sou · GTB340d3 · 2006-01-01 00:00:00 — 2.Thereafter, each Party shall transmit to the Sec- retary General on a peri- odical basis and whenever ters so requests any fur- ther information of rele- vance to the implementa- tion of this framework Convention. 1.Inom en period efter denna ramkon- ventions ikraftträdande för en fördragsslutande part skall parten till Eu- roparådets generalsekret- erare meddela fullständig information om de lag- stiftningsåtgärder och andra åtgärder som den har vidtagit för att ge- nomföra de principer som anges i denna ramkon- vention. 2.Därefter skall varje part, periodiskt och när minis- terkommittén begär detta, meddela ytterligare in- formation till generalsek- reteraren med avseende på genomförandet av denna ramkonvention. 1.Yhden vuoden kulu- essa siitä, kun tämä pui- teyleissopimus on tullut sopimuspuolen osalta voimaan, sopimuspuoli toimittaa Euroopan neu- voston pääsihteerille täy- delliset tiedot lainsäädän- nöllisistä ja toi- menpiteistä, jotka se on toteuttanut tässä puitey- leissopimuksessa esitet- tyjen periaatteiden täy- täntöönpanemiseksi. 2.Tämän jälkeen kukin sopimuspuoli toimittaa pääsihteerille määräajoin, ja aina kun ministeriko- mitea niin vaatii, tämän puiteyleissopimuksen täytäntöönpanon kan- nalta merkittäviä lisätie- toja. The Secretary General shall forward to the information trans- mitted under the terms of this Article. Generalsekreteraren skall till ministerkommit- tén överlämna den infor- mation som meddelats i enlighet med bestämmel- serna i denna artikel. Pääsihteeri toimittaa tämän artiklan määräys- ten nojalla toimitetut tiedot edelleen ministeri- komitealle. 1.In evaluating the ade- quacy of the measures taken by the Parties to give effect to the princi- ples set out in this frame- work Convention shall be assisted by an advisory committee, the members of which shall have recognised expertise in the field of the protec- tion of national minori- ties. 2.The composition of this advisory committee and its procedure shall be de- termined by the Com- mittee of Ministers within a period of one year fol- lowing the entry into force of this framework Convention. 1.Vid prövningen av 1. lämpligheten av de åt- parterna för att genomföra de principer som anges i biträdas av en rådgivande mar skall ha erkänd sak- kunskap i fråga om skydd för nationella minoriteter. tén och dess arbet- This framework Conven- tion shall be open for signature by the member skall vara öppen för un- Bilaga 4 SOU 2005:40 States of the Council of Up until the date Fram till den dag då kon- enters into force, it shall skall den även vara öppen also be open for signature varten myös muulle mi- by any other State so in- vited by the Conimittee of inbjudits därtill av minis- It is subject to Se on ratifioitava tai hy- ratification, acceptance or approval shall be depos- General of the Council of träder i kraft den första mus tulee voimaan seura- force on the first day of dagen i den månad som följer efter utgången av en mäisenä päivänä sen jäl- expiration of a period of från den dag då tolv roparådet har uttryckt sitt jäsenvaltiota on 27 artik- expressed their consent to bundna av konventionen i be bound by the Conven- serna i artikel 27. In respect of any mem- I förhållande till en ber State which subse- quently expresses its con- uttrycker sitt samtycke till sent to be bound by it, the shall enter into force on denna i kraft den första mus tulee voimaan seura- the first day of the month dagen i den månad som följer efter utgången av en SOU 2005:40 Bilaga 4 of a period of three months after the date of the deposit of the instru- gen av ratifikations-, västä, jona ratifioimis- tai ment of ratification, ac- ceptance or approval. After the entry into Efter det att denna ramkonvention har trätt i ing States, the Conunittee of the Ministers of the valtioiden kanssa, Euroo- ett beslut som fattas med invite to accede to the den majoritet som före- ännön 20 artiklan d koh- Convention, by a decision skrivs i artikel 20 d i Eu- roparådets stadga, inbjuda varje stat att ansluta sig 20.d of the Statute of the som inte är medlem av ulkopuolisen valtion, joka non-member State of the on 27 artiklan määräysten invited to sign in accor- dance with the provisions serna i artikel 27, men of Article 27, has not yet ännu inte har gjort detta, joka ei sitä ole vielä teh- done so, and any other och alla andra icke- In respect of any ac- Med avseende på en ceding State, the frame- enter into force on the first day of the month utgången av en period om on kulunut kolme kuu- of a period of three kautta päivästä, jona liit- months after the date of the deposit of the instru- tet deponerades hos Eu- Bilaga 4 SOU 2005:40 may, at the En stat får vid un- Kukin valtio voi tämän time of signature or when den deponerar sitt ratifi- of ratification, acceptance, territories for whose in- på vilket territorium eller tai alueet, joiden kansain- välisistä suhteista se vas- taa ja joihin tätä puitey- bindelser den är ansvarig, skall vara tillämplig. En stat kan vid en Valtio voi milloin ta- later date, by a declaration senare tidpunkt genom en addressed to the Secretary General of the Council of Europe, extend the appli- cation of this framework Convention to any other such territory the frame- enter into force on the first day of the month efter utgången av en pe- of a period of three months after the date of den dag då generalsekret- västä, jona pääsihteeri on receipt of such declaration by the Secretary General. En förklaring som av- paragraphs may, in respect tehty selitys voidaan siinä kan, med avseende på ett territorium som angetts i SOU 2005:40 Bilaga 4 withdrawn by a notifica- tion addressed to the Sec- drawal shall become ef- Återtagandet träder i kraft fective on the first day of vänä sen jälkeen, kun on expiration of a period of utgången av en period om date of receipt of such notification by the Secre- En part kan vid vilken by means of at notifica- tion addressed to the Sec- first day of the month efter utgången av en pe- of a period of six months on kulunut kuusi kuuka- after the date of receipt of den dag då generalsekre- utta päivästä, jona pää- The Secretary General of other signatory States and stater och varje annan stat any State which has ac- som har anslutit sig till Convention, of: Bilaga 4 SOU 2005:40 a) any singature; a) undertecknande, a) allekirjoituksista; b) the deposit of any in- b) deponering av ratifika- b) ratifioimis- ja hyväk- tions-, godtagande-, god- c) any date of entry into c) dag för denna ramkon- c) tämän puiteyleissopi- muksen 28, 29 ja 30 ar- enligt artiklarna 28, 29 och dance with Articles 28, 29 d) any other act, notifica- d) andra åtgärder, notifi- d) tähän puiteyle- relating to this framework toimista, ilmoituksista tai lst day of February 1995, engelska och franska, vilka båda texter är lika giltiga, i authentic, in a single copy skall deponeras i Eu- tekstit ovat yhtä todis- in the archives of the tusvoimaiset ja joka tal- erare skall sända bestyrkta kopior till varje medlem- sstat i och till to each member State of varje annan stat som har and to any State invited to eller ansluta sig till denna sign or accede to this valtiolle, joka on kutsuttu puiteyleissopimus tai liittymään siihen. I denna bilaga redovisas resultaten från en enkätundersökning som gjordes bland sverigefinnar boende i , , och . Ca 8 000 enkäter distribuerades till enskilda genom olika nätverk, såsom sverige- finska organisationer, finskspråkig församlingsverksamhet, sverige- finska skolor och förskolor etc. Totalt 4 910 ifyllda enkäter har inkommit. Av dessa har 4 551 enkäter registrerats och bearbetats. 359 enkäter, som inkommit från orter utanför avsedd region, har inte registrerats. Antalet lämnade svar för respektive frågan anges med n=. SVAR PÅ FRÅGOR/VASTAUS KYSYMYKSIIN: 1. Nuvarande hemkommun/Nykyinen kotikunta Kön/Sukupuoli (n=4551) Ålder/Ikä (n=4551) Född i/Syntynyt (n=4551) Om Du är född i , vilket år flyttade Du till ?/olet syntynyt Suomessa, minä vuonna muutit Ruotsiin? Anser Du att det är viktigt att det talas finska i ?/Onko mielestäsi tärkeää, että Ruotsissa puhutaan suomen kieltä? Visste Du att finska språket har särskild ställning som erkänt minoritetsspråk i ?/Tiesitkö, että suomen kielellä on tunnus- tetun vähemmistökielen erityisasem Ruotsissa? Talar du finska?/Puhutko suomea? I vilka sammanhang talar du finska?/Missä tilanteissa puhut suo- mea? (procent) (n=3906, 357, 1302, 322 samt 3811) Född i eller annat land Är det viktigt för Dig att få tala finska?/Onko Sinulle tärkeää saada puhua suomea? Är Du nöjd med Dina kunskaper i finska?/Oletko tyytyväinen suomen kielen taitoosi? Om Du inte är nöjd, skulle Du vilja förbättra Dina kunskaper i finska?/et ole tyytyväinen, haluaisitko parantaa suomen kielen taitoasi? Finns det kurser i finska på din hemort eller i kommunen?/ Tarjotaanko kotipaikkakunnallasi tai kunnassasi suomen kielen kursseja? Är det viktigt, enligt Din mening, att det finns finskspråkig offentlig service på hemorten?/Onko Sinun mielestä tärkeää, että kotipaikakunnallasi on suomenkielisiä julkisia palveluja? Åldersfördelning svar ja fråga 14 Könsfördelning fråga 14: Fördelning efter födelseland fråga 14: Född i annat land Om Ditt svar är ja, vilken typ av finskspråkig service borde det finnas?/vastauksesi on kyllä, minkälaisia palveluja tulisi olla suomenkielellä? Förskola/Esikoulu: Skola/Koulu: Äldreomsorg/Vanhustenhuolto: Hälso- och sjukvård/Terveyden- ja sairaanhoito : Anser Du att det är viktigt att kunna tala finska i kontakter med myndigheter? Till exempel i kontakter med skattemyndigheten eller ?/Onko mielestäsi tärkeää, että suomen kieltä voisi käyttää asioidessa viranomaisten kanssa? Esimerkiksi verovi- rastossa tai vakuutuskassassa? Åldersfördelning svar ja fråga 16: Fördelning efter födelseland fråga 16 Född i annat land Skulle Du använda Dig av finskspråkig service om det fanns möjlighet till det?/Käyttäisitkö suomenkielisiä palveluja, jos sellaisia olisi tarjolla? (n= 4551) Behöver Du hjälp på grund av språket när Du t.ex. besöker vårdcentralen eller har kontakt med myndigheter?/Tarvitsetko kielen takia apua esimerkikstai asioidessasi viranomaisten kanssa? Bilaga 5 SOU 2005:40 Vem brukar Du få hjälp av, om Du behöver det?/Keneltä saat tarvittaessa apua? Anhöriga eller vänner/Omaiselta tai ystävältä: Officiell tolk/Viralliselta tulkilta: Finskspråkig personal/Suomenkieliseltä henkilökunnalta: Jag får inte hjälp av någon/En saa apua keneltäkään: Finns det barn i familjen?/Onko perheessäsi alle 18- vuotiaita lapsia? Talar barnet/barnen finska?/Puhuuko lapsi/Puhuvatko lapset suomea? ja/kyllä nej/ei Om barnet/barnen går i förskola, är förskolan/lapsi/lapset käy esikoulua (päivähoidossa), onko esikoulu (n=554) helt svenskspråkig/kokonaan ruotsinkielinen: åtminstone delvis finskspråkig/ainakin osittain suomen- annat/muuta: Om förskolan är helt svenskspråkig: får barnet/barnen i modersmålsstöd i förskolan?/esikoulu on kokonaan ruotsinkielinen: saako lapsi/lapset äidinkielentukea esikoulussa? Har Din familjen fått information om modersmålsstöd i för- skolan? I så fall hur?/Onko perheesi saanut tietoa esikoulun äidinki- elentuesta? , miltä taholta? Fått information/Saanut tietoa: Kommunen har lämnat skriftlig information/Kunta on antanut kirjallistä tietoa: Kommunen har lämnat muntlig information/Kunta on antanut suullista tietoa: Jag har själv fått söka information aktivt/itse joutu- nut hakemaan tietoa aktiivisesti: Stämmer något av följande alternativ?/Pitääkö jokin seuraavista vaihtoehdoista paikkaansa? Kommunen har inte ordnat modersmålsstöd i förskolan trots att familjen krävt det./Kunta ei ole järjestänyt äidinkielentukea esikou- lussa, vaikka perhe on vaatinut sitä. Kommunen anordnar modersmålsstöd i förskolan men vårt barn kan inte delta p.g.a. praktiska skäl (t.ex. tiden eller platsen passar inte)./Kunta järjestää äidinkielentukea ikoulussa, mutta lapsemme ei voi osallistua käytännön syistä (esim. aika tai paikka ei sovi): Jag skulle vilja att vårt barn fick modersmålsstöd om undervis- ningen anordnades på den egna förskolan/Haluaisin, että lapseni saisi äidinkielentukea jos tukea annettaisiin siinä esikoulussa mitä hän käy. Om det finns skolbarn i Din familj, är skolan/perheessäsi on kouluikäisiä lapsia, onko koulu helt svenskspråkig/kokonaan ruotsinkielinen: åtminstone delvis finskspråkig/ainakin osittain annat/muuta: Om skolan är helt svenskspråkig: deltar barnet/barnen i mo- dersmålsundervisning i skolan?/koulu on kokonaan ruotsinkieli- nen: saako lapsi/saavatko lapset äidinkielenopetusta koulussa? Ja/kyllä: Har Din familj fått information om skolans modersmålsunder- visning? I så fall hur?/Onko perheesi saanut tietoa koulun äidinkie- lenopetuksesta? on niin miten? Fått information/Saanut tietoa: Kommunen har lämnat skriftlig information/Kunta on antanut kirjallistä tietoa: Kommunen har lämnat muntlig information/Kunta on antanut suullista tietoa: Jag har själv fått söka information aktivt/itse joutu- nut hakemaan tietoa aktiivisesti: Stämmer något avföljande alternativ?/Pitääkö jokin seuraavista vaihtoehdoista paikkaansa? Kommunen har inte ordnat modersmålsundervisning i skolan trots att familjen krävt det./Kunta ei ole järjestänyt äidinkielenopetusta koulussa, vaikka perhe on vaatinut sitä: Kommunen anordnar modersmålsundervisning i skolan men vårt barn kan inte delta p.g.a. praktiska skäl (t.ex. tiden eller platsen passar inte)./Kunta järjestää äidinkielenopetusta koulussa, mutta lapsemme ei voi osallistua käytännön syistä (esim. aika tai paikka ei sovi): Jag skulle vilja att mitt barn deltog i modersmålsundervisning om undervisningen anordnades på barnets egen skola./Haluaisin, että lapseni saisi äidinkielenopetusta jos opetus järjestettäisiin siinä kou- lussa mitä hän käy: Jag skulle vilja att mitt barn gick i finsk grundskoleverksamhet, om sådan anordnades på hemorten./Haluaisin, että lapseni kävisi suo- menkielisessä peruskoulussa jos sellaista järjestettäisiin kotipaikka- kunnalla: Deltar Du eller någon i Din familj i någon finskspråkig verk- samhet ? Vilken typ av verksamhet?/Osallistutko Sinä tai joku perheesäsi suomenkieliseen vapaa-ajan toimintaan? Mihin toi- mintaan? Deltar i/ Osallistuu Finskspråkig föreningsverksamhet/Suomenkieliseen järjestötoimin- taan: Församlingens finskspråkiga verksamhet/Seurakunnan suomenkie- Det finns ingen finsk verksamhet på hemorten/ Asuinpaikkakunnallani ei järjestetä suomenkielistä toimintaa: Jag skulle gärna delta om det fanns finsk verksamhet/Osallistuisin mielelläni, jos olisi suomenkielistä toimintaa: Är Du intresserad av finskspråkig kulturaktiviteter?/Oletko ki- innostunut suomenkielisestä kulttuuritoiminnasta? Skulle Du vilja att det fanns mer finskspråkig kulturverksam- het? Vilken typ av verksamhet?/Haluaisitko enemmän suomenkie- listä kulttuuritoimintaa? Teater/Teatteria: Film/Elokuvia: Musik/ Musiikkia: Biblioteksverksamhet/Kirjastotoimintaa: Verksamhet för barn/Toimintaa lapsille: Är det viktigt för Dig att det finns finskspråkig litteratur på ?/Onko Sinulle tärkeää, että kirjastosta löytyy suomenkie- listä kirjallisuutta? Har Du möjligheter att se finskspråkiga program på TV?/Onko Sinulla mahdollisuuksia katsoa suomenkielisiä ohjelmia televisiosta? Ser Du på finskspråkiga program på TV? Vems program?/ Katsotko suomenkielisiä ohjelmia televisiosta? Kenen lähettämiä ohjelmia? Ser program/Katsoo ohjelmia: finskspråkiga program/Ruotsin television (SVT:n) suomenkielisiä ohjelmia: TV program/TV Finlandin ohjelmia: Kuunteletko suomenkielisiä ohjelmia radiosta? Kenen lähettä- miä?/Lyssnar Du på finskspråkiga program på radion? Vems pro- gram? , när- eller lokalradions finskspråkiga program/ Ruotsin radion, lähi- tai paikallisradion suomenkielisiä ohjelmia: Finska radions program/Suomen yleissradion ohjelmia: Läser Du finskspråkiga tidningar och i så fall vad?/Luetko suo- menkielisiä lehtiä? luet, niin mitä lehtiä? /Ruosinsuomalaisia lehtiä : Tidningar från /Lehtiä Suomesta: Unga sverigefinnars tankar om finsk identitet i För innehållet i följande bilaga står författaren. Utgångspunkten för Weckströms forskningsarbete är att se på i ur ett integrationsperspektiv. De intervjuades utta- landen och tankar om finsk identitet kan dock även läsas i ett mi- noritetspolitiskt perspektiv, även om utgångspunkten blir något annorlunda. , f. 1973, är doktorand vid () samt gästforskare vid Uni- versiteit van , . Den här artikeln baserar sig på mitt pågående avhandlingsarbete. I avhandlingen kommer jag att behandla i födda och där bo- satta andra generationens finskspråkiga invandrares förhållande till finskheten och till det finska språket.1 Undersökningen baserar sig på det material, som jag samlat un- der och , i , i , , och . Det består dels av material från temaintervjuer dels av material från återkopplingsdiskussioner med de personer som intervjuats. De intervjuade var före- trädare för den andra och tredje generationen av de finskspråkiga invandrarna, som flyttade till under de stora inflyttningsvå- gorna . Deras ålder vid intervjutillfället var 24 till . Drygt hälften av de intervjuade var kvinnor. Två tred- jedelar av de intervjuade hade gått i finskspråkiga klasser åtmin- stone under en del av sin tid i . Majoriteten av de inter- vjuade hade barn under skolåldern. Nästan alla de intervjuade var villiga att delta i en återkopplingsdiskussion på basis av intervjun. Härvid diskuterades de tankar som väckts vid det första intervju- tillfället. Vi gick närmare in på de frågor, som upplevts som cen- trala. I det fall det var möjligt intervjuade jag även respondenternas föräldrar. Intervjuerna och återkopplingsdiskussionerna varade mellan 1–2,. Två tredjedelar av intervjuerna och återkopp- lingsdiskussionerna fördes på finska, de övriga på svenska.2 Största delen av intervjuerna gjordes hemma hos respondenterna, men jag bandade diskussioner även på kaféer, bibliotek och i finska församlingens lokaler. Utgångspunkten för intervjuerna var att klargöra vilken konkret betydelse det finska språket har för respondenternas minoritets- identitet och minoritetskultur, samt hur finskhet och det finska språket syns (och hörs) i vardagen för invandrare i andra och tredje generationen. I intervjuerna behandlades också andra aspekter av sverigefinländarnas liv, som t.ex. finskhetens- och svenskhetens djupaste väsen, teman kring den nationella identiteten och immi- grationen i den svenska vardagen. Finns det något positivt med finska rötter eller upplevs immigrationsbakgrunden främst som en börda? När är man inte längre invandrare, och betraktas man efter 1Under de stora inflyttningsvågorna flyttade även svenskspråkiga finländare till . Denna grupp blev inte stämplad på grund av språkliga problemen. 2Exemplen 1, 2, 3a, 3b, 5, 5a, 5b, 5d, 5e, 5f, 6b, 7a och 8 är översatta från finska. För läsvärd- hetens skull är översättningen innehållsmässig och inte exakt. det automatiskt som svensk, eller är sverigefinskhet ett potentiellt alternativ?3 En finne igen! Under de stora migrationsvågorna, , då de intervjuades föräldrar anlände till , förhöll sig svenskarna reserverat till de finska invandrarna. I en undersökning gjord i slu- tet av beskrevs finnarna som hårt arbetande men gräl- sjuka och opålitliga. De jämfördes med invandrare från , och dåvarande . Deras livsstil ansågs vara starkt avvikande från den svenska. När undersökningen upprepades visade det sig att finnarnas status markant hade ändrats: jämställdes de med svenskarna beträffande livsstil, värde- ringar och kultur.4 Förändringen i de finska invandrarnas image syns också klart i intervjuerna: andra generationens invandrare och deras föräldrar ger mycket olika beskrivningar av finskheten i . I följande exempel berättar en, första generations invand- rare om sina känslor om finskheten och invandrarskapet.5 Hon an- lände till 1968 med sin lilla dotter, efter det att maken hade ordnat med arbete och bostad. Man får en tanke att jaha, man hör till den där gruppen. Jag skulle ut- trycka det så att om man tar en ljung från skogen och planterar den i rabatten, så slår den ju inte rot där. När man har kommit till landet som en invandrare, så är man en invandrare så länge man är i det nya landet. (Kvinna, född ) Första generationens invandrare, de som fysiskt flyttade och bo- satte sig i , berättar ofta om svårigheter, som den nyinflytta- des vardag var full av. Vid sidan av de dystra minnena finns det också roliga anekdoter och historier om hjälpsamma svenska gran- nar, som tog emot nykomlingarna med öppna armar. De, som flyttade med sin familj, fick ett varmare mottagande än ungkar- larna, som bosatte sig i fabrikernas baracker. Första generationens berättelser om invandrarskapet färgas dock starkt av känslor av att 3Det är skäl att uppmärksamma, att en del av intervjuerna kom närmast att behandla in- vandringsfrågan och inte frågan om invandrarens identitetskänsla. Detta är ett faktum, som kan verka marginalt, men som ändå starkt påverkar svaren och tonen i intervjun. 4Westin 1984:335–336 5För att skydda de intervjuades anonymitet, anges i fortsättningen enbart ett begynnelse- bokstav, deras kön och födelseår. Intervjuaren betecknas med L. vara avvikande och av marginalisering. Dessa känslor tycks bestå trots att förflutit. Det, som präglade de finska invand- rarna var bristen på kunskaper i svenska. De flesta var lågutbildade, och hade möjligen aldrig vare sig hört eller talat svenska. Också flyttningen från landet till staden vållade problem. Detta händer ju lätt också om man flyttar inom det egna landet. Problemen blir mera tillspetsade när man flyttar från ett land till ett annat.6 Andra generationen, det vill säga de, som är födda i i en finsk familj, talar om sin finskhet i mycket mera positiv ton än sina föräldrar. Några nämnde att de led av sin finskhet på lågstadiet, men tillade att barn kan mobba vem som helst och utan orsak. De ansåg inte att finskheten var den egentliga orsaken till mobbningen. Största delen tyckte inte alls att finskheten var en börda, utan att den utgjorde en del av personligheten, något, som man inte be- hövde göra till ett problem eller fundera över. En släkting till kvin- nan i det förra exemplet, sammanfattade sin finskhet i en träffande duk-metafor: För mig är finskheten en helt vardaglig sak. Det är som vaxduken här på bordet: den bara är där, och man kan torka av den utan att den tar skada. Den är ingen spetsduk som tas fram bara på helgdagar. (Kvinna, född ) Ett tema, som upprepade gånger kom fram, var den yngre och äldre generationens olika upplevelser av hur det är att vara finne och in- vandrare i . Den äldre generationens erfarenheter placerades utan undantag i en dyster kontext. Den yngre generationens re- spondenter försökte ofta på olika vis bortförklara sina föräldrars erfarenheter. I nästa exempel funderar två, andra generations kvin- nor, på sina föräldrars tråkiga minnen från flyttningen till , och på finskhetens stigma. Jag har en sådan känsla att finländarnas tro att de är mycket avvikande beror delvis på deras antagande att de inte blivit accepterade. Om vi hade 10 svenskar och 10 finländare bredvid varandra, skulle ingen kunna skilja dem från varandra. Inte , och inte . Finländarna bara kände sig annorlunda för att de inte kunde svenska och för att omgivningen var ny och främmande. (Kvinna, född ) t.ex. , H. Jag tror att försvaret för det egna landet sitter djupare i dem. Men min generation ser det som en rikedom att ha ett annat land och ett annat språk. För mig ter det sig mycket ljusare, det är en rikedom. Jag har ju inte genomlevt kriget och hela den delen, som de äldre människorna har. Speciellt för oss som aldrig har bott i , vi har fått en annan identitet som bonus. (Kvinna, född ) Andra generationens invandrare ansåg sig likna svenskarna till utse- ende och uppträdande. De ansåg sig också ha assimilerats väl i det svenska samhället.