sou · GTB350 · 2006-01-01 00:00:00 — – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på beslutade regeringen om direktiv (dir. 2004:21) som gav en parlamentarisk kommitté i uppdrag att se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring, med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbets- kraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Genom tilläggs- direktiv (dir. 2005:22) fick kommittén tiden för att redovisa sitt delbetänkande förlängd liksom viss ändring av upplägget mellan delbetänkande och slutbetänkande. Med stöd av bemyndigande för statsrådet med ansvar för arbetsmarknadsfrågor förordnades f.d. vice statsministern till ordförande i kommittén. förordnades riksdagsledamöterna (), (), () och () samt verkstadsarbetaren (), f.d. riksdagsleda- moten (), kommunalrådet (), planeringschefen () och förste vice talman () som ledamöter i kommittén. entledigades och förordnades i hennes ställe riksdags- ledamoten (). entlediga- des () och förordnades ekonomen (). Som experter förordnades rättssakkunnige , kammarrättsassessorn , avdelnings- direktören (), kansliråden och , ställföreträdande generaldirektören (AMS) samt departementssekreterarna . Genom beslut entledigades och förordnades departements- sekreteraren som expert i kommittén. Genom beslut entledigades samt och förordnades kansliråden och till experter i kommittén. Genom beslut entledigades och förordnades departementsrådet som expert i kommittén. anställdes departementsrådet som huvudsekreterare i kommittén. Som sekreterare anställdes utredaren och hovrättsassessorn . anställdes som biträdande sekreterare i kommittén. är kommitténs assistent. Till uppdraget hör en rad uppgifter såsom t.ex. att utreda beho- vet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytter- ligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt, beakta pågående arbete inom EU av relevans för uppdraget liksom konsekvenserna av för den svenska arbetsmarkna- den. Därutöver skall kommittén bl.a. överväga behovet av åtgärder för att göra det attraktivt för arbetstagare från länder i och utanför EU/EES att söka sig till bristyrken i samt studera sam- bandet mellan reglerna för arbetskraftsinvandring och de för asyl och skyddsbehövande i övrigt. Kommande förslag till förändringar skall utgå från de behov av arbetskraft som finns på arbetsmark- naden och syfta till ökad flexibilitet, förenklad administration och långsiktig hållbarhet. Kommittén, som har antagit namnet kraftsinvandring (KAKI), överlämnar härmed delbetänkandet Arbetskraftsinvandring till – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick (SOU 2005:50). Delbetänkandet innehåller framför allt en redovisning av fakta, utgångspunkter för det fortsatta arbetet samt ett antal frågeställningar för diskussion. Arbetet går vidare med att sammanställa slutbetänkandet, vilket kommer att innehålla bl.a. kommitténs ställningstaganden och författningsförslag. Internationell migration som ett samhällsfenomen............... 1.2Demografiska förändringar i de rika länderna medför framtida utmaningar för deras arbetsmarknader.................... 1.3Invandringen påverkar samhällsutvecklingen och Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 2.1.1 Många flyttar men de allra flesta bor kvar i sina 2.1.2 Orsaker till att personer flyttar ................................... 2.1.3 Arbetskraftsinvandring i ett globalt perspektiv.......... 2.1.4 Migration utanför reglerna........................................... 2.1.5 Olika internationella försök att genom samarbete påverka formerna för migration................................... Demografi och arbetsmarknad i EU....................................... 2.2.1 Den demografiska utvecklingen liknar varandra ........ 2.2.2 Internationell konkurrens om kvalificerad Arbetsmarknaden inom EU ......................................... Migrationspolitik i några andra länder .................................... 2.3.1 Några huvuddrag i de rika ländernas 2.3.2 Debatt som påverkar olika länders Migration och utveckling i ursprungsländerna....................... 2.4.1 Migrationen påverkas av utvecklingen i landet ........... 2.4.2 Utflyttning av ett lands humankapital......................... 2.4.3 Utvandrarna sänder hem stora summor pengar........ 2.4.4 Utvandrarnas roll ekonomiskt och politiskt för Från utvandrings- till invandringsland.................................. 3.1.1 har en lång migrationshistoria....................... 3.1.2 är ett mångkulturellt samhälle....................... 3.1.3 Migrationens påverkan på demografi .......... 3.1.4 Erfarenheter av tidigare arbetskraftsinvandring........ 3.1.5 Svenska medborgares rörlighet över som medlem i EU...................................................... Den fria rörligheten .................................................... 3.2.2 EU:s senaste utvidgning och övergångsregler rörande fri rörlighet av personer ................................ 3.2.3 Utredningar och uppdrag med anledning av 3.2.4 Utvidgningens påverkan på rörligheten .................... 3.2.6 Arbetet inom EU med 3.2.7 Det framtida arbetet med arbetskraftsinvandring..... 3.2.8 konkurrerar om kvalificerad arbetskraft....... Svensk arbetsmarknad mer internationellt beroende........... Informations- och kommunikationssamhället.......... 3.3.2 Företagen blir allt mer internationella ....................... Antalet gäststudenter ökar .................................................... demografi och arbetsmarknad....................... 4.1.1 Faktorer som bestämmer befolkningens storlek 4.1.3 Prognos över framtida befolkning .............. Utbud av arbetskraft.............................................................. 4.2.1 De yrkesaktiva åren har minskat................................ Befolkningens arbetskraftsdeltagande förändras...... Efterfrågan på arbetskraft...................................................... 4.3.1 Behovet av arbetskraft på lång sikt............................ Pusslet på arbetsmarknaden .................................................. Rörlighet på arbetsmarknaden ................................... Dagens regler för arbetskraftsinvandring ..................... Några grundläggande drag..................................................... Kravet på visering och uppehållstillstånd ............................. Kravet på arbetstillstånd och dess undantag ........................ Arbetstillstånd – ansökan och handläggning ....................... mot ett öppnare regelverk för – en sammanfattande diskussion ............................... Käll- och litteraturförteckning ........................................... Kommittédirektiv (Dir. 2004:21) .............................. Tilläggsdirektiv (Dir. 2005:22)................................... Tabell- och diagrambilaga........................................... Scenarios om framtida förhållanden mellan personer i och utanför arbetskraften ......................... De 10 nya medlemsstaterna i EU fr.o.m. De 15 medlemsstaterna i EU t.o.m. De 25 medlemsstaterna i EU fr.o.m. General on Trade in Services Global Commission on International Migration (Internationella arbetsorganisationen) (Internationella valuta fonden) (Internationella migrationsorganisationen) Invest in (Myndigheten för utländska investeringar i ) Development (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) United Nations Educational, Scientific and Cultural United Nations High Commissioner for Refugees (FN:s flyktingkommissarie) Utlänningsförordningen (1989:547) Utlänningslagen (1989:529) Arbetskraftsinvandring till – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick har regeringens uppdrag att föreslå ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Regelverket skall vara flexibelt och långsiktigt hållbart. I detta delbetänkande presenterar vi en genomgång av en del fakta som påverkar våra kommande överväganden. Vi återkommer i ett senare slutbetänkande med författningsförslag. Vi har haft tre utgångspunkter i vårt arbete: Migration är ett samhällsfenomen som kvantitativt ökar och som bidrar till samhällets utveckling. Migration har alltid fun- nits och kommer att fortsätta att göra så och sannolikt i ökad grad. Det är naturligt att samhället på olika sätt försöker på- verka migrationen och styra den i en riktning som är bäst för samhället. Den demografiska utvecklingen med en allt mer åldrande be- folkning, och därmed följande ökande försörjningsbörda för dem som förvärvsarbetar, kan leda till negativa strukturella konsekvenser på arbetsmarknaden och i samhällsekonomin. De demografiska förändringarna är något som vi delar med andra höginkomstländer. En åldrande befolkning kan även leda till att arbetsmarknaden blir mindre dynamisk. En ökad arbetskrafts- invandring kan bidra till att mildra dessa effekter. Arbetskraftsinvandring kan bidra till att vitalisera den svenska arbetsmarknaden och ekonomin. Regelverket måste öppnas för att i ökad utsträckning möjliggöra detta. måste tyd- liga insatser göras för att undvika att en ökad arbetskrafts- invandring skapar negativa effekter på arbetsmarknaden. Bedömningen av det behov som enligt utredningsdirektiven skall ligga till grund för förändringar av regelverket bör göras inte bara från en kvantitativ synvinkel utan också från en kvali- tativ sådan med hänsyn till de olika slag av positiva effekter som kan uppstå. Kommittén konstaterar att det är viktigt vid en diskussion av t.ex. invandringens påverkan på och invandrarnas integration på den svenska arbetsmarknaden att beakta under vilka omständig- heter invandringen till har skett. Nordbor är undantagna från kravet på uppehållstillstånd. Om man har invandrat till av arbetsmarknadsskäl, för familjeanknytning eller för att få asyl här har betydelse för integrationen på arbetsmarknaden. Nära hälften av dem som fått uppehållstillstånd har fått det av andra orsaker än av arbetsmarknadsskäl eller för studier. Den framtida befolkningens storlek och åldersstruktur har bety- delse för såväl det framtida utbudet av arbetskraft, som för den svenska ekonomin genom den efterfrågan på varor och tjänster som befolkningen skapar. omfattande och kost- sam kamp mot ohälsa och alltför tidig död har givit resultat och befolkningen har blivit äldre. Variationerna i födelsetalen medför att det under olika tidsperio- der blir olika stora årskullar som efterfrågar offentligt finansierad service och transfereringar. De stora årskullarna födda på 1940- talet börjar nu att lämna förvärvslivet. Befolkningens åldersstruktur påverkar hur offentligt finansierad verksamhet och transfereringar kan utformas. En åldrande befolk- ning medför att de som förvärvsarbetar genom sitt arbete skall skapa underlag för offentlig finansierad verksamhet för allt fler personer. En allt större andel av de som inte förvärvsarbetar kom- mer att vara äldre och såväl vara berättigade till pension som efter- fråga vård och omsorg. I och med ökad internationalisering, tekniska innovationer och nya konsumtionsmönster förändras arbetsmarknaden. Antalet arbets- tillfällen och arbetsplatser är aldrig givna över tiden. Förändringen skiljer sig åt mellan olika sektorer av arbetsmarknaden och mellan olika lokala arbetsmarknadsregioner. Inom exempelvis vården finns dock ett antal basala arbetsuppgifter som i stort sett är oförändrade även om sammanhangen de utförs i kan förändras. Den framtida efterfrågan på arbetskraft på lång sikt, vilket även påverkar behovet av arbetskraftsinvandring, är svår att bedöma. En vanlig bedömning är att efterfrågan på personer med högre utbild- ning kommer att öka och det är framför allt inom den privata och offentliga tjänstesektorn som efterfrågan kommer att vara störst. En annan ofta återkommande bedömning är att den framtida befolknings- och arbetskraftssituationen kan leda till att tillgången på arbetskraft kan vara tillfredställande i en region medan den är knapp i en annan. Närvaron på arbetsmarknaden har förändrats över tiden. Den samlade tiden i livscykeln under vilken man förvärvsarbetar tende- rar att minska. Ungdomar etablerar sig senare på arbetsmarknaden, bl.a. beroende på att man studerar längre. I slutet av förvärvslivet lämnar många arbetskraften allt tidigare. Den faktiska pensions- åldern har sjunkit, dock har förvärvsfrekvensen för äldre ökat. Ju färre som förvärvsarbetar och ju färre timmar man arbetar desto större blir trycket på dem som arbetar för att därige- nom också skapa det underlag som krävs för offentligt finansierad service och transfereringar. Även om sysselsättningsgraden är rela- tivt hög i jämfört med flertalet andra höginkomstländer ligger sämre till när det gäller antalet arbetande timmar. Skälen till detta är att vi bl.a. har valt att ha längre semestrar och föräldraledighet än i många andra länder. En annan är att vi har haft en förhållandevis hög frånvaro på grund av ohälsa. Utbudet av arbetskraft påverkas, förutom av befolkningens demografiska struktur, av arbetskraftens kompetens i form av erfa- renhet och utbildning, deltagande i arbetskraften samt i vilken ut- sträckning arbetskraft flyttar in eller ut ur landet. En del av migrationen är direkt kopplad till efterfrågan på arbetsmarknaden, men en stor del av migrationen har andra grunder som inte hänger samman med arbetsmarknaden. Av dem som har kommit till primärt av arbetsmarknads- skäl, t.ex. många från och EU, förefaller ett flertal stanna i än de som invandrar av andra skäl. Orsaker kan vara att arbetet i sig är kopplat till en mer tids- begränsad form eller så har syftet med vistelsen redan från början varit att den skall vara begränsad i tiden. som antalet som invandrar ökar, sker det även en ökning av antalet utvandrare. I många fall är det tidigare invandrare som lämnar . För medlemsstaterna i EU och andra höginkomstländer är den demografiska utvecklingen relativt likartad med låga födelsetal och därmed en åldrande befolkning. Många länder har redan, eller för- väntas att få en minskande befolkning. Detta gör att man delar den utmaning som en åldrande befolkning med- för. I flera länder diskuteras arbetskraftsinvandring som en del av lösningen av problemet. Deltagandet i arbetskraften skiljer sig dock i flera avseenden åt mellan höginkomstländerna. En skillnad är att kvinnor, äldre och invandrare utgör en betydande arbetskraftsreserv i flera länder. Kommittén har inhämtat information om förhållanden och debatten i ett antal länder om frågor som är relaterade till arbets- kraftsinvandring. Detta har gjorts genom enkäter till berörda svenska ambassader och finns redovisade i betänkandet. medlemskap i unionen påverkar frågan om invandring av arbetskraft. Den fria rörligheten inom EU och den gemensamma inre marknaden har inte lett till någon mer omfat- tande migration mellan medlemsländerna, även om den har ökat. Europeiska kommissionen har mot bakgrund av bl.a. den demo- grafiska utvecklingen publicerat en s.k. grönbok som tar upp ett antal frågor om framtida arbetskraftsinvandring till EU. En ut- gångspunkt för denna diskussion är att arbetskraften inom EU har företräde på den gemensamma arbetsmarknaden. Den i många avseenden gemensamma bilden av demografin och arbetsmarknaden i höginkomstländerna leder också till att det finns en hårdnande internationell konkurrens om efterfrågad arbetskraft. Den migrationspolitik som de rika länderna för har till syfte att släppa in dem som man av olika anledningar önskar skall bosätta sig Allt fler länder bedriver nu en aktiv politik för att knyta till sig de personer som har en kompetens som är efterfrågad. En skiljelinje mellan länderna är i vilken utsträckning arbetskrafts- invandringen är direkt kopplad till ett specifikt arbetstillfälle eller om bosättningstillståndet är relaterat till hela landets behov av en invandring av personer som besitter vissa kunskaper, egenskaper och/eller förutsättningar att bli en medborgare som bidrar till landets utveckling. Migration påverkar utvecklingen, förutom i invandringsländerna, även i utvandringsländerna. Utvandrarna sänder hem stora summor pengar från sitt arbete utomlands som kommer familj och släkt till godo i hemlandet. Indirekt kan det även ha betydelse för landets utveckling genom att pengarna används till konsumtion och till viss del för investeringar. I flera länder har utvandrarnas hemsända pengar stor betydelse för landets utveckling eftersom de utgör en betydande del av landets BNP och tillgång till utländsk valuta. I många fattiga länder kan utvandring vara ett stort avbräck, åtminstone på kort sikt, när utvandrarna tar med sin utbildning och sina kunskaper när de lämnar landet. På kan utvandrarna istället bidra till hemlandets utveckling genom att återvända hem med nya kunskaper och andra värdefulla erfarenheter. En särskild grupp av intresse för framtida arbetskraftsinvandring är gäststudenter vid svenska universitet och högskolor. Detta är ett internationellt fenomen. En stor del av ökningen består av stu- denter och forskare från länderna med snabb ekonomisk utveckling i . Många kommer från de största länderna, och . Antalet gäststudenter till har ökat från 1 1995 till 6 2004. Många av dessa studenter och forskare skulle positivt kunna bidra till utvecklingen av . Kommittén anser att dagens regelverk är alltför begränsande för deras möjligheter att stanna och arbeta i vårt land. Kommittén återkommer med förslag till förändringar i regelverket i slutbetänkandet. Avslutningsvis i betänkandet ställer vi några frågor för att stimulera debatten. Labour immigration to : population trends, labour market change, international outlook has been instructed by the Government to propose a regulatory framework that will allow more extensive labour immigration from countries outside the EU/EEA. The framework should be flexible and sustainable. In this interim report, we review a number of facts that will influence our future deliberations. We will present legislative proposals later in a final report. Our work has proceeded from three basic starting points. Migration is a social phenomenon that is increasing in volume and that contributes to the development of society. Migration has always existed and will continue to do so, probably on an increasing scale. It is natural for society to attempt, in various ways, to influence immigration and to guide it in the direction that is best for society. The demographic trend towards an older and older population, and the increasing dependency burden this entails for the working population, can have adverse structural consequences for the labour market and for our countrys economy. The demographic changes are something we have in common with other high-income countries. An ageing population can also lead to a loss of dynamism in the labour market. Increased labour immigration can help alleviate these effects. Labour immigration can help invigorate the Swedish labour market and economy. The regulatory framework must be made more open so as to enable this to happen to a greater extent. At the same time, clear steps must be taken to prevent increased labour immigration generating negative effects in the labour market. The needs that, according to the Committees terms of reference, are to be the basis for changes in the regulatory framework should be assessed not only from a quantitative perspective but also from a qualitative viewpoint, taking account of the different types of positive effects that may arise. notes that when discussing, for example, the impact of immigration on and the integration of immi- grants in the Swedish labour market, it is important to consider the circumstances for peoples immigration to . People from Nordic countries are exempt from the permit require- ment. The reason for immigration to – labour market reasons, family ties or asylum – plays a role for labour market inte- gration. Nearly half of the people who have received a permit so far this century have been granted for reasons other than labour market reasons or study. The size and age structure of the future population are significant both for the future labour supply and for the Swedish economy, in view of the demand for goods and services that the population generates. The century-long campaign against illness and premature death, waged on many fronts and at great expense, has brought results and the population has become older. Because of variations in the birth rate, the cohorts requiring publicly financed services and transfers differ in size in different periods. The large cohorts born in the 1940s are now beginning to leave working life. The age structure of the population places constraints on the design of publicly financed activities and transfers. An ageing population means that the working population is required to generate resources for publicly financed activities for more and more people. An increasingly large proportion of those who are not in gainful employment will be elderly people who are both entitled to a pension and require and other care. The labour market is changing due to increased internationalisa- tion, technical innovations and new patterns of consumption. The number of jobs and workplaces is not a timeless . The changes in the labour market differ from sector to sector and from region to region. Nevertheless, in some areas, such as the health services, there are a number of basic tasks that remain largely the same, even if the context in which they are carried out may change. It is difficult to assess the future long-term demand for labour, which will also influence the need for labour immigration. It is commonly held that the demand for people with higher education will increase and that demand will be greatest primarily in the private and public services sector. Another often repeated view is that the future population and labour situation may lead to the supply of labour being satisfactory in one region but scarce in another. Presence in the labour market has changed over time. The total time that a person spends in gainful employment over a life cycle is tending to decline. people are establishing themselves in the labour market later, partly because they are studying longer. At the end of their working life, many people are leaving the labour force increasingly early. The actual retirement age has gone down, although in recent years the labour participation of older persons has risen. The fewer people in gainful employment and the less hours they work, the greater the pressure on those who are work- ing to generate the resources required for publicly financed services and transfers. Even if the employment rate is relatively high in compared with most other high-income countries, position is less favourable in terms of numbers of hours worked. Among other things, this is because we have chosen to have longer holidays and more parental leave than in many other countries. Another reason is that in recent years we have had relatively high absence from work due to sickness. Apart from the demographic structure of the population, the supply of labour is influenced by the quality of the labour force in terms of experience and education, labour force participation and the extent to which labour is moving into or out of the country. Some migration is directly linked to labour market demand, but much of it has other causes that are unconnected with the labour market. Quite a number of those who have come to primarily for labour market reasons, e.g. many people from other Nordic and EU countries, seem to stay in for a shorter period than people who immigrate for other reasons.