sou · GTB355 · 2006-01-01 00:00:00 — Bättre folkhälsa och färre allergier var de mål som sattes upp när OVK infördes. allmänna råd om ventilation i bo- städer och lokaler definierar vad som anses utgöra en olägenhet för människors ohälsa. genomför också regelbundet så kallade miljöhälsoenkäter som på ett ambitiöst sätt beskriver sam- banden mellan olika miljöförhållanden, exempelvis inomhusmiljön, och människors ohälsa. Det finns emellertid inte någon direkt koppling mellan kraven på god ventilation och förekomsten av hälsa. Det finns ingen anledning att ifrågasätta de definitioner på vad som är en olägenhet för människors hälsa enligt Socialstyrel- sen, men det är anmärkningsvärt att det inte gått att få någon statistisk genomgång av vilka effekter som god ventilation har haft på människors hälsotillstånd. Det finns alltså skäl att göra Obligatorisk ventilationskontroll - OVK undersökningar av hur den faktiska hälsosituationen påverkas av ventilationens kvalitet. Det borde gå att göra en studie som visar hur upplevelsen av inomhusluften påverkas av olika kvaliteter på ventilationen. När det gäller den obligatoriska ventilationskontrol- lens effekter på människors hälsa finns det ju en möjlighet att jämföra hur ohälsotalen utvecklats för dem som bor i en- och två- familjshus som inte omfattas av kontrollen och för dem som bor i flerbostadshus där kontroller genomförs regelbundet. Om ventila- tionskontrollen har avsedd effekt borde, allt annat lika, hälsan rela- tivt sett förbättras (alternativt ohälsan öka mindre) i flerbostadshus än i egnahem. Det finns ingenting i miljöhälsorap- port som tyder på att så varit fallet, i vart fall inte . För att få en effektiv bild av den obligatoriska ventila- tionskontrollens hälsomässiga effekter borde det göras studier som redovisar den faktiska luftgenomströmningen i bostäder och olika lokaler, antalet genomförda ventilationskontroller och jämföra dessa data med upplevelsen av inomhusluftens effekter på hälsa och välbefinnande hos de människor som bor i bostäderna eller vistas i lokalerna. Först med sådana data går det att få en uppfattning om den verkliga måluppfyllelsen med obligatorisk ventilationskontroll. Generellt sett är informationen om hur en byggnad är beskaffad tämligen dålig. I regel får den som köper eller flyttar till en bostad ringa information om byggnadsmaterial, värme- och ventilations- system. Den som köper en fastighet har visserligen skyldighet att informera sig om skicket i fastigheten. Det går inte i efterhand att påstå att man inte kände till de skador som fanns på en byggnad. Det går emellertid inte att jämföra de krav på innehållsdeklaratio- ner som ställs på vanliga konsumentprodukter, med de rudimentära kunskaper som går att få om innehållet i en byggnad. Därför är det rimligt att ställa frågan om det går att ställa krav på ytterligare information om byggnadens standard. Vad vill vi som konsumenter veta om en byggnad som vi ska tillbringa en stor del av vår tid i? Vad borde vi veta om den bostad som vi står i begrepp att flytta in i? Vad kan vi få veta om byggnaden, byggnadsmate- rialets innehåll och byggnadens prestanda i olika avseenden. Den som går på restaurang vet att han eller hon inte kommer att utsättas för cigarrettrök, vilket för såväl småbarnsföräldrar som allergiker är värdefullt att veta. Den som vet med sig vara pälsdjursallergisk anstränger sig för att ta reda på om det finns pälsdjur på platser som man ska åka till. Men hur gör man för att ta reda på vilken inomhusmiljö man flyttar till när man byter bostad? Vet man att det inte finns allergi- framkallande nickel i bostaden? Vad vet man om fukt och mögel i lägenhet och övriga utrymmen i byggnaden? Hur fungerar ventila- tionen? Vilken energiförbrukning är det i byggnaden? Om man studerar mäklarannonser för bostadsrättslägenheter förefaller läget vara den helt dominerande kunskap som lägenhets- spekulanter är intresserade av. Det är avstånd till kommunikatio- ner, affärer och i vilket väderstreck balkongen ligger. När det gäller underhåll är frågan om stammarna är bytta eller inte en het fråga för byggnader som är några decennier gamla. I viss utsträckning brukar information om bostadsrättsföreningens ekonomi delges, den brukar åtminstone finnas tillgänglig på visningar och en del mäklare lägger ut senaste bokslut på Internet. Miljöfrågor spelar dock en mycket underordnad roll vid lägen- hetsförsäljningar. Det förefaller således inte vara några särskilt säljande argument. En del information är lätt att ta till sig och är uppenbar. En trafikled som ligger i omedelbar anslutning till bostaden kommer uppenbarligen att leda till buller. Det kan emellertid vara svårt att bilda sig en uppfattning om hur höga ljudnivåer som kommer att alstras, hur det kommer att upplevas med öppna fönster och motorcyklar i trafiken. Svårare är det att veta hur ven- tilationen fungerar, vilken luftomsättning det är i bostaden och vilken luftkvalitet det skapar under olika väderleksförhållanden. Lika svårt är det att veta hur värmesystemet klarar årstidsväxling- arna. Att skapa sig en bild av hur hög energiförbrukningen är ställer än större krav på kunskaper. 10.2Möjligheter att ställa krav på byggnadsägare Frågan har därför ställts om det går att ställa krav på byggnads- ägaren att tillhandahålla utförligare information om inomhuskli- matet i byggnaden. Kravet skulle då vara att ha informationen lätt tillgänglig i byggnaden. Möjligheterna att ställa sådana krav ställer genast nya frågor om hur de ska utformas, om kraven ska leda till nya krav på besikt- ningar och andra former av inhämtande av information och i vilken grad deklarationerna ska vara obligatoriska. I detta och ett kommande avsnitt ska dessa frågor belysas mot bakgrund av de utredningar som haft till uppgift att se över möjlig- heterna att införa obligatoriska byggnadsdeklarationer och att uppfylla EU:s krav på energideklarationer. En utredare tillkallades för att allsidigt belysa frågor om byggnadsdeklarationer och byggfelsförsäkringar. En delrapport avlämnades från utredningen angående byggnadsdeklarationer, medan en slutrapport om bl.a. byggfelsför- säkringar överlämnades . 10.3Obligatoriska och frivilliga deklarationer har haft i uppdrag att analysera ändamål med och utformning av en obligatorisk eller frivillig bygg- nadsdeklaration. Deklarationen ska innehålla uppgifter om radon, ventilation och energianvändning. Uppdraget innebar också att belysa utformning och uppbyggnad av ett nationellt register med uppgifter som har med byggnader att göra. Det ska ge underlag för uppföljning av relevanta delmål till de nationella miljökvalitets- målen. Men utredningen skulle också studera alternativ till sådana register. Uppdraget var alltså att analysera ändamålen med och lämna för- slag till ett lämpligt system med byggnadsdeklarationer. Däremot har utredningen inte sett som sin uppgift att föreslå förändringar beträffande regelverken för undersökningar och besiktningar av en byggnad. Man har därför inte tagit upp nya krav om undersök- ningar i anslutning till upprättandet av en byggnadsdeklaration. Utgångspunkten för utredningens arbete var därför att det inte skulle ställas krav på uppgifterna i byggnadsdeklarationen som går utöver de som gällande lagstiftning ställer upp. Ett sådant ställ- ningstagande påverkar givetvis i vilken utsträckning som uppgif- terna i byggnadsdeklarationen är obligatoriska. Man menar från utredningens sida att kraven i det regelverk som påverkar inom- husmiljön kommer att förändras successivt och att detta kommer att påverka utformningen och kravet på innehållet också i bygg- nadsdeklarationerna. Utredningen menar att man bör anlägga ett dynamiskt perspektiv på vilket innehåll som kommer att krävas på byggnadsdeklarationerna och vara försiktig med att ställa alltför långt gående krav på deklarationerna i ett inledningsskede, efter- som det är ett oprövat medel. Definitionen på en byggnadsdeklaration ska vara en samlad re- dovisning av uppgifter som ska göras om en egenskaper i vissa närmare bestämda avseenden och det är byggnadens ägare som har ansvaret för redovisningen. Byggnadsdeklarationerna kan, menar utredningen, bidra till att öka kunskapen om inomhusmiljön och betydelsen av ett aktivt arbete med att förbättra inomhusmiljön. Det är också ett sätt att få bygg- nadsägare att uppmärksamma, kontrollera och åtgärda vissa för- hållanden. Genom byggnadsdeklarationen kan ägaren också ge en samlad information om vissa förhållanden som gäller inomhus- miljön och energiprestandan i byggnaden. Deklarationen är avsedd som en information både för ägare och tilltänkta ägare av bygg- naden, för hyresgäster och andra brukare av byggnaden, samt för tilltänkta hyresgäster och brukare. Deklarationen kan även vara ett inslag i hyresförhandlingarna. Det ska ge kommunen viktig infor- mation i deras tillsynsverksamhet. Genom att informationen i byggnadsdeklarationerna blir lätt tillgänglig för både kommuner och myndigheter, brukare, ägare samt tilltänkta brukare och ägare av byggnader kommer kunskapen om och kraven på byggnaders funktioner att förbättra byggnads- beståndet . För att kunna fylla den funktionen måste det ställas vissa krav på deklarationernas utformning och tillänglighet. pekade utredningen på att berättigade önskemål om en konsumentinriktad information måste vägas samman med krav på mer specifika och faktabetonade uppgifter som underlag för kom- muner och myndigheter. Det gäller särskilt sådana grundläggande uppgifter om ventilation, radon och energianvändning där infor- mationen måste lämnas i en sådan form att de kan tillgodose såväl brukarnas som kommunernas och myndigheternas behov av infor- mation. 10.5Byggnadsägarens arbete för inomhusmiljön Utredningen konstaterade dock att samtliga byggnadsägare inte skulle kunna använda ett enhetligt kvalitetssystem eller mot- svarande. Olika byggnadsägare har redan utvecklat skiftande system och behoven av kvalitetssystem skiljer sig åt beroende på vilken typ av byggnad det gäller samt vilken typ av fastighetsför- valtning som finns i det enskilda fallet. Det frivilliga arbetet som bedrivs av en del aktörer när det gäller inomhusmiljö måste enligt utredningen värnas. Utgångspunkten för en eventuell obligatorisk byggnadsdeklaration bör därför vara att byggnadsägaren redovisar sitt eget miljöarbete beträffande byggnaden. De system för frivilligt arbete som finns på marknaden bör därmed få ett allt större genomslag. Varje byggnadsägare bör ha möjlighet att redovisa uppgift om enkäter för att fånga upp de boendes synpunkter på innemiljön och annat arbete som bedrivs för att inventera och förbättra inomhus- miljön. Byggnader där barn och ungdomar vistas anses vara särskilt viktiga att deklarera, dvs. bostäder, förskolor, fritidshem och skolor. Därutöver har utredningen tagit hänsyn till de regler som finns beträffande olika kontroller och redovisningar. Man har kommit fram till att samtliga byggnader som omfattas av den obligatoriska ventilationskontrollen samt en- och tvåfamiljshus bör omfattas av skyldigheten att upprätta byggnadsdeklarationer. 10.6OVK och energiprestanda i byggnadsdeklarationen I deklarationen ska dock vissa uppgifter finnas. Resultatet av funk- tionskontroller av byggnadens ventilationssystem, dvs. den senaste OVK:n, ska finnas med på byggnadsdeklarationen. Om det är så att en mätning av radonhalten i byggnaden gjorts ska det redovisas på byggnadsdeklarationen, och likaså resultatet av radonmätningen. Sådana radonmätningar kommer dock även fortsättningsvis att vara frivilliga. Därutöver bör också vissa uppgifter om energiprestanda redovisas, i enlighet med efterlevnaden om EG-direktivet som be- handlas i kommande avsnitt. Till dess anser utredningen att upp- giftslämnandet bör begränsas till uppgifter om huruvida det finns en energisparplan för byggnaden samt en redovisning av den fak- tiska energianvändningen i byggnaden. Rent principiellt anser utredningen att byggnadsdeklarationerna kan skilja mellan frivilliga och obligatoriska byggnadsdeklarationer samt byggnadsdeklarationer som är frivilliga med obligatoriska in- slag. Utredningen anser att frivilliga deklarationer är att föredra om alla byggnadsägare använder sig av systemet, inte minst därför att det då inte finns behov av något kontrollsystem. Risken är dock att många byggnadsägare inte tar till sig informationen och inte heller kontrollerar byggnaden. Det blir också lättare för brukare att ta till sig informationen om det är så att byggnadsdeklarationerna är en- hetligt utformade. Det är lättare att förmå byggnadsägare att kon- trollera, redovisa och vid behov åtgärda byggnaderna vid obligato- riska än vid frivilliga deklarationer. Likaså ökar kommunernas och myndigheternas möjligheter att utöva tillsyn över byggnaderna om byggnadsdeklarationerna är obligatoriska. Utredningen fastnade därför för att föreslå att byggnadsdeklaratio- nerna ska vara obligatoriska . I deklarationen ska det alltså finnas uppgifter om den obligatoriska ventilationskon- trollen, uppgift om radonhalten är uppmätt eller inte och om det uppmätta årsmedelvärdet samt uppgifter om planer för effektivise- rad energianvändning och om det finns någon redovisning av ener- gianvändningen i byggnaden. Uppgifterna ska vara obligatoriska i den meningen att om de finns ska de också lämnas ut. Däremot ska uppgiftsskyldigheten i inledningsskedet inte kräva någon särskild mätning eller besikt- ning. Uppgift om radonhalten är uppmätt och, i förekommande fall, årsmedelvärden för halten ska redovisas för permanentbostäder i småhus och flerbostadshus, samt i lokaler för förskolor, fritidshem och skolor. Byggnader som omfattas av kravet på obligatorisk ven- tilationskontroll ska redovisa uppgifter från den senaste kontrollen och om energi. En- och tvåfamiljshus bör också redovisa uppgifter om energi, men det kravet på byggnadsdeklarationen bör dock in- föras först i samband med att kraven på redovisning av energi- prestanda trätt i kraft. En byggnadsdeklaration ska finnas innan en byggnad tas i bruk, säljs eller hyrs ut. Den får inte vara äldre än . Bygg- nadsdeklarationen ska anslås på en framträdande plats och väl syn- ligt. Vid försäljning eller uthyrning ska säljaren eller uthyraren se till att tilltänkta köpare och hyresgäster får ta del av byggnadsde- klarationen. , eller motsvarande instans, ska ha tillsynsansvaret och ett exemplar av byggnadsdeklarationen ska därför också sändas till kommunen. Genom reglerna om byggnads- deklaration kan kraven på att sända in protokoll från genomförd ventilationskontroll tas bort, liksom att protokollet ska anslås i byggnaden. Systemet med byggnadsdeklarationer ska stimulera till en god inomhusmiljö och effektiv användning av energi. Eftersom syftet är att ta vara på de rutiner som byggnadsägaren själv har ska undantag från de formella krav som ställs på deklarationens utseende kunna göras om ägaren använder sig av ett eget system. Utredningen ansåg att ett nationellt register skulle upprättas med byggnadsdeklarationerna som grund. Ett sådant register, menade man, skulle underlätta uppföljningen av de nationella miljömålen. Det skulle också förenkla kommunernas arbete med kontroll, pla- nering och tillsyn av inomhusmiljö och energianvändning. Vidare skulle ett nationellt register underlätta allmänhetens insyn, exem- pelvis inför ett köp av småhus. Det skulle också kunna uppfylla de krav som EU ställer på redovisning av energideklarationer. menar utredningen att nyttan av ett nationellt register måste vägas mot kostnaden för och nyttan med det. Det blir i slut- ändan en politisk prioriteringsfråga. Utredningen föreslår att om ett nationellt register byggs upp ska det fogas till byggnadsdelen i fastighetsregister. Det bör dessutom bygga på en frivillig överenskommelse mellan kommunerna och . Utredningen räknar med att kommunernas arbete med byggnads- deklarationer kommer att öka något i förhållande till dagens arbete med protokollen från obligatoriska ventilationskontroller, främst därför att det blir fler byggnader som kommer att beröras. Den ökade kostnaden beräknas till . Därutöver finns en kostnad för att överföra uppgifterna till fastighetsregistret som beräknas till . Lantmäteriver- ket har för sin del beräknat utvecklingskostnaderna för registret till och de årliga driftskostnaderna till . Kostnaden för byggnadsägaren kommer att uppgå till den tid man måste lägga ner för att upprätta deklarationen, vilket i sin tur är beroende av vilken typ av byggnad det är fråga om. Utredning- ens beräkning pekar på att det kan ta omkring per byggnad att upprätta en byggnadsdeklaration. Kostnaderna att sprida information om skyldigheten att göra byggnadsdeklarationer Utredningen anser att kostna- derna för det nationella registret bör finansieras genom anslag till , såväl de kostnader som ligger på kommunerna som verkets egna register- och informationskostnader. och Europeiska unionens råd antog direktivet 2002/91/EG om byggnaders prestanda. Direktivet syftade till att effektivisera energianvändningen i bebyggelsen och därigenom bidra till att minska utsläppen av klimatpåverkande växthusgaser. I tillsattes en utredning med uppdrag att lämna förslag till hur direktivet ska genomföras i . Direktivet ställer krav om beräkningsmetodik för byggnaders integrerade energiprestanda, minimikrav avseende energiprestanda för nya byggnader och byggnader som genomgår större renovering. Vidare ställs krav på energicertifiering av byggnader, regelbundna kontroller eller rådgivningsinsatser avseende värmepumpar samt regelbundna kontroller av luftkonditioneringssystem. tillsattes utredningen om byggnaders energiprestanda som haft till uppgift att lämna förslag om hur direktivet kan genomföras i . 11.2Vad är energiprestanda? Energiprestanda är i detta direktiv centralt. Det är, enligt direktivet, den faktiska eller beräknade mängd som används för att uppfylla de behov som är knutna till normalt bruk av en byggnad. Det kan översättas med att det utgör ett mått på hur energieffektiv bygg- naden är. Det som har betydelse i det avseendet är bl. a. bygg- nadens isolering, typ av fönster och värmesystem. Byggnadens energiprestanda ska återges i olika numeriska indikatorer som har tagits fram med beaktande av isolering, tekniska egenskaper och typ av installation, byggnadens utformning och placering ur klimat- perspektiv, exponering för sol och påverkan av närliggande bygg- nader, egen energiproduktion och andra faktorer. Det går att använda sig av två olika metoder för att beräkna en energiprestanda. Den ena utgår från den köpta energin i byggnaden. Det betyder att förbrukningen måste korrigeras för de specifika förhållanden som råder vid mättillfället så att det blir ett värde för normalt brukande. Den andra metoden bygger på att man gör en beräkning av byggnadens förutsättningar. Utifrån detta beräknas byggnadens energiprestanda och därefter läggs normalise- rade uppgifter på vad som motsvarar brukarnas normala beteende. Vilken metod man väljer är beroende av kostnaderna för arbetet ställda mot kravet på precision i resultatet. 11.3Krav på metodik för energiprestanda Alla medlemsstater i EES ska ha en metodik för att beräkna energi- prestanda i byggnader. Det ska fastställas minimikrav på energi- prestanda för nya byggnader och befintliga byggnader som genom- går större renoveringar om byggnadens totalt användbara golvarea överstiger . Kraven ska uttryckas klart och tydligt och får innehålla en indikator för koldioxidutsläpp. De ska ses över och vid behov uppdateras för att återspegla den tekniska utvecklingen inom byggsektorn. Syftet med minimikraven är att öka energieffektiviteten och främja en förbättring av energiprest- andan i byggnader. 11.4Jämförelse mellan byggregler och krav på energideklaration Det konstateras att byggregler gäller vid nyproduktion av byggnader. Där finns föreskrifter och råd beträffande bl.a. en utformning, brandskydd, hygien, hälsa och miljö samt energihushållning och värmeisolering. Där finns också ett underlag för energiberäkning. För att underlaget helt ska uppfylla direktivets krav när det gäller faktorer som ska ingå i en sådan, behöver det kompletteras och förbättras, framför allt beträffande krav på energihushållning för komfortkyla, transport av ventilationsluft och fast belysning. utom krävs föreskrifter som gäller för energianvändning vid änd- ringsarbeten. Den mest långtgående verkan för svenska förhållanden av EG-di- rektivet är kravet på att ägaren till en byggnad ska göra en energi- deklaration tillgänglig för tilltänkta köpare eller hyresgäster när byggnader byggs, säljs eller hyrs ut. Liknande regler existerar redan i och . En deklaration får inte vara äldre än . Endast vissa särskilt uppräknade byggnadstyper lam undantas från regeln, exempelvis fritidshus, kulturhistoriskt intressanta byggnader och industribyggnader. Energideklarationen ska innehålla uppgift om byggnadens energiprestanda men också förslag till kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda. Förslag till standar- der på olika dokument som är tillämpliga för energideklarationer arbetas fram och beräknas vara klara . Utredningen föreslår att det ska stiftas en lag som ställer krav på upprättande av energideklarationer för byggnader som ska upplåtas eller säljas och att det är ägaren av byggnaden som får ansvaret för att upprätta en deklaration. Deklarationerna ska registreras natio- nellt och att ska bli registermyndighet för deklaratio- nerna. Energideklarationerna ska upprättas på ett oberoende sätt av kvali- ficerade och/eller auktoriserade experter. Eftersom deklarationerna kommer att få stor genomslagskraft bland köpare och hyresgäster kommer det att ställa krav på kvaliteten på dokumentet och att de upprättas av personer med en kompetens som kan verifieras. Det skulle bidra till trovärdigheten i systemet. Utredningen förordar därför att deklarationerna upprättas av en energiexpert vid ett ackrediterat kontrollorgan. Beträffande energiexperten bör ställa upp de krav på utbildning och yrkeserfarenhet som bör gälla. När det gäller ut- bildningen föreslås att det krävs en särskild utbildning i två nivåer, en som gäller deklarering av småhus och flerbostadshus och en nivå som avser deklarering av mer komplexa byggnader, där varje nivå bör omfatta en till två veckors heltidsstudier förutom självstudier. Förutsättningen för att ett företag ska kunna bli ackrediterat är att man har ett väl fungerande kvalitetssystem. Det räcker dock att företaget har en certifierad energiexpert och att denne har upp till 10-15 medarbetare som utför själva arbetet. Systemet skulle göra det möjligt för större fastighetsföretag att själva kunna genomföra deklarationerna samt att samordna de olika kontroller som kan förekomma. Enligt EG-direktivet ska reglerna om energideklarering träda i kraft , men det förutsätter att det finns tillräckligt många energiexperter, annars får regelverket skjutas upp . Utredningen räknar med att det kommer att bli ett stort krav på genomförande av energideklarationer när reglerna börjar gälla. Man räknar med att 65 000 småhus behöver besiktas till följd av ägarbyte. Hela 120 000 av de 135 000 byggnader som utgör flerbostadshus kommer att behöva deklareras som reglerna gäller, eftersom det sker något byte av hyresgäst i merparten av alla hus . Därutöver finns det ca 60 000 byggnader som till övervägande del består av kommersiella lokaler. I bortåt hälften av dessa bygg- nader sker minst ett byte av hyresgäster eller försäljning av bygg- naden. Till detta kommer kravet på att byggnader med offentlig verk- samhet, vars golvarea överstiger ska deklareras och antalet sådana byggnader uppgår till mellan 55 000 och 80 000. Slutligen ska 10 000 till 15 000 nya byggnader energidekla- reras. För att klara den anhopning av ärenden som kan bli följden av att reglerna träder i kraft föreslår utredningen att vissa övergångsregler ska gälla –2008.