sou · GTB359d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Genom att ändra så att inte längre hänvisar till 5 kap. 3 § kan den bestämmelsen ges en lämpligare lydelse än vad som gäller (frågan om problem med dagen lydelse av 5 kap. 3 § behandlas i avsnitt 2.5). Lagförslaget kan komma att behöva ändras till följd av kom- mande förslag från . Eftersom det huvudsakliga innehållet i 16 kap. 5 § införs i 2 kap. 7 b § skall hänvisningen i luftfartslagen ske till den nya bestämmelsen i stället. Ändringen innebär att de nya reglerna i 2 kap. 7 a och 7 b §§ skall tillämpas i stället för de nuvarande bestäm- melserna i 2 kap. 7 § andra stycket och 16 kap. 5 § . Även den nya lydelsen av 5 kap. 3 § blir tillämplig. I väglagen föreskrivs att upprättande av arbetsplaner skall jämställas med meddelande av tillstånd enligt balken. Det betyder att om hänvisningen till 2 kap. kvarstår i dessa lagar kommer de nya bestämmelserna i 2 kap. 7 a och 7 b §§ att tillämpas på vägplaner. Av propositionen 1997/98:90 om följdlag- stiftning till framgår att avsikten är att 2 kap. skall vara tillämpligt för all verksamhet inom tillämpningsområdet för väg- lagen. Bestämmelserna om miljökvalitetsnormer är således tillämp- liga även vid annat beslutsfattande än sådant som gäller arbets- planer. Detta framgår också genom hänvisningen till 5 kap. 3 § som kvarstår och blir tillämplig i den nya lydelsen. Lagen om vissa rörledningar De nya reglerna i 2 kap. 7 a och 7 b §§ skall tillämpas i stället för de nuvarande bestämmelserna i 2 kap. 7 § andra stycket och 16 kap. 5 § . Även den nya lydelsen av 5 kap. 3 § blir tillämplig. Lagen om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn De nya reglerna i 2 kap. 7 a och 7 b §§ skall tillämpas i stället för de nuvarande bestämmelserna i 2 kap. 7 § andra stycket och 16 kap. 5 § . Även den nya lydelsen av 5 kap. 3 § blir tillämplig. De nya reglerna i 2 kap. 7 a och 7 b §§ skall tillämpas i stället för de nuvarande bestämmelserna i 2 kap. 7 § andra stycket och 16 kap. 5 § . Även den nya lydelsen av 5 kap. 3 § blir tillämplig. Lagen om vissa torvfyndigheter I lagen om vissa torvfyndigheter görs ingen hänvisning till 16 kap. 5 § för prövning av undersökningskoncession. Däremot hänvisas i dessa fall till 2 kap. . Förflyttningen av huvuddelen av innehållet i 16 kap. 5 § till 2 kap. 7 b § miljö- balken medför att denna bestämmelse blir tillämplig vid undersök- ningskoncession. Det innebär en förändring jämfört med rättsläget men utgör med det modifierade innehåll som regeln fått inte någon olägenhet utan är enligt vår uppfattning rimligt. Eftersom det huvudsakliga innehållet i 16 kap. 5 § införs i 2 kap. 7 b § bör hänvisningen i strålskyddslagen ske till den nya bestämmelsen i stället. Lagen om ekonomiska zon De nya reglerna i 2 kap. 7 a och 7 b §§ skall tillämpas i stället för de nuvarande bestämmelserna i 2 kap. 7 § andra stycket och 16 kap. 5 § . Även den nya lydelsen av 5 kap. 3 § blir tillämplig. Lagen om byggande av järnväg I lagen om byggande av järnväg föreskrivs att vid planläggning av järnväg och vid prövning av ärenden om byggande av järnväg skall bl.a. 2 kap, 5 kap. 3 § och 16 kap. 5 § tillämpas. Det betyder att de nya bestämmelserna i 2 kap. 7 a och 7 b §§ miljö- balken kommer att tillämpas vid olika järnvägsärenden. Hänvis- ningen till 5 kap. 3 § kvarstår och blir tillämplig i den nya lydelsen. De nya reglerna i 2 kap. 7 a och 7 b §§ skall tillämpas i stället för de nuvarande bestämmelserna i 2 kap. 7 § andra stycket och 16 kap. 5 § . Även den nya lydelsen av 5 kap. 3 § blir tillämplig. De nya reglerna i 2 kap. 7 a och 7 b §§ skall tillämpas i stället för de nuvarande bestämmelserna i 2 kap. 7 § andra stycket och 16 kap. 5 § . Även den nya lydelsen av 5 kap. 3 § blir tillämplig. Reservationer och särskilda yttranden Kapitel 2, Miljökvalitetsnormer Reservation av () och () Miljökvalitetsnormerna har betydelse för miljöarbetet och normer- nas tillämpningsområde bör utökas. En koppling mellan miljö- kvalitetsnormerna och de nationella miljömålen och delmålen är önskvärd. Miljömålen skall ses som miljökvalitetsnormer av mål- sättningskaraktär. Därför bör ett tillägg göras till 5 kap. 1 §, första stycket med följande text: eller i övrigt av fastställda miljökvalitetsmål och delmål. föreslog i Utveckling av miljökvalitetsnormer som rättsligt instrument denna lagändring, med en av moti- veringarna att en koppling då sker till de nationella miljömålen i enlighet med överväganden. Naturvårds- verket framförde också andra ändringar i samt föreslog ytterligare utredningar om hur miljömålen och delmålen även kan tjäna som vägledning till tillämpning av annan relevant lagstiftning. Reservation av () Betänkandet föreslår en ändring i 5 kap. 3 § där orden skall säkerställas byts till verka för. Min reservation mot denna änd- ring grundar sig i att verka för inte nog förtydligar det ansvar myndigheter har vad gäller uppfyllande av miljökvalitetsnormer, vilket undergräver dessa normers syfte. Jag föreslår att bestämmel- sen ges följande lydelse. Myndigheter och kommuner skall säkerställa att de miljökvalitets- normer som meddelats enligt 1 § uppfylls. Myndigheter och kommuner skall tillämpa bestämmelserna i detta kapitel när de utövar tillsyn. Enligt 2 kap. 1 § skall kommuner och myndig- Reservationer och särskilda yttranden SOU 2005:59 heter vid planering och planläggning iaktta och säkerställa miljö- kvalitetsnormer. En koppling skall finnas från till i denna fråga. Det räcker inte med att det står enbart i . Det bör också göras ett tillägg till 2 kap. 1 § sista stycket med lydelsen iakttas och säkerställas. Erfarenheten har visat att det tar innan ett åtgärds- program fastställs. Regeringen eller den myndighet eller kommun som regeringen bestämmer måste kunna agera tidigare till skydd för människors hälsa och miljö utan att behöva invänta att ett åtgärdsprogram skall fastställas. I stället för kommitténs förslag, bör sista meningen i paragrafen ha följande lydelse. Föreskrifter får meddelas och om det finns ett åtgärdsprogram så skall det vara väg- ledande. Det är mycket olyckligt att ta bort skrivningen om miljöskydds- område. Den bör i större utsträckning användas som möjlighet för att uppnå miljökvalitetsnormerna. Inrättande av ett miljöskydds- område kan vara en åtgärd som går att genomföra tämligen snabbt och därför vara ett alternativ till den ordning som förslaget för- ordar, att ett åtgärdsprogram först skall upprättas och att före- skrifter sedan kan utfärdas. Detta kan ta upp till att realisera och så stiger halterna i luft, mark, vatten eller miljö i övrigt, där människor får betala med sin hälsa när åtgärder dröjer. Reservation av () Kommittén föreslår en ändring av 5 kap. 3 § med ordalydelsen Myndigheter och kommuner skall verka för att miljökvalitets- normerna . Jag anser att paragrafen istället skulle formu- lerats: Myndigheter och kommuner har ansvar för och skall bidra till att miljökvalitetsnormerna . Detta hade på ett bättre sätt klarlagt att myndigheter och kom- muner skall vara aktiva i arbetet för att miljökvalitetsnormerna . Med ett tydligt ansvar tror jag också att man är mer benägen att påbörja arbetet redan i förebyggande syfte. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av (), () och () I utredningen läggs ett antal viktiga förslag om förstärkningar av åtgärdsprogram fram, exempelvis att förslagen till åtgärder tydligt ska visa att nås, hur åtgärderna ska finansieras och hur olika uppgifter ska fördelas mellan berörda parter. Förändringarna ger förbättrade möjligheter att klara miljökva- litetsnormer vilket är mycket viktigt. Överskridande av miljö- kvalitetsnormer kan innebära betydande hälsorisker. I de fall miljö- kvalitetsnormer inte kommer detta att betalas av de människor som bor inom dessa regioner med försämrad hälsa. överskrids luftkvalitetsnormen för partiklar i exempel- vis på vissa gator. För att inte förtroendet för åtgärdsprogrammens styrka ska urgröpas redan innan de hunnit verka är det av största vikt att redan antagna åtgärdsprogram, fattade med stöd av äldre lag- stiftning, stärks i sådan mån att normer . Om det i det något längre perspektivet visar sig att de nu lagda förslagen till förstärk- ningar av lagstiftningen runt åtgärdsprogrammen inte är tillräck- liga, bör det bland annat övervägas att införa överklaganderätt för enskilda som bor i miljöer där miljökvalitetsnormer inte . Särskilt yttrande av () Miljökvalitetsnormer infördes genom för att uttrycka den lägsta godtagbara miljökvaliteten i och på olika områden. Syftet med normerna är att utifrån befintlig kunskap skydda män- niskors hälsa och miljön. Överskridande av miljökvalitetsnormer innebär betydande hälsorisker. I de fall där miljökvalitetsnormer inte kommer detta betalas med försämrad hälsa av de män- niskor som bor inom berörda områden. Detta är ett perspektiv som inte framkommer i betänkandet och dess resonemang kring finan- sieringen av åtgärder för att klara miljökvalitetsnormer. Det finns uträkningar på vad det kostar att inte göra något och dessa kostnader för skador på människor och gröda har visat sig vara mycket högre än kostnaderna för att åtgärda problemen. Detta finns bland annat att läsa i Svenska miljömål delmål och åtgärds- strategier, prop. 2000/01:130. Reservationer och särskilda yttranden Miljökvalitetsnormerna bör även gälla i inneslutna eller halv- inneslutna trafikanordningar där människor vistas. Exempel på sådana anordningar är vägtrafiktunnlar, parkeringsgarage och tunnelbanor. Miljökvalitetsnormer som styrmedel har inte använts i stor utsträckning till skydd för människors hälsa och miljö. vill utöka dessa möjligheter både på regional och lokal nivå. Det fanns enligt tidigare skrivning i 5 kap. 2 § en beskrivning av vad miljökvalitetsnormer skall ange i olika punkter. I en av dessa punkter fanns nivåer av kemiska ämnen, i en annan fanns högsta nivåer för buller, skakning, ljus, strålning och annat. Genom att tidigare ha angett vissa störningar så var bestämmelsen begränsad till enbart dessa, men genom ändringar som genomförts omfattas nu alla störningstyper. En utökad möjlighet att använda miljökvalitetsnormer för olika ändamål vore önskvärd. Försiktighetsprincipen skall vara vägledande, vilket innebär att man i större utsträckning än beaktar att vi inte vet vilka risker olika system medför. Att införa miljökvalitetsnormer för begränsade områden av olika slag för att kunna studera effekterna av detta och med utgångspunkt härifrån dels kunna göra generella rekommendationer och dels kunna erbjuda särskilt känsliga per- soner ett livsutrymme är ett handlingsalternativ som inte beaktas. Jag vill skapa en möjlighet för kommuner att ansöka hos rege- ringen om att införa en miljökvalitetsnorm till skydd för män- niskor och miljö inom ett geografiskt begränsat område. Detta kan exempelvis gälla strålmiljö, bl.a. avgränsade lågstrålande zoner. Dessutom bör generella föreskrifter för ett miljöskyddsområde med kravnivåer på strålning tas fram. har vi många människor som är känsliga och oroliga inför den ökade strålning som utbygg- naden av infrastrukturen för kommunikationsteknologin medför och detta vore ett sätt för dem att kunna vara garanterade ett område där det finns en norm att följa. Även människors oro för olägenhet ska beaktas som en olägenhet. Trots betänkandets förtydliganden vad gäller hur åtgärds- program ska genomföras för att uppfylla miljökvalitetsnormer är det fortfarande otydligt vad som sker när ett åtgärdsprogram inte uppfylls. Det är bra att överskridande av försiktighetsmått är straff- bara. Det finns fortfarande problem med att berörda parter inte Reservationer och särskilda yttranden inser situationens allvar då miljökvalitetsnormer överskrids. Man vill gärna förminska och relativisera problemen och har svårt att acceptera miljökvalitetsnormernas absoluta karaktär. Det finns där- för ett behov av ekonomiska sanktioner för att driva på utveck- lingen så att miljökvalitetsnormerna blir ett effektivt styrmedel för att säkra människors hälsa och en bättre miljö. Därför bör möjlighet till miljösanktionsavgift när ett åtgärdsprogram inte följs övervägas. Kapitel 3, Miljöorganisationernas deltagande i miljöprocesser Reservation av (), () och () Vi anser att våra utredningar visar så goda erfarenheter av miljö- organisationernas deltagande i miljöprocesser och av deras utnytt- jande av rätten att överklaga miljöbeslut, att överklagningsrätten bör utvidgas. Särskilt yttrande av () I direktivet som fick när det gäller miljö- organisationers rätt att enligt kap. 16 § 13 överklaga tillstånd, godkännande och dispenser, ingick att granska hur denna talerätt nyttjats och vilka erfarenheter som miljöorganisationer, myndig- heter, domstolar och verksamhetsutövare har av denna s.k. talerätt. Det ingick inte att lämna förslag på området men kommittén har inte varit förhindrad att göra detta. De slutsatser som kunnat dras av genomgången är att talerätten enligt kap. 16 § 13 inte missbrukats. Erfarenheterna är i stort sett goda både hos myndigheter, domstolar och verksamhetsutövare. Vidare har konstaterats att rätten för miljöorganisationer att över- klaga nyttjats endast i få ärenden. Av denna anledning borde det varit möjligt för kommittén att lämna förslag om förstärkningar av talerätten, exempelvis mild- ringar i kravet på antal medlemmar och verksamhetsår. Vidare borde kommittén undersökt möjligheterna att vidga talerätten så att det gått att överklaga tillståndsfrågor i mer vid mening. Reservationer och särskilda yttranden stämmelserna i kap. 16 § 13 har enligt miljöorganisationerna kom- mit att tolkas snävt i praxis. Andra viktiga frågor gäller förbättrad tillgång till miljöinfor- mation, exempelvis rätt att överklaga statsråds beslut att inte lämna ut information och att begära rättsprövning av vissa förvaltnings- beslut när dessa uppenbart gäller miljöärenden, möjligheter till förbättrad rättshjälp i domstolsärenden och utökad information på myndigheternas hemsidor. Utökad talerätt innebär viss risk för att enstaka ärenden kan ta . Detta måste vägas mot förstärkt granskning så att fler stenar lyfts och vänds på samt stärkt engagemang och del- aktighet. Mycket vinns naturligtvis om verksamhetsutövare redan från början i en tillståndsprocess vinnlägger sig om informera de miljöorganisationer som finns företrädda lokalt. Särskilt yttrande av () och () Omprövningsbeslut eller beslut om uppdatering av villkor ska kunna överklagas av en miljöorganisation. Möjligheten för miljö- organisationer att initiera omprövning eller uppdatering av villkor bör också finnas. har i uppdrag att utvärdera miljöorganisa- tionernas deltagande i miljöprocesser. Det framkom då, att de far- hågor som fanns vid införandet av den vidgade talerätten i 16 kap. 13 § inte infriades. Många varnade för att det skulle bli en kraftig ökning av antalet överklaganden och förlängda hand- läggningstider. Kommitténs utvärdering visade att så inte blivit fallet. Antalet överklagande har varit få. Sjutton ärenden över- klagades av miljöorganisationer. Detta skall ställas mot att de fem miljödomstolarna avgjorde sammanlagt cirka 1 100 överklagade mål under enbart 2003. Utvärderingen visar också att alla inblandade parter till mycket stor del upplever miljöorganisationernas deltagande som positiv – speciellt om de kommer in tidigt i processen. Den grundläggande frågan är om man ser miljöorganisationerna som ett hot eller som en möjlighet. Vi ser miljöorganisationernas deltagande i processen som en möjlighet och där finns stöd för denna uppfattning i utvärderingen. Ökade möjligheter för miljö- organisationerna att överklaga är positivt för såväl miljön som den demokratiska processen. Det skulle också öka incitamenten för Reservationer och särskilda yttranden verksamhetsutövare att få in miljöorganisationerna tidigt i pro- cessen för att undvika ett senare överklagande från sakägare. Utvärderingen visar också att besluten blir bättre när miljöorga- nisationerna deltar i processen. Inget hade hindrat kommittén att komma med förslag om en utökad rätt att överklaga för miljöorganisationerna, något som majoriteten tyvärr avvisade. Regeringen har tydligt uttalat av vissa delar av regleringen kring miljöorganisationernas talerätt behöver förtydligas, kommittén har valt att inte lägga fram några förslag på sådana förändringar. Vi saknar vidare diskussion om, och slutsatser kring, miljöorganisationers rätt att överklaga beslut om tillstånd som prövas av regeringen samt hur finansieringsaspekten avgör olika organisationers möjlighet att använda sig av de rättsliga verk- tyg som lagen tillhandahåller. Det framkommer i den utvärdering som gjorts att finansieringen är ett hinder och möjligheten att söka finansiellt stöd för miljöjuridiskt arbete bör utökas. Kommittén har tidigare lämnat förslag på att göra en del till- ståndsärenden till anmälningsärenden. Det är en effektivisering, men gör det omöjligt för miljöorganisationerna att över- klaga. Genom att ge dem den möjligheten hade man garanterat att gränsdragningen mellan tillståndsärenden och anmälningsärenden inte hamnat fel. Vi skulle helst se att miljöorganisationerna fick en utökad rätt att överklaga ärenden som behandlas enligt . Vi anser också att kriteriet två tusen medlemmar är för högt satt. Det medför att ett stort engagemang i ett miljöärende i en liten ort inte ges möjlig- heten att överklaga. Termen miljöorganisationer blir en alltför snäv avgränsning. Vi anser att flera organisationer bör ges möjlighet att utnyttja tale- rätten, t.ex. friluftsorganisationer. Deras ändamål och intressen sammanfaller ofta med miljöorganisationernas, men från en annan infallsvinkel. Detta bör man ta tillvara, genom att de får vara med i hela processen. Organisationernas deltagande i miljöprocesser är inte ett hot det är en tillgång. Låt oss ta vara på den. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av () Vår grundliga genomgång av miljöorganisationernas deltagande i miljöprocesser visar att detta har fungerat överraskande bra. Det finns därför anledning att utöka möjligheterna. Det är angeläget att tidigare förslag om effektivise- ring och förenkling av processerna genomförs. Jag anser att fler stora organisationer som i praktiken arbetar med miljöfrågor av stort allmänintresse ska kunna omfattas av talerätten enligt . Därmed breddas basen för ideella organisationers tidiga medverkan i miljöprocesser, deras kompe- tens och kontaktytor kan tas till vara. Samma formella trösklar som bör gälla. Exempel på sådana organisationer är hembygds- rörelsen, , Sportfiskarna och båtlivsorganisa- tioner. De har bl.a. till ändamål och intresse att värna och bevara kulturmiljöer, biotoper, rekreationsmiljöer och biologisk mångfald och kan behöva ytterligare tydliggöra detta i sina stadgar. Deras medverkan tidigt i miljöprocesser kan bidra till en långsiktigt håll- bar utveckling och förebygga konflikter sent i processerna. Ett syfte är naturligtvis att deras intressen ska kunna beaktas så att överklaganden kan undvikas. Detta resonemang om vidgad medverkan stämmer bra med Århuskonventionen och EG-direktiv och bör därför avspeglas i det fortsatta arbetet med utveckling och genomförande av dessa. Det gäller givetvis också planprocesser enligt där regelverket redan nu är betydligt öppnare men kan utvecklas. Kapitel 4, Avgifter för prövning och tillsyn Särskilt yttrande av (), () och () Det konstateras i utredningen att det inte finns anledning till förändringar i systemet för statliga myndigheters prövningsavgifter med undantag för prövning av vattenverksamheter. Förändringar på detta område är emellertid något komplicerade och underlättas sannolikt när vattenmyndigheterna varit i arbete . De för- ändringar som ägt rum och som får betydelse framöver gäller att prövningsnivån tryckts ner till lägre instanser. I redogörelsen skattas att kommunernas kostnader för ett större antal anmälnings- ärenden ökar i denna del. Reservationer och särskilda yttranden ökade kostnader och arbetsbördor. Det är här viktigt att poängtera att finansieringsprincipen måste gälla, dvs. om arbete läggs till en lägre nivå, i detta fall till kommunerna, måste kostnadskompen- sation ske. Särskilt yttrande av () Undersökningen har visat att avgifterna täcker till viss mån de kostnader som staten har. Jag anser att en höjning av avgifterna bör ske och en ökad differentiering, vilket kan jämföras med tidigare avgifter som för vissa verksamheter var på en högre nivå än nuvarande. Jag har fått flera uppgifter om att prövningsinstanserna behöver förstärkt kapacitet för att skall få avsett genomslag. Det gäller både ökade resurser och utbildning om miljörelaterade frågor. Jag anser att regeringen vid behov bör åtgärda denna brist. Kapitel 5, Övriga frågor Särskilt yttrande av (), (), (), (), () och () Det finns anledning att rikta kritik mot att de utstående frågor om prövningsordning och systemet för miljökonsekvensbedömningar, som pekas ut i avsnitt 5.2.1 5.2.2, inte nu skyndsamt får utredas klart. I tilläggsdirektiv till 2003:61 gav rege- ringen ett uppdrag att vidareutveckla den vision om den framtida prövningsorganisationen som presenterades i delbetänkandet Miljö- balken under utveckling – ett principbetänkande, SOU 2002:50. I delbetänkandet Alternativ för prövningsorganisation 2004:38 presenterades i samarbete med (SOU 2004:40) ett antal förslag till alternativa prövningsmodeller. Syftet var både att få till en mer ändamålsenlig organisation för miljöprövningar och att i samråd med titta på möjligheter att få in framförallt bygglovprövning i denna pröv- ningsorganisation. Det sistnämnda då det finns uttalat önskemål om att få till stånd dels ökad samordning mellan plan- och bygg- lagstiftningen och , dels att få en ökad effektivitet i Reservationer och särskilda yttranden denna prövning genom ett minskat antal överprövningsinstanser för bygglovärenden. Det hade varit naturligt om Miljöbalkskom- mittén och kunnat fullfölja denna utredning och lämna mer färdiga förslag i denna del. Att regeringen inte ger uppdrag att lämna mer färdiga lösningar, riskerar att fördröja viktiga och önskade lagändringar. I tilläggsdirektivet ovan ges också i upp- drag att se över också förfarande med miljökonsekvensbedöm- ningar. I En effektivare miljöprövning, SOU 2003:124, läggs flera förslag till effektiviseringar i MKB-förfarandet, men det påtalas också ett starkt behov av att utreda systemet med miljökon- sekvensbedömningar i sin helhet för att om möjligt hitta en gemensam lösning för all typer av miljökonsekvensbedömningar som skall göras, oberoende av sektorslagstiftning eller vilka projekt eller planer det handlar om. För att möjliggöra överskådlighet, ökad effektivitet och överensstämmelse med EG-rättens utform- ning skulle det varit värdefullt om fått möj- lighet att lämna förslag till genomgripande förändring. Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen tillkallar en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer. Kommittén skall ägna särskilt intresse åt följande frågor: –tillämpningen av allmänna hänsynsregler hos domstolar och myndigheter, –frågan om hur 3 och 4 kap. skall integreras med hänsynsreglerna och andra regler om markanvändning i balken, –miljökvalitetsnormernas betydelse för miljöarbetet samt norm- ernas tillämpningsområden, –miljökonsekvensbeskrivningar, förfarandet och erfarenheter när det gäller frågan om hur regelverket fungerar samt kvali- teten på konsekvensbeskrivningarna, –prövningsordningen och andra regler för mål om tillstånd enligt , –kostnadsmässiga konsekvenser av tillämpning för de tillståndssökande och andra inblandade, –tillsynens effektivitet samt dess förhållande till de standardi- serade miljöledningssystemen EMAS och ISO 14001, –avgiftssystemet och gränsdragningen mellan skatt och avgift vid myndighetsutövning som rör ett kollektiv, –miljösanktionssystemet, dess effektivitet och samspel med andra myndighetsingripanden,