sou · GTB377d2 · 2006-01-01 00:00:00 — ansvariges rapportering kan ge nämnden underlag för att ingripa mot byggherren, och därmed skapa en motsättning och ett minskat förtroende mellan byggherren och den kvalitetsansvarige. Men den kvalitetsansvariges rapportering till kan även ge byggherren information och incitament för att förebygga ingripan- den från nämnden. En kvalitetsansvarig ska fungera som en för- medlande länk mellan byggherren och , vara en garant för att båda har tillgång till god och lika information. För byggherrar som enbart ser en fara i att en kvalitetsansvarig har en sådan funktion kan denna vara desto viktigare för samhället. kan en kvalitetsansvarig vid bristande gehör från byggher- ren endast lämna sin post eller riskera att skiljas från sitt uppdrag av byggherren eller . Det innebär att den som är tillsatt för att bevaka kontrollen av samhällskraven lämnar sitt upp- drag när problem uppstår och vederbörande kan behövas som bäst. Detta kan jämföras med att utkiken lämnar skeppet när stormen kommer. En ny måste mönstra på, men har begränsade möjligheter att få god inblick och utblick i ett framskridet och ostadigt läge. En rapporteringsskyldighet till utesluter inte möj- ligheten att en kvalitetsansvarig måste avgå och kan innebära en ökad risk för konflikt med byggherren, men en mycket förutsebar risk, som båda parter har anledning att undvika och möjlighet att förebygga. regler och tydliga uppgifter är de främsta förut- sättningarna för att en kvalitetsansvarig ska kunna fullgöra sin funktion. Det har övervägts att en kvalitetsansvarig skulle kunna utses och avsättas enbart av , men det vore att utgå ifrån och befästa att byggherren och den kvalitetsansvarige står för motstridiga intressen, vilket är en oriktig och ofruktbar utgångspunkt. Den kvalitetsansvarige ska kunna ge besluts- underlag även i inledande och avslutande skeden, inför beslut om bygglov respektive slutbevis. En kvalitetsansvarig ska inledningsvis ta fram ett förslag till kontrollplan och annat underlag för bygg- nadsnämndens beslut om bygglov med avseende på de tekniska egenskapskraven, och avslutningsvis ta fram ett underlag för bygg- begäran och prövning av slutbevis. En kvalitetsansvarig förutsätts därför komma in tidigt i projektet och följa upp det ända till ibruktagandet. Lämplig person ska föreslås redan i bygglovsansökan och beslutas i bygglovet. Den kvalitetsansvarige skulle även enligt förarbetena till nuva- rande bestämmelser kopplas in tidigt i byggprojektet. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt att vara med redan på projekteringsstadiet framhölls i propositio- nen, liksom vikten av tidiga samråd och tidiga ingripanden från förebygga behovet av rättelser i efterhand (prop. 1993/94:178 s. 81). Det nuvarande systemet medger allt detta, men kräver och förutsätter det inte, utan karakteriseras tvärt om av att ingen kvalitetsansvarig krävs och ingen tillsyn sker förrän i anslut- ning till byggstarten. Ambitionerna att få in en kvalitetsansvarig tidigt i projektet kan enligt förslaget förverkligas åtminstone på så sätt att en kvalitetsan- svarig ska introduceras redan eller senast i bygglovsansökan, och vara på plats vid första samrådet. Därefter ska den kvalitetsansva- rige övervaka projektet i den utsträckning som krävs för uppdraget att inför slutbevis avge utlåtande över vad kontrollerna givit eller i övrigt framkommit om projektets kvaliteter med avseende på sam- hällskraven. Det är angeläget att en kvalitetsansvarig har en oberoende ställning. Däremot är det inte möjligt för att pröva om denne har ett anställningsförhållande eller annan beroendeställning till någon annan än byggherren. Det är inte heller på den grunden möjligt att avvisa även en certifierad, riksbehörig kvalitetsansvarig. Det måste i stället ankomma på denne, och på certifieringsorganet, att styrka en förmåga till självständighet gentemot alla omgivande egenintressen. Det är önskvärt att en kvalitetsansvarig har en stark ställning i organisationen, liknande en revisors, och inte har några andra upp- gifter eller förpliktelser i projektet. Men i praktiken är detta inte alltid möjligt eller nödvändigt att hävda. Uppgifterna som kvali- tetsansvarig skulle kunna förenas med något strategiskt uppdrag, exempelvis som byggherrens projekteringsledare. Det skulle bl.a. möjliggöra en mycket tidig medverkan i projektet. Det är också ofrånkomligt och i vissa fall praktiskt att den kvalitetsansvarige i mindre ärenden även har andra roller och uppgifter i projektet, t.ex. att vara byggledare eller arbetsledare. I många fall innebär det att den kvalitetsansvarige hämtas från byggentreprenören. Eftersom entreprenörens egenkontroll är vä- sentlig för byggherrens egenkontroll har den kvalitetsansvarige möjlighet att spela en viktig roll i den positionen, särskilt som ve- Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt derbörande mestadels befinner sig på byggplatsen. Dock innebär detta att beställarens kontroll överlåts åt utföraren, vilket inte kan accepteras annat än i mindre komplexa ärenden. En kvalitetsansvarig ska ha tre huvuduppgifter, nämligen att ge un- derlag för att bygglov kan ges, se till att bygglovet följs, och ge un- derlag för att slutbevis kan meddelas. Det underlag för bygglov som avses är redovisning av möjligheterna att uppfylla de tekniska egenskapskraven. Det kräver ett begränsat och överskådligt be- slutsunderlag, som lämpligen tas fram av den kvalitetsansvarige ihop med ett förslag till kontrollplan, och jämte detta gås igenom vid det tidiga samrådet. Avsikten är att bygglovet inte ska försenas p.g.a. att kräver nya eller ändrade handlingar, utan nämnden ska fatta beslut med utgångspunkt från det underlag byggherren tillsammans med den kvalitetsansvarige tar fram, vilket ställer stora krav på den . Den kvalitetsansvarige ska därefter bevaka att bygglovet följs upp såväl när det gäller de fastställda ritningarna som de beslutade kontrollerna och eventuella föreskrifterna avseende de tekniska egenskapskraven, och vid eventuella avvikelser informera byggher- ren och vid behov även . har en kvalitetsan- svarig endast i uppgift att se till att beslutade kontrollplaner följs och nödvändiga kontroller utförs. Om en kvalitetsansvarig utför dessa uppgifter – och kontrollerna ger förväntat resultat – ska utfärda slutbevis. Man kan därför säga att den kvalitetsansvariges uppgift är att se till att byggherren håller koll på att inga hinder för slutbevis uppkommer. Den upp- giften bör utökas till att å både byggherrens och byggnadsnämn- dens vägnar bevaka att nödvändiga kontroller utförs och även genomförs i enlighet med uppställda krav, och att annars slå larm. Vad det innebär och vilka insatser och vilken närvaro det kräver får bedömas från fall till fall, bestämmas och dokumenteras vid samrå- det, samt fastställas i bygglovsbeslutet. Det är viktigt att den kvali- tetsansvariges uppgifter i det enskilda fallet blir mycket tydligt klargjorda. Den kvalitetsansvarige ska avslutningsvis sammanställa ett un- derlag för att byggherren ska kunna begära och besluta om slutbevis. Underlaget ska innehålla ett utlåtande avse- Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt ende om bygglovet har följts och de tekniska egenskapskraven uppfyllts, grundat på hur kontrollerna utfallit och vad som i övrigt kan iakttas eller antas. Underlaget ska gås igenom och slutsatser dras vid ett slutsamråd, som ska klargöra alla eventuella ytterligare förutsättningar för att slutbevis ska kunna meddelas. Syftet är återigen att beslut inte ska dra ut i av- vaktan på ytterligare handlingar och redovisningar. Den kvalitets- ansvarige ska sammanställa underlaget för be- dömning och beslut. Funktionen kvalitetsansvarig har funnits . Det borde efter så och inför utökade uppgifter inte finnas någon marknadsmässig eller annan anledning att kompromissa med kra- ven på certifiering och fristående ställning. Emellertid är tillgången till och förutsättningarna att utöva den specialistkompetens den kvalitetsansvarige skulle behöva ojämn över landet. Ett absolut krav på certifiering och oberoende har befarats leda till byggstopp i mindre kommuner och åtminstone övergångsproblem även i andra kommuner. Mot detta kan invändas att det ge- nomförts en hel del byggprojekt även i mindre kommuner, med – som måste förmodas – biträde av en kvalitetsansvarig som godta- gits i ärendet av . I vissa fall har byggherren själv godtagits, men inte p.g.a. att professionella kvalitetsansvariga sak- nats, utan att därför att professionell kompetens inte ansetts nöd- vändig i enklare ärenden. Några hinder eller invändningar mot att de som professionellt fungerar som kvalitetsansvariga skaffar sig nödvändig utbildning och certifiering om lagen och byggnads- nämnderna så kräver, är svåra att finna. Marknaden sägs kunna le- verera den kompetens samhället kräver. De utvidgade uppgifter och den ökade självständighet som före- slås ställer emellertid nya och högre krav på den kvalitetsansvariges kompetens, vilket inte är lika motiverat och möjligt i alla ärenden. Om certifiering såsom föreslås förutsätter självständighet, och så- lunda medför att man inte kan fortsätta en verksamhet hos en byggnadsentreprenör på orten, kan intresset av certifiering givetvis bli begränsat. Om certifiering å andra sidan aldrig är ett absolut krav, utan kan frångås i alla typer av ärenden, kan intresset likaså bli Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt begränsat, såsom det är . Därför föreslås att certifiering inte ska vara ett generellt krav, men att kravet inte ska kunna frångås i alla typer av ärenden. Endast en certifierad kvalitetsansvarig ska kunna komma i fråga i ärenden som i teknisk komplexitet motsva- rar eller överstiger nybyggnad av enbostadshus. Det har föreslagits och övervägts att i enklare men inte helt okomplicerade ärenden återinföra kravet på en ansvarig arbetsle- dare med viss kompetens om både byggande och byggregler. Det har likaså från många håll begärts att det i regel ska finnas en ansva- rig arbetsledare även vid sidan av en kvalitetsansvarig. Motiven för detta har varit att erfarenheterna av ansvariga arbetsledare har varit goda och att erfarenheterna som ansvarig arbetsledare har varit en god grund för rollen som kvalitetsansvarig. Inte minst i småhus- ärenden har en god kompetens i utförarledet ansetts vara minst lika viktig och kanske mer betydelsefull för resultatet än att en kon- trollplan följs. Ingenting hindrar att byggnadsnämnderna efterfrågar en kom- petent ansvarig arbetsledare i rollen som kvalitetsansvarig när en certifierad sådan inte krävs. Starka skäl talar emellertid emot att samhället ställer formella kompetens- och behörighetskrav på olika befattningshavare i ett projekt och dikterar uppgiftsfördelningen och ansvarsförhållandet mellan dem, eller kräver olika slags befatt- ningar i olika projekt. En kvalitetsansvarig ska inte krävas alls vid enkla åtgärder, dvs. i relativt okomplicerade ärenden, exempelvis uppförande av plank eller ändring av yttre utseende i mindre känsliga områ- den. Beteckningen kvalitetsansvarig har varit missvisande från början, och skäl kan anföras för att genom en ändrad beteckning markera att funktionen förändras och rollen förstärks. En viktig förutsätt- ning är emellertid att den nya benämningen är mer klargörande och rättvisande. Någon sådant förslag har inte framkommit. Genom kommitténs förslag till förstärkningar av lagstiftningen kommer den kvalitetsansvariges att bl.a. få i uppgift att bevaka en speciell kvalitet, nämligen den kvalitet som anges i beslutet om bygglov. Därmed kan benämningen kvalitetsansvarig bättre spegla de fak- tiska uppgifterna. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Bestämmelserna som rör den kvalitetsansvarige föreslås samlade i 9 kap. 2 § PBL. I 12 § samlas de bestämmelser som avser byggher- rens och skyldigheter att agera om den kvali- tetsansvariges åsidosätter sina skyldigheter. Kommitténs bedömning och förslag har ett renodlat tillsynsansvar, men inget tydligt tillsynsuppdrag. Tvärtom anges i förarbetena att byggnads- nämndens åtgärder kan få motsatt effekt, dvs. leda till ett minskat engagemang från byggherren. Kommittén finner att byggnadsnämnderna måste ta ett ökat an- svar för tillsynen av samhällets krav på bebyggelsen. Tillsynen bör förstärkas i tidiga och avslutande skeden. Avgift ska kunna tas ut för den tillsyn finner nödvändig. hur ett byggnadsverk får placeras och utformas, under vilka villkor arbetena får påbörjas och genomföras, och under vilka förutsättningar ett byggnadsverk får tas i bruk. Gällande uppgifter och ansvar enligt PBL ska pröva ansökningar om bygglov, rivningslov och marklov enligt vissa regler, och har därutöver ett allmänt över- gripande tillsynsuppdrag och vissa särskilt reglerade tillsynsupp- gifter. Nämnden är sålunda både tillstånds- och tillsynsmyndighet. Som tillståndsmyndighet ska nämnden bestämma och ansvara för hur ett byggnadsverk får lokaliseras, placeras, utformas, använ- das eller ändras i dessa avseenden, eller om det får rivas samt om vissa markåtgärder får vidtas. Som tillsynsmyndighet ska nämnden övervaka efterlevnaden av PBL och med stöd av lagen meddelade föreskrifter och beslut (11 kap. 1 § PBL). har sålunda ett tillsynsansvar som omfattar hela bygglagstiftningen, allt ifrån kraven på bebyggelsen, inklusive egenskapskraven i BVL, till reglerna om planläggning, lov och an- mälan. Vidare omfattas alla utfärdade föreskrifter, gällande planer Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt och fattade beslut om lov eller i anslutning till bygg- eller rivnings- anmälan. förväntas således övervaka efterlevnaden av bygglagstiftningen i alla dessa avseenden, och ska ta upp frågan om påföljd eller ingripande så snart det finns anledning att anta att en överträdelse skett av gällande bestämmelser eller beslut. Hur detta ska gå till finns det särskilda regler för, men hur nämnden i övrigt ska övervaka efterlevnaden av bygglagstiftningen är bara delvis re- glerat, avseende vilka åtgärder som nämnden ska vidta i anslutning till en bygg- eller rivningsanmälan. De föreskrivna uppgifterna är att i tillämpliga fall låta staka ut byggnaden, kalla till samråd, be- sluta om kontrollplan, ta ställning till kvalitetsansvarig, bedöma om en rivningsplan behövs och kan godtas, samt att utfärda slutbevis eller besluta om användningsförbud. Direkta tillsynsåtgärder såsom besök och besiktningar på bygg- platsen är inte reglerade. Behov av sådana åtgärder ska gås igenom och protokollföras vid byggsamrådet. Men tillsynsansvaret är inte begränsat till behov som kan förutses eller ärenden som pågår. har i lagstiftningen ett starkt stöd för att utöva den tillsyn som behövs för att övervaka efterlevnaden, men kan ta ut avgift endast för åtgärder i ärenden som pågår, och är i förarbe- tena starkt manad till återhållsamhet, för att inverka så litet som möjligt på byggherrens ansvar för kvalitet och kontroll (prop. 1993/94:178 s. 52). Enligt undersökningar och bedömningar ligger bygg- nadsnämndernas tillsyn på en mycket lägre nivå än som kan behö- vas och förväntas3. Därmed avses inte de tillsynsuppgifter som är föreskrivna i anslutning till bygganmälan, utan en brist på initiativ och aktivitet i övrigt för att tillse att regelverket följs och fungerar. Från flera intresseorganisationers sida framhålls att byggnads- nämnderna måste ha och ta ett större ansvar för både prövning och tillsyn av att de tekniska egenskapskraven tillgodoses. Från byggbranschens sida har anförts att byggnadsnämnderna ibland ställer högre krav än vad som har stöd i bestämmelserna utan att ta något ansvar alls till de ekonomiska konsekvenserna. 3 , dnr 1109-2081/2004. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt har ett renodlat tillsynsansvar, men vad det kan innebära och hur det ska förenas med att byggherren har det fulla ansvaret för resultatet, förklarades inte närmare inför re- formen 1995. Klart är att byggherren har och även fortsättningsvis ska ha ansvar för att utföra nödvändiga kontroller, upptäcka före- kommande brister och vidta nödvändiga åtgärder. Ingenting av detta förändras av att skaffar sig viss insyn och gör de påpekanden man finner anledning till, vilket är minimiförutsättningarna för att nämnden ska kunna ha något ansvar alls. Detta inverkar inte på byggherrens ansvar för att rele- vanta åtgärder vidtas. Byggherrens handlingsutrymme minskar givetvis ju mer precisa påpekanden är, men nämnden måste kunna vara så tydlig som förhållandena kräver, utan att hämmas av eller hänvisa till att byggherren har ansvaret. Om byggnadsinspektören finner att exempelvis brandskyddskraven inte är uppfyllda, så måste detta givetvis påtalas och rent av följas upp utan att vare sig nämn- den eller inspektören tar på sig något ansvar i händelse brand. Nämnden skulle snarare ta på sig ett ansvar genom att inte vid behov göra påpekanden och kräva rättelser – eller ens skaffa sig viss insyn i projektet – när den faktiskt har ett tillsynsansvar. Det är inte givet att tar på sig ett större ansvar genom en ökad tillsyn, vilket har varit den uppfattning som fram- förs från många håll. Ansvaret kan anses öka likaväl genom en minskad eller utebliven sådan. tillsynsroll kan förstärkas och förtydligas på främst tre sätt. Krav ska kunna ställas på intyg om kontroll av ut- förd projektering. Bindande besked ska kunna ges åt byggherren i fråga om bedömningar, avvägningar eller avsteg vid tillämpningen av samhällskraven. Möjligheter ska finnas att förhindra att bygg- nadsarbeten påbörjas och byggnadsverk tas i bruk om inte sam- hällskraven kan tillgodoses. Det måste betonas att tillsyn är en myndighetsuppgift som gäller uppföljning – inte utformning – av beslut som fattas i politisk och demokratisk ordning. Tillsynsansvaret bör därför i hög grad kunna överlåtas på tjänstemän. Det måste tydliggöras att ansvaret innebär skyldighet – inte bara rättighet – att ingripa när fattade beslut frångås, regler överträds och krav eftersätts. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Tillsyn över byggandet förutsätter personella resurser och tek- nisk kompetens. Krav ställs på att ska ha biträde av minst en person med arkitektutbildning och i övrigt ha tillgång till personal i den omfattning och med den särskilda kom- petens som behövs för att nämnden ska kunna fullgöra sina upp- gifter på ett tillfredsställande sätt. Så ser inte verkligheten ut, trots att lagen är relativt tydlig. Det har övervägts att förstärka och för- tydliga kraven främst när det gäller tillgången till teknisk kompe- tens, men det bör även fortsättningsvis vara en uppgift att besluta om behovet av personal, vilket på sätt och vis är i paritet med att byggherren ska ha motsvarande frihet och ansvar. Tillsynsavgifter kan i princip tas ut endast för besiktningar eller andra åtgärder som utförs på begäran av byggherren eller fastighetsägaren. Ökade avgifter och vidgade uttagsmöjligheter är fullt tänkbara, men tillämpningen en öppen fråga. Tillsyn förtar inte byggherrens ansvar, det kompletterar och förtydligar hans beslutsunderlag. Regelverket är aldrig entydigt och efterlevnaden inte självklar på alla punkter. Tillsyn ska därför också ge byggherren stöd och underlag för att kunna ta ansvar. Det ligger i sakens natur att nämnden vid sin tillsyn upptäcker fel som behöver rättas, och när så skett förklarar sig nöjd och så- lunda direkt eller indirekt godkänner resultatet med avseende på samhällets krav. Detta är innebörden i det föreslagna och förstärkta slutbeviset. Däremot innebär det inte att tar på sig något ansvar för resultatet. Det nämnden medger är att bygg- har tagit sitt ansvar, så långt det kan bedömas utifrån den kvalitetsansvariges slututlåtande. ska utöva tillsyn på byggplatsen i den ut- sträckning som är bestämd eller bedöms vara påkallad, och kalla till nytt samråd om byggherren eller den kvalitetsansvarige så begär eller det finns särskild anledning. Kommitténs bedömning och förslag Bestämmelserna om bygglovsplikt och anmälningsplikt är svå- ra att överskåda och i vissa fall svåra att tolka. Strukturen behöver förenklas, reglerna förtydligas och omfattningen – såväl som undantagen – ses över på vissa punkter. De huvudsakliga föränd- ringar som föreslås innebär följande. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Anmälningsplikten avskaffas och uppgår i bygglovsplikten. Bygglovsplikten blir generell och lika innanför och utanför om- råden med detaljplan, vilket bl.a. innebär att undantaget för jord- och skogsbrukets ekonomibyggnader avskaffas. Bygglovsfriheten för en- och tvåbostadshus förtydligas och ut- ökas. Bygglovspliktiga anläggningar definieras övergripande i PBL och preciseras och förtecknas i plan- och byggförordningen (PBF). Det ska förtydligas att samhällets krav på bebyggelsen gäller oberoende av bygglovsplikten. Samhällets inflytande över byggandet genom prövning eller tillsyn av olika byggåtgärder kanaliseras genom krav på bygglov respektive bygganmälan. Bygglovsplikten syftar till att ska kunna bedöma om en åtgärd är lämplig i sitt lokala sammanhang. Anmälningsplikten syftar till att ska ha möjlig- het att utöva tillsyn över att åtgärden utförs på föreskrivet sätt. Bygglovsplikten och anmälningsplikten är delvis överlappande. Vissa åtgärder kräver lov men inte anmälan, andra enbart anmälan, och några fordrar bådadera. Grunden för åtskillnaden mellan lov och anmälan ligger i en olika syn på olika byggåtgärder och samhällskrav. Några krav ses som statiska och låsta och anses främst tillgodose statens eller alla medborgares intresse, och behöver därför läggas till grund enbart för tillsyn från sida. Andra krav ses som dyna- miska och öppna och avse främst kommunens eller näromgivning- ens intresse, och ger därför anledning till och utrymme för en lämplighetsprövning från nämnden. Olika åtgärder kan beröras av endera eller bådadera sortens krav. Bygglov fordras i princip endast för nybyggnad, tillbyggnad och ändring av yttre utseende eller användning, och pröv- ningen gäller huvudsakligen läge, form och användning. Invändiga ändringar kräver enbart bygganmälan. Uppfyllandet av de inre egenskapskraven ska kontrolleras av byggherren under till- syn av . Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Bygglov krävs enligt 8 kap. 1 § PBL för uppförande, tillbyggnad och väsentligt ändrad användning av byggnader samt för att inreda av ny bostad eller lokal för handel, hantverk eller industri. Bygglov krävs enligt 8 kap. 2 § även för uppförande och ändring av ett antal specificerade andra anläggningar, alltifrån nöjesparker, djurparker och idrottsplatser till murar, plank och parkeringsplatser. Bygglov krävs inte för ekonomibyggnader för jord- och skogs- bruket eller därmed jämförliga näringar, friliggande småbodar, skyddade uteplatser och vissa yttre ändringar avseende en- och två- bostadshus, byggnader eller anläggningar för totalförsvaret, samt för vissa smärre anläggningar. Undantagen är reglerade i 8 kap. 1, 2, 4 och 10 §§. Bygglov inom område med detaljplan krävs enligt 8 kap. 3 § för avsevärd ändring av yttre utseende, för skyltar och ljus- anordningar, samt för uppförande och ändring av ekonomibyggna- der för jord- och skogsbruket. Bygganmälan krävs enligt 9 kap. 2 § för uppförande och tillbygg- nad av byggnader, uppförande och ändring av bygglovspliktiga an- läggningar, ändring av byggnad som berör bärande delar, avsevärt påverkar planlösningen, avser installation eller väsentlig ändring av hissar, eldstäder, rökkanaler eller anordningar för ventilation, vat- ten och avlopp, samt för underhåll av byggnader som omfattas av skyddsbestämmelser. Bygganmälan krävs inte för generellt bygglovsfria åtgärder eller anläggningar, ekonomibyggnader för jord- och skogsbruket, inre ändringar av byggnader som tillhör stat eller landsting, eller bygg- nader och anläggningar för totalförsvaret. Kravet att vissa byggåtgärder inte får utföras utan lov har funnits mycket . Anmälningsplikten skildes från bygglovsplikten först .