer att behandlas inom ramen för över- synen av plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97). geringsbeslut fick i uppdrag att ut- värdera om regelverket kring höga ljudnivåer ger avsedd effekt samt att klarlägga eventuella brister i reglerna. Uppdraget har redo- visats till regeringen () . Ärendet bereds i . Flera myndigheter har ansvar för olika regelverk som berör buller i inomhusmiljön främst , , Arbets- miljöverket och . Mot den bakgrunden finns an- ledning att se över det nuvarande regelsystemet och redovisa eventuella brister. Mot bakgrund av bl.a. en noterad ökning av allergier och annan överkänslighet beslutade (prop. 1990/91:145, 1990/91:BoU19, rskr. 1990/91:353) att införa en obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystem. Bestämmelserna om verk- samheten finns i förordningen (bet. 1991:1273) om funktionskon- troll av ventilationssystem. har med stöd av bestäm- melserna utfärdat föreskrifter och allmänna råd för verksamheten (BFS 1992:15). Enligt nu gällande bestämmelser omfattar den obligatoriska ventilationskontrollen t.ex. inte den fortlöpande kontrollen av ventilation i småhus. En fortlöpande väl fungerande ventilation i byggnader är nödvändig för att begränsa inomhus- miljöproblemen inte minst till följd av fukt. Mot den bakgrunden skall följande åtgärder ses: Regeringens uppdrag (dir. 1996:39) till en utredare att bl.a. redo- visa erfarenheter av den obligatoriska ventilationskontrollen. Ut- redningen konstaterade (SOU 1997:177) att den slutsats som med säkerhet kunde dras, var att den av föreskrivna tidplanen för kontrollerna inte hade infriats. I bästa fall, konsta- terade utredningen, hade ventilationssystemen i flertalet bygg- nader funktionskontrollerats en gång vid utgången av . En mycket stor andel av kontrollerade ventilationssystem hade därtill påtagliga brister. Det tidigare redovisade beslutade delmålet för inomhusmiljö som understryker ventilationens betydelse. Ventilationsåtgärder vidtas inte sällan för att avhjälpa problem med radon. Det är därför mycket väsentligt att ventilationssystem som installerats med detta syfte bibehåller sin funktion. Det bör klarläggas i vad mån ventilationskontroll görs för att bibehålla radonhalten på avsedd nivå, förutom syftet att få bättre inomhusluft. Regeringens beslut som innebär bl.a. att i enskilda fall har fått medge undantag från den obligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystem under högst . Syftet är att samordna och uppmuntra de olika initiativ som kontinuerligt säkrar funktionen hos ventilations- systemen. Erfarenheterna av verksamheten skall redovisas . Regeringens beslut att tillsätta en särskild utredare (dir. 2002:93) med uppgift bl.a. att redovisa och göra en analys av ändamål och utformning av en obligatorisk eller frivillig byggnadsdeklaration som innehåller uppgifter om bl.a. ventilation. Åtgärder mot byggfel och skador ändrades plan- och bygglagstiftningen med inriktning på att tydliggöra rollerna och ansvaret i byggandet och därmed skapa förutsättningar för bättre kvalitet. infördes ett nytt och från bygglovprövningen fristående tillsyns- och kontrollförfarande beträffande de tekniska egenskapskraven på byggnadsverk. Det nya kontrollsystemet har i olika sammanhang utsatts för kritik. Genom beslut tillsatte regeringen en utredning med upp- gift att göra en bred översyn av plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97). I uppdraget ingår bl.a. att se över det kontrollsystem som lagen förutsätter för att samhällskraven på byggnader och anlägg- ningar skall kunna uppfyllas. I tydliggörs verksamhets- utövarens egenansvar. I egenansvaret ingår bl.a. att fortlöpande planera och kontrollera verksamheten för att förebygga olägenheter för människors hälsa eller miljö. drabbades det yngre småhusbe- ståndet av mögelskador i förhållandevis stor omfattning. Mögel- skadorna drabbade även skolor och daghem. Bland de faktorer som orsakade eller bidrog till skadorna kan nämnas, att nya och oprövade material använts liksom olämpliga konstruktionslös- ningar samt att byggnader uppfördes på marktyper som vanligen inte brukar bebyggas. Av sociala och ekonomiska skäl har statligt ekonomiskt stöd lämnats för att avhjälpa fukt- och mögelskador i bostadshus. Utformningen av stödet till egnahem har i huvudsak enligt nuvarande utformning funnits . avser att bidra till att avhjälpa fukt- och mögelskador som kan relateras till tekniska brister när byggnaderna uppfördes. Enligt gällande bestämmelser kan stöd lämnas till egna- hem som är uppförda och är gamla. Be- stämmelserna om stödet finns i förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt och mögelskador i småhus, m.m. Även har fel och skador i byggnader och an- läggningar redovisats. I sitt betänkande Skärpning gubbar (SOU 2002:115) föreslog byggkommissionen bl.a. att skall få i uppdrag att inrätta en med uppgift att utreda orsakerna till byggfel i enskilda fall. Betänkandet har remiss- behandlats och frågan bereds i . På regeringens initiativ har företrädare för byggsektorn bildat ett råd för byggkvalitet (BQR) med huvudsyfte att intensifiera och påskynda arbetet med att få till stånd ett mera systematiskt kvali- tetsarbete på byggområdet och i förvaltningen av byggnadsverk. Likaså har de stora statliga byggherrarna, beställarna och för- valtarna bildat ett samverkansforum med huvudsyfte att samverka i frågor om kompetensutveckling. Samverkansforum syftar även till att skapa bättre förutsättningar för att samhällets krav på bygg- nadsverk skall infrias och därmed minska kvalitetsfelen och kost- naderna. På regeringens uppdrag startade ett dialogprojekt, Bygga, bo och förvalta för framtiden. I syfte att analysera hinder och möjligheter för att driva utvecklingen i hållbar riktning har deltagarna i projektet, ett antal företag inom byggsektorn samt kommuner arbetat inom sju prioriterade åtgärdsområden. har lett till överenskommelser och frivilliga åta- ganden mellan företrädare för sektorn och regeringen. Överens- kommelserna och de frivilliga åtagandena har inriktats på en effek- tiv energianvändning, en hälsosam inomhusmiljö och en effektiv resursanvändning. har 28 företag, fyra kommuner, en myndighet och företrädare för regeringen undertecknat sådana överenskommelser. I propositionen Vissa inomhusmiljöfrågor har regeringen angett att beredskap bör skapas för att snabbt analysera orsaker till upp- komna skador och brister i nya byggnader. Vidare anges att det finns anledning att inom ramen för myndighetsansvar ytterligare öka bevakningen av hur lagstiftningen följs liksom att ha beredskap för att snabbt kunna genomföra granskning av orsaks- sambanden vid påträffade skador eller brister i nybyggnader. Nya delmål för fukt och mögel i befintliga byggnader Som framgått av problembeskrivningen måste arbetet med frågor om fukt och mögelproblem omfatta alla typer av byggnader, inte minst sådana där barn och ungdom vistas t.ex. skolor och för- skolor. Vidare framgår att uppgifterna på riksnivå beträffande byggfel och skador är ca . Vissa kompletteringar har dock gjorts . Utredaren skall sammanställa befintliga material som tillkommit den senaste tioårsperioden (rapporter och utredningar med upp- gifter) om brister i form av fukt och mögel i byggnader. Utredaren skall utifrån sammanställningen analysera orsakerna till dessa brister och föreslå de nya delmål beträffande fukt och mögel som uppgifterna medger. Delmålen skall fördelas på olika kategorier av byggnader, såsom skolor och förskolor. För att föreslagna delmål skall vara operationella och uppföljningsbara måste de avgränsas till vad som orsakat bristerna. Utredaren skall i arbetet med att formulera delmål för att komma till rätta med fukt och mögel samråda med utredningen om frågor om byggnadsdeklarationer, byggnadsregister och byggfels- försäkringar (dir. 2002:93) beträffande uppföljningen av delmålen. Vidare skall utredaren i delmålsarbetet samarbeta med som är ansvarigt för det nationella miljökvalitetsmålet God be- byggd miljö. Utredaren skall lämna förslag till lämpliga kostnadseffektiva åt- gärder som leder till att delmålen uppnås och ange målgrupper för åtgärderna. Utredaren skall i sitt arbete beakta alla tekniska egen- skapskrav på byggnader liksom övriga krav i plan- och bygglag- stiftningen. Arbetet med att genomföra det be- slutade EG-direktivet (2002/91/EG) om byggnaders energi- prestanda skall också uppmärksammas. Om utredaren finner att befintliga uppgifter och underlag inte gör det möjligt att i tillräcklig omfattning formulera delmål be- träffande fukt och mögel skall bristerna i underlaget redovisas. Ut- redaren skall belysa hur bättre underlag om fel och skador i bygg- nadsbeståndet, dvs. byggnadsbeståndets skick, skall tas fram. I ar- betet ingår att redovisa förslag till uppläggning, kostnader och fi- nansiering av ett sådant arbete. Vidare ingår att redovisa olika in- tressenter i ett sådant projekt liksom intresset för att bidra med finansieringen av arbetet. Redovisningen skall även omfatta en tid- plan för att genomföra ett sådant projekt. Utredaren skall i samarbete med berörda ansvariga myndigheter redovisa brister beträffande bullerförhållanden i inomhusmiljön. Buller som når eller skapas i inomhusmiljö där barn och ungdomar vistas skall särskilt belysas. Utredaren skall lämna en redovisning av brister i nuvarande regelsystem, som oklara ansvarsförhållanden, tillämpnings- och tillsynsvägledning samt lämna förslag till föränd- ringar. I arbetet ingår vidare att föreslå de delmål för att komma till rätta med buller i inomhusmiljön som tillgängliga rapporter med- ger. Delmålen skall omfatta och redovisas per bullerkälla t.ex. byggnaden, dess installationer, utrustning i byggnader och be- teende. Vidare skall förslag lämnas till lämpliga kostnadseffektiva åtgärder för att uppnå redovisade mål. Utredaren skall också ange de målgrupper åtgärderna avser. Utredaren skall redovisa i vad mån syftet med den obligatoriska ventilationskontrollen har uppnåtts. I arbetet ingår att med vunna erfarenheter som grund föreslå de ändringar av gällande be- stämmelser för verksamheten som befinns lämpliga, hit hör frågor om bl.a. lokal behörighet för ventilationskontrollanter och dess påverkan på kompetensen samt tillsynsansvar hos skilda myndig- heter. Vidare ingår i arbetet att belysa frågor om innehåll och utfär- dande av intyg i anslutning till resultat av ventilationskontrollen m.m. I arbetet ingår att klarlägga omfattningen av kontroll av ven- tilation som har till syfte att också avhjälpa radonproblem. I frågor om tillsyn och kontroll skall utredaren samråda med utredningen om översyn av plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97). Vad gäller administrativa förfaranden mellan byggnadsägare och till- synsmyndighet skall utredaren samråda med utredningen som har till uppgift att belysa frågor om byggnadsdeklarationer, byggnads- register och byggfelsförsäkringar (dir. 2002:93). I uppdraget ingår vidare att redovisa andra kontroller som förutsätts ske av bygg- nader av skilda anledningar. Som exempel kan nämnas fastighets- ägarens ansvar enligt att fortlöpande kontrollera bygg- nadens skick och den kontroll i det sammanhanget som krävs vid klagomål samt kontroller som sker i samband med arbetsmiljö- inspektioner. Utredaren skall lämna förslag till lämplig samordning av sådana kontroller. Expertgrupp för byggfel och skador Som framgått tidigare skall i arbetet med att formulera nya delmål till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö för fukt, mögel och buller underlag beträffande förhållanden i befintliga byggnader och anläggningar samlas in. Det är viktigt att också ta till vara miljö- och hälsoskyddsnämndernas erfarenheter av inomhusmiljöproble- matiken i den befintliga bebyggelsen, liksom deras tillsyn inom området enligt . Detta material kan användas till att analysera orsakssambanden vid påträffade skador i byggnader. Analysen kan vidare bidra till att se vilka fel som återkommer och vilka misstag som upprepas. Särskilt viktigt är att analysera huruvida uppkomna fel och brister kan hänföras till byggbestämmelserna m.m. samt brister i tillsyns- och kontrollverksamheten. För att minska omfattningen av upprepade fel och skador i byggnader och anläggningar samt få underlag för att revidera Bo- verkets byggregler och ta ytterligare steg i riktning mot formule- ring av verifierbara funktionskrav bör det inrättas en expertgrupp. Utredaren skall föreslå följande. 1.Hur en permanent expertgrupp med uppgift att inhämta, analy- sera och föra ut information om alla typer av fel och skador i byggnadsverk skall organiseras och arbeta. Två alternativ bör redovisas, en självständig grupp inom alternativt en fristående grupp utanför verket. Vidare ingår att överväga lämplig sammansättning av expertgruppen. I uppdraget ingår att föreslå former för uppbyggnad av en databas för fel och skador i byggnader och anläggningar. 2.Hur information om uppkomna fel och skador så snabbt som möjligt skall komma till expertgruppens kännedom. 3.Formerna för en granskning av orsakssambanden av uppdagade fel och skador. Häri ingår analys av orsakerna till att bristerna uppkommit, bristande kunskap, bristande fackmässighet, slarv etc. samt redovisning av förslag till åtgärder beroende på orsak.