sou · GTB340d3 · 2006-01-01 00:00:00 — I samband med beslutet om en minoritetspolitik ratificerade två Europarådskonventioner: ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Bestämmelserna i dessa konventioner har ut- gjort en grund för den svenska politiken på området. gäller i två språklagar, la- gen (1999:1175)om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyn- digheter och domstolar och lagen (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. Lagarna innebär att enskilda har laglig rätt att använda minoritets- språken samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvalt- ningsmyndigheter och domstolar i de geografiska områden där språken har lång tradition (förvaltningsområden). Lagstiftningen gäller för kommunala samt statliga lokala och regionala förvalt- ningsmyndigheter med ett geografiskt verksamhetsområde som helt eller delvis omfattar förvaltningsområdet för samiska respek- tive förvaltningsområdet för finska och meänkieli. Med statliga för- valtningsmyndigheter avses här polismyndighet, skattemyndighet, försäkringskassa, åklagarmyndighet, kronofogdemyndighet, ar- betsförmedling, tullmyndighet, länsstyrelse, lantmäterimyndighet, region, skogsvårdsstyrelse m.fl. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i kommuner som ingår i förvaltningsområ- dena har rätt att få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på respektive språk. Lagstiftningen för finska och meänkieli omfattar , , , och kommuner. i har i uppdrag att följa tillämpningen av lagstiftningen och redovisa erfarenheterna till regeringen. Behovet av en utredning Av de finsktalande i bor endast inom det nuva- rande förvaltningsområdet för finska. En särskilt stor andel finsk- talande bor i Stockholms- och . Med avses området runt sjön , dvs. delar av , Västman- land och . finns en finsk-svensk arbetsgrupp för minori- tets- och minoritetsspråksfrågor som utgör ett forum för dialog och erfarenhetsutbyte mellan och . I en rapport som överlämnades till regeringen konstaterar ar- betsgruppen att det är en brist att minoritetsspråkslagstiftningen endast omfattar ett område där en liten del av sverigefinnarna lever, medan den största delen av sverigefinnarna lever i sådana delar av som inte omfattas av den särskilda minoritetsspråkslag- stiftningen. Arbetsgruppen pekar på ett tilltagande intresse för finska och finsk kultur. Vid har genom regi- onalt och lokalt initiativ ett finskt språk- och kulturcentrum inrät- tats. Arbetsgruppen anser att det finns skäl att överväga förutsätt- ningarna för och konsekvenserna av att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till vissa områden utanför det nuvarande förvaltningsområdet. har i sin uppföljning av hur genomfört sina konventionsåtaganden på området rekommenderat att för- bättra situationen för finska språket utanför det nuvarande finska förvaltningsområdet. I uppföljningen pekas också på vissa brister i den nuvarande lagstiftningen vad gäller tillhandahållande av skrift- liga dokument på minoritetsspråk. Det finns mot denna bakgrund nu skäl att utreda om det finns förutsättningar för en utvidgning av förvaltningsområdet för det finska språket till att täcka även andra geografiska områden än vad den nuvarande lagstiftningen gör. Utredningen bör begränsas till Stockholms- och . Utredaren skall analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndig- heter och domstolar till att gälla även i ett område inom Stock- holms- och . Analysen skall omfatta en bedömning av intresset och behovet hos enskilda sverigefinnar av en sådan utvidgad lagstiftning eller andra åtgärder. I denna bedömning skall unga och äldre sverigefin- nars intresse, behov och förutsättningar beaktas och redovisas sär- skilt. Även jämställdhetsaspekter skall belysas i sammanhanget, vil- ket bl. a. innebär att bedöma huruvida det föreligger skillnader i intresse, behov och förutsättningar mellan kvinnor och män samt flickor och pojkar. Analysen skall även omfatta en bedömning av kommunala och statliga myndigheters samt domstolars möjligheter och beredskap, , att hantera en utvidgad lagstiftning om rätt att använda finska vid enskildas kontakter med myndigheten eller domstolen. Analysen skall också omfatta en bedömning av hur ett utvidgat förvaltningsområde bör avgränsas. I vissa kommuner finns en sär- skilt stor andel finsktalande. Detta bör beaktas vid avgränsningen. Ett utvidgat förvaltningsområde bör dock så långt möjligt vara sammanhängande. Utifrån analysen skall utredaren redovisa sin samlade bedömning av förutsättningarna för en utvidgad lagstiftning eller andra åtgär- der. Utredaren skall även lämna förslag till lagstiftningsåtgärder som föranleds av de överväganden som görs. I detta sammanhang bör övervägas om den nuvarande lagstiftningen direkt kan göras tillämplig på ett utvidgat förvaltningsområde eller om det behövs en ny motsvarande lagstiftning. Utredaren skall även överväga behovet av ändringar i den nuva- rande lagstiftningen mot bakgrund av den uppföljning som gjorts inom och av i . Om det behövs skall utredaren lämna förslag till ändringar. Utredaren skall i enlighet med bestämmelserna i kommittéför- ordningen (1998:1474) redovisa ekonomiska, administrativa och andra konsekvenser av de förslag som lämnas. Till detta kommer att även konsekvenserna för barn och unga skall redovisas där det är relevant. Kostnaderna för olika slags myndigheter skall särskilt uppmärksammas. Förslag till finansiering skall lämnas. Utredaren skall i arbetet ha kontakt med berörda kommuner, landsting, domstolar och statliga myndigheter. Utredaren skall även bereda företrädare för den sverigefinska minoriteten möjlighet att framföra sina synpunkter. Utredaren skall redovisa sitt arbete . Syvähaastattelun pohjakaavake/Underlag för djupintervjuerna Utredningen om finska språket (Ju 2004:01) (Genom) Finskt språk- och kulturcentrum (JL, AlL) Kysymyksiä / Frågor: 1.Nykyinen kotikunta/Nuvarande hemkommun 3 Ikä/Ålder Syntynyt/Född i Suomessa/, missä/var Ruotsissa/, missä/var olet syntynyt Suomessa, minä vuonna muutit Ruotsiin? Om Du är född i , vilket år flyttade Du till ? olet muuttanut monta kertaa, milloin muutit viimeksi Ruotsiin/Om du flyttat till i flera omgångar, när flyttade du senast hit? Koulua/koulutusta Suomessa/Utbildning i ? Koulua/koulutusta Ruotsissa/ 7.Ammatti tällä hetkellä/Yrke nu 8.Mitä teet tällä hetkellä/missä käyt töissä/Sysselsättning nu? 9.Miten hyvin hallitset suomea/hur väl behärskar du finska? Miten hyvin hallitset ruotsia/hur väl behärskar du svenska? Miten hyvin hallitset muita kieliä/hur väl behärskar du andra språk (mitkä/vilka) Kuinka tärkeää Sinun mielestäsi on, että Ruotsissa tuetaan suomen kieltä? Hur viktigt anser Du att det är att man stödjer finska i ? Kirjallisesti/i skrift Suullisesti/i tal Mitä tiedät suomen vähemmistökielen erityisasemasta Ruotsissa?/Vad vet du om finskans särskilda ställning som minoritetsspråk i ? Mistä olet saanut tietää siitä/Varifrån har du fått information om detta? 14.Mitä sinä ajattelet vähemmistöasemasta/Vad tycker du om mi- noritetsställningen? 15.Onko sinusta tärkeää, että suomella on erikoisasema, verrattuna muihin, myöhemmin tulleisiin siirtolaiskieliin/Tycker du att finskan ska ha samma ställning som andra, senare invandrarspråk? 16.Missä yhteyksissä sinä käytät suomea/I vilka sammanhang an- vänder du finska? tilanteissa/Olika situationer? b. ihmisten kanssa, kenen/Med olika personer, vem? 17.Missä tilanteissa sinun pitäisi voida puhua suomea?/I vilka situ- ationer skulle du behöva tala finska? 18.Mitä haluaisit parantaa koskien suomen taitojasi/Vad skulle du vilja förbättra i dina finskakunskaper? 19.Mitä haluaisit parantaa koskien ruotsin taitojasi/Vad skulle du vilja förbättra i dina svenskakunskaper? 20.Mitä sinä voisit ajatella tekeväsi sen edestä/Vad skulle du kunna tänka dig att göra för att uppnå det? 21.Järjestetäänkö kotipaikkakunnallasi tai kunnassa suomen kielen kursseja?/Finns det kurser i finska på din hemort eller i kommu- nen? 22.Onko Sinusta tärkeää, että kotipaikakunnallasi on suomenkielisiä julkisia palveluja?/Är det viktigt för Dig att det finns finskspråkig offentlig service på hemorten? Om Nej, varför? vastauksesi on kyllä, minkälaisia palveluja tulisi olla suomenkielellä?/Om Ditt svar är ja, vilken typ av finskspråkig service borde det finnas? Esikoulussa, koulussa/Inom förskola/skola Vanhusten hoidossa/Åldringsvård Muualla/Annat? 24.Jos voisit käyttää suomen kieltä viranomaisten kanssa asioidessasi, koska ja missä tekisit sen/Om du fick använda finska med myndigheter, när och var skulle du göra det? 25.Tarvitsetko kielen takia apua esimerkiksi terveyskeskuksessa tai asioidessasi viranomaisten kanssa?/Behöver Du hjälp på grund av språket när Du t. ex. besöker vårdcentralen eller har kontakt med myndigheter? 26.Keneltä saat apua, jos tarvitset sitä? Vem brukar Du få hjälp av, om Du behöver det? Kuinka tärkeänä pidät suomenkielistä palvelua vanhusten huollossa/Hur viktigt anser du att det är att man får finskspråkig äldreomsorg, -service? Kuinka tärkeänä pidät suomenkielistä palvelua sairaanhoidossa /Hur viktigt anser du att det är att man får finskspråkig service inom sjukvården? Osallistutko suomenkieliseen toimintaan vapaa-ajalla? Mihin toimintaan?/Deltar Du i någon finskspråkig verksamhet ? Vilken typ av verksamhet? (, seurakunta, kulttuuriharrastuksia, mitä?/Föreningar, för- samlingsarbete kulturintresse, vad? ), et, miksi?/Om inte, varför? 39.Mistä suomenkielisestä kulttuuritoiminnasta olisit kiinnostunut? Mihin toimintaan menisit itse mukaan?/Vilken typ av finskspråkiga kulturaktiviteter skulle du vara intresserad av? Vad skulle du delta i om det fanns? 40.Katsotko suomenkielisiä ohjelmia televisiosta? Kenen lähettämiä ohjelmia?/Ser Du på finskspråkiga program på TV? 41.Onko sinulla tapana vuokrata suomenkielisiä video-/DVD- filmeja? Mistä/kenen kautta?/Brukar du hyra finskspråkiga video- /? 42.Kuunteletko suomenkielisiä ohjelmia radiosta? Lyssnar Du på finskspråkiga program på radion? Vems program?Vilka program? 43.Luetko suomenkielisiä lehtiä? luet, mitä lehtiä?/Läser Du finskspråkiga tidningar och i så fall vad? 44.Onko suomen kielen asema, vai jokin muu asia ruotsinsuomalaisten tärkein kysymys?/Är finska språkets ställning, eller någon annan sakfråga sverigefinnarnas viktigaste fråga? 45.Tunnetko itsesi muuten ruotsinsuomalaiseksi/Känner du dig förresten som en sverigefinne vai pidätkö itseäsi/eller känner du dig som: suomalaisena/en finne suomalaisena Ruotsissa/finne i sekä suomalaisena että ruotsalaisena ruotsalaisena/en svensk 46.Mikä seikka tekee sinusta X/Vad är det som gör dig till X? 47.Mitä Ruotsi ja ruotsalaiset voisivat sinusta vaatia, jotta ruotsinsuomalaiset olisivat integroitunut osa Ruotsin yhteiskuntaa?/Vad tycker du och svenskar ska kunna begära för att sverigefinnarna ska vara en integrerad del av det svenska sam- hället? 48.Mitä ruotsinsuomalaiset/suomalaiset Ruotsissa voisivat sinusta vaatia, jotta he tulevaisuudessakin olisivat toimiva osa Ruotsin yhteiskuntaa/Vad tycker du att sverigefinnarna ska kunna kräva för att de ska kunna fortsätta vara fungerande en finskspråkig del av det svenska samhället? 49.Miten onnistuneena sinä pidät Ruotsin suomalaisia koskeva integraatiopolitiikkaa/Hur lyckad tycker du att integrations- politik har varit beträffande sverigefinnarna? Kumpi seuraavista adjektiiveista kuvaa mielestäsi parhaiten suomenkieltä?/Vilka av följande adjektiver tycker du beskriver det finska språket bäst? Kumpi seuraavista adjektiiveista kuvaa mielestäsi parhaiten ruotsinkieltä?/Vilka av följande adjektiver tycker du beskriver det svenska språket bäst? Haluatko lisätä jotakin tähän, mikä koskee suomen kielen asemaa Ruotsissa? Vill Du tillägga något som rör finska språkets ställning i ? Kiitos!/Tack! Asuvatko vanhempasi ja isovanhemmat Ruotsissa, missä (kunta)/Bor dina föräldrar och far-/morföräldrar i , var (kommun)? Kerro hieman heistä/Berätta lite om dessa! näin ei ole, jatka kysymyksestä numero 37. Om det inte finns, fortsätt till fråga nummer 37. 28.Käytätkö suomea vanhempiesi kanssa, entä isovanhempien kanssa? Använder du finska med dina föräldrar och hur är det med far-/morföräldrar? (Missä he asuvat/Var bor dessa?) 29.Jos vanhempasi kasvoivat Ruotsissa, saivatko he kotikielenopetusta?/Om du har föräldrar uppvuxna i , fick de hemspråksundervisning i skolan? 30.Saitko sinä äidinkielentukea esikoulussa? Fick du modersmåls- stöd i förskolan? Miksi, miksi ei/Varför, varför inte? 31.Saiko perhe informaatiota esikoulun äidinkielentuesta? näin on, miten?/Fick familjen information om modersmålsstöd i försko- lan? I så fall hur? (Kirjallisesti, suullisesti, itse hankkinut tietoa, muitten kautta/ Skriftligt, muntligt, själv skaffat information, genom andra?) 32.Miten sinun kuntasi on toiminut suomen kielen tueksi koulussa (mikä kunta? )/Hur har din kommun ställt upp för finskan in skolan (vilken kommun)? 33.Miten kunta on vaikeuttanut/huonontanut suomen asemaa koulussa/Hur har den försvårat/försämrat finskans möjligheter i skolan? 34.Saitko kotikielen tai äidinkielen opetusta koulussa; miksi, miksi ei/Fick du hemspråks- eller modersmålsundervisning i skolan? Varför, varför inte? perhe informaatiota koulun äidinkielenopetuksesta? näin on, miten?/Fick familjen information om modersmålsundervis- ningen i skolan? I så fall hur? (Kirjallisesti, suullisesti, itse hankkinut tietoa, muitten kautta/Skriftligt, muntligt, själv skaffat information, genom andra?) Mitä mieltä olet suomen kielen tarpeellisuudesta Ruotsissa/ Hur viktig tycker du att finskan i är? b.Entä vanhemmat/Hur är det med föräldrarna? c.Entä isovanhemmat/Hur är det med far- och morföräldrarna? Onko sinulla lapsia ja onko heillä lapsia, alle 18 vuotta vanhoja? Finns det barn och har dessa barnbarn ? Kerro hieman heistä/Berätta lite om dessa? näin ei ole, jatka kysymyksestä numero 37. Om det inte finns, fortsätt till fråga nummer 37. 28.Käyttävätkö lapsenlapset suomea kotona, tai muualla, vanhempien kanssa? Miten on isovanhempien kanssa? Använder barnen finska hemma, på annat håll, med föräldrar? Hur är det med far-/morföräldrar? (Missä he asuvat/Var bor dessa?) 29.Jos on lapsia, onko heille tarjottu suomen tukea esikoulussa? Om det finns yngre barn, har de erbjudits modersmålsstöd i förskolan? b. Entä lapsenlapsille/Hur är det med barnbarnen? 30.Saivatko lapset äidinkielentukea esikoulussa? Fick barnet/ bar- nen i modersmålsstöd i förskolan? Miksi, miksi ei/Varför, varför inte? b. Entä lapsenlapset/Hur är det med barnbarnen? perhe informaatiota esikoulun äidinkielentuesta? näin on, miten?/Fick familjen information om modersmålsstöd i förskolan? I så fall hur? (Kirjallisesti, suullisesti, itse hankkinut tietoa, muiden kautta/ Skriftligt, muntligt, själv skaffat information, genom andra?) b. Tiedättekö miten lapsenlasten tilanne on/Vet ni hur situationen är för barnbarnen? 32.Miten sinun kuntasi on toiminut suomen kielen tukemiseksi koulussa (mikä kunta)/Hur har din kommun ställt upp för finskan in skolan? 33.Miten kunta on vaikeuttanut/huonontanut suomen asemaa koulussa/Hur har den försvårat/försämrat finskans möjligheter i skolan? Kun teillä oli lapsia kouluiässä, oliko heillä oikeutta saada ja saivatko he äidinkielen opetusta koulussa; miksi, miksi ei/När ni hade barn i skolåldern, hade de rätt att få och fick de modersmålsun- dervisning i skolan? Varför, varför inte? b. Entä lastenlasten tilanne/Hur är det i barnbarnens situation? perhe informaatiota koulun äidinkielenopetuksesta? näin on, miten?/Fick familjen information om modersmålsundervis- ningen i skolan? I så fall hur? (Kirjallisesti, suullisesti, itse hankkinut tietoa, muitten kautta/Skriftligt, muntligt, själv skaffat information, genom andra?) Mitä mieltä lapsesi ovat suomen kielen tarpeellisuudesta Ruotsissa/Hur viktig tycker barnen att finskan är i ? b. Entä lastenlapset/Hur är det med barnbarnen? 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla?