sou · GTB3109d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Den frivilliga utbildning som bedrivs för att erhålla körkortsbehörighet kommer därför att kompletteras med obligatoriska inslag för att erhålla den nya yrkeskompetensen. De kursplaner som finns kan sannolikt behöva revideras för att exempelvis undvika dubbleringar. I de nordiska grannländerna verkar utbildningsalternativet vinna störst anslutning . I planeras för att införa möjligheten att föraren förvärvar grundläggande kompetens genom en förkortad grundutbildning. Man har redovisat argument för att komplettera en grundläggande kompetens som förvärvas i normal takt med den snabbförvärvade kompetensen. I och är inte körkorts- och yrkes- kompetensutbildningen anförtrodd någon särskild aktör. I och förefaller det som om trafikskolorna kommer att få hand om uppgiften. Hur utbildningen finansieras varierar också. I de nordiska grannländerna vilar finansiering av grundutbildningen ofta på ett offentligt åtagande medan fortbildningen finansieras av transportbranschens aktörer. I dialogen med de nordiska grannländerna har framkommit att man anser att de som ett fortbildningsavsnitt minst måste fortgå bör hänga samman. Vidare bör inte en fortbild- ningskurs avslutas med ett prov, som vid misslyckat resultat medför att föraren inte kan utöva sitt yrke. Om det visar sig nödvändigt bör däremot test på förarens kunskaper få förekomma, som inte har innebörden att fortbildningen är godkänd eller underkänd. Körkortsbehörigheten D kan erhållas i först när föraren uppnått . Bussförare kan därför börja arbeta i yrket först då denna ålder uppnåtts. I planerar man att sänka ålder för elever som genomgår en yrkesutbildning på gymnasienivå med hänvisning framför allt till ett stort behov av nya bussförare. Den ordning som är avsedd i medger att bussförare efter viss påbyggnadsutbildning börjar arbeta redan vid en ålder och några månader. Utvecklingen i bör följas om man där vidtar en sådan åtgärd. 21Myndigheter, organisationer och företag 21.1Verksamheter som berörs av yrkesförardirektivet Direktivet berör huvudsakligen två verksamhetsfält i arbetslivet, dels transportbranschen och dels utbildningen för yrkesförare. Transportbranschen delas i regel upp i en godstransportsektor och en persontransportsektor. Branschens organisationer liksom yrkesförardirektivets reglering följer en sådan uppdelning. Formerna för finansieringen av verksamheten, offentlig eller privat finansiering, varierar. Till branschorganisationerna kan räknas framför allt egentliga intresseorganisationer inom respektive verksamhetsfält, men också arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Branschens aktörer står enligt lagstiftning under tillsyn av myndigheter. Myndigheter och organisationer har i något eller flera sammanhang varit företrädda i kontakterna med utredningen. I idén med det nuvarande utbildningssystemet ligger att staten anger nationella mål och ramar, men att detaljbestämmelser undviks och att kommunernas och skolornas frihet att utforma sitt eget arbete ska vara så stor som möjligt. Skollagen (1985:1100), läroplanerna, programmålen, kursplanerna och betygskriterierna är en del av de nationella styrdokument som ska styra verksamheterna. Skollagstiftningen gäller i princip bara för de fristående skolorna när detta direkt framgår av särskilda bestämmelser i denna lag- stiftning. Bestämmelserna finns i 9 kap. skollagen och förord- ningen (1996:1206) om fristående skolor. Av förordningen (2002:1160) med instruktion för (skolverksinstruktionen) framgår att () är central förvaltningsmyndighet bl.a. för det Myndigheter, organisationer och företag offentliga skolväsendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen i den utsträckning något annat inte är föreskrivet. I fråga om annan utbildning har de uppgifter som följer av författningar eller särskilda bestämmelser. roll i det svenska utbildningssystemet är bl.a. att ange mål för att styra, att informera för att påverka och att granska för att förbättra. Till de mest centrala uppgifterna hör att genom ut- bildningsinspektion skall granska kvaliteten i skolväsendet och ha tillsyn. Vidare åvilar det att kontinuerligt se över kurs- planer och betygskriterier (2 § 1 och 3 skolverksinstruktionen). skall såsom framgår av 3 § skolverksinstruktionen ha tillsyn över bl.a. det offentliga skolväsendet och utbildning vid sådana skolor med enskild huvudman (fristående skolor) som avses i 9 kap. skollagen. granskar skolan och vuxenutbild- ningen på olika sätt. Genom utbildningsinspektion kan klargöras om, och hur väl, en verksamhet fungerar i förhållande till bestämmelserna i skollagen och läroplanerna. uppmärk- sammar kommunen eller styrelsen i en fristående skola på områden som de behöver arbeta vidare med i sitt eget utvecklingsarbete. Riksdag och regering bestämmer vilken inriktning arbete skall ha. är enligt 1 § förordningen (1997:652) med instruktion för (vägverksinstruktionen) central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. Verket skall vidare särskilt verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Slutligen enligt denna paragraf skall verket inom ramen för sitt sektorsansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. verksamhet styrs även av de långsiktiga transport- politiska målen, liksom av det årliga regleringsbrevet från regeringen. ansvar och uppgifter anges även i 2 § förordningen (1997:652) med instruktion för (vägverksinstruktionen). Till de värden som särskilt skall verka för hör enligt paragrafen att kollektivtrafikens konkurrenskraft stärks, yrkes- trafiken blir trafiksäker, miljöanpassad och effektiv samt bedrivs Myndigheter, organisationer och företag under lika villkor mellan företagen. ansvarar enligt 4 § vägverksinstruktionen även för bl.a. 1.frågor om trafik på väg och i terräng, 3.frågor om körkort, förarutbildning och förarprov, och 4.frågor om yrkestrafik. utövar tillsyn över utbildning och kunskapsprov inom såväl trafikskolornas utbildningsverksamhet som förarbevis- systemet. Tillsyn över förarprovsverksamheten gäller förordnanden som förrättare av förarprov. För trafikskolornas del har utarbetat föreskrifter och allmänna råd för tillsyn, föreskrifter om tillsyn över trafikskola (VVFS 1997:184). Tillsynen utförs genom tillsyns- samtal och tillsynsbesök. Syftet med dessa samtal är att eventuella missförhållanden skall uppdagas och rättas till på frivillig väg. Tillsynens otillräckliga omfattning har ifrågasatts i annat samman- hang.1 Vägtrafikinspektionen skall aktivt verka för ett säkert vägtransport- system där ingen omkommer eller skadas allvarligt. Vägtrafik- inspektionen hör administrativt till där chefen för inspektionen ansvarar för verksamheten gentemot styrelsen. An- slaget till verksamheten fastställs av regeringen. Det ansvar och de uppgifter som chefen för har framgår av 20 § vägverksinstruktionen. Uppgifterna är enligt vägverksinstruktionen följande: 1.Att med utgångspunkt i beslutade trafiksäkerhetsmål hos myndigheter, kommuner och andra utifrån ett helhetsper- spektiv följa och analysera sådana förhållanden som väsentligt kan påverka vägtransportsystemets utformning och funktion. 2.Att genom dialog med de aktörer som avses i punkt 1 verka för att dessa tillämpar ett systematiskt arbetssätt för att förhindra vägtrafikolyckor som leder till att någon dödas eller blir allvarligt skadad. 1 betänkande Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling, SOU 2005:45, s. 305. Myndigheter, organisationer och företag 3.Att samverka med andra aktörer i syfte att öka trafiksäkerheten på väg. 4.Att initiera forskning och utveckling inom trafiksäkerhets- området och följa sådan forskning som har betydelse för inspektionens verksamhet. har till uppgift att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och arbetar för att förbättra arbets- miljön. har identifierat riskfaktorer för personer med transportyrken. Hit hör pressade körtider, tunga lyft, ensidigt arbete, risker för hot och våld, rånrisk, omfattande organisations- förändringar och faror i trafiken. Transportsektorn är en av sex prioriterade branscher för åren 2004–2006. mål med sina insatser är att stärka det systematiska arbetsmiljöarbetet inom branschen, så att ohälsa och skador bland de anställda minskar. Ökad säkerhet mot hot och våld inom taxi, kollektivtrafik – både buss och tåg – är ett annat syfte med insatserna, där verkets kravnivåer i takt med de ökade riskerna höjts . Det gäller bl.a. krav på fungerande larm och dubbelbemanning i utsatta miljöer. Även trafiksäkerheten beaktas och ingår som en del i det förebyggande arbetsmiljöarbetet inom transportsektorn. Kommande utbildning för grundläggande kompetens och fort- bildning bör enligt ge gedigna kunskaper om vanliga arbetsmiljörisker i transportbranschen och om arbetssätt som minskar riskerna för ohälsa och olycksfall. genomförde den 23–arbetsmiljö på väg varvid 490 arbetsplatsbesök genomfördes hos företag i yrkestrafiken. Krav på förbättringar riktades mot sju av tio arbetsgivare. () är en statlig myndighet som bland annat genom förebyggande åtgärder arbetar för att minska antalet olyckor och skapa ett säkrare samhälle. Räddnings- verket samverkar i denna uppgift med andra aktörer som arbetar Myndigheter, organisationer och företag för säkerhet i samhället: andra myndigheter, kommuner och frivilligorganisationer. Den centrala förvaltningen och verkets ledning finns i . Utbildningen genomförs vid våra skolor i , , och Revinge. svarar för operativ tillsyn bl.a. när det gäller skyldigheterna att ha säkerhetsrådgivare enligt lagen (1982:821) om transport av farligt gods. ska bedriva tillsyn i enlighet med bestämmelserna om säkerhetsrådgivare vid transport av farligt gods på ett sådant sätt att säkerheten vid sådana transporter förbättras. tillsyn omfattar operativ tillsyn och tillsynsvägledning. Operativ tillsyn innebär tillsyn som riktas direkt mot ett objekt. Tillsynsvägledning innefattar upp- följning, utvärdering och stöd till andra tillsynsmyndigheter inom de områden där verket är central tillsynsmyndighet. Räddnings- verkets tillsynsvägledning riktar sig till länsstyrelser, kommuner och polismyndigheter. () har som mål att begränsa myndigheternas uppgiftskrav på företagen och att verka för att regler som berör företagen är få, enkla och stabila. NNR försöker nå målen genom att samråda med myndigheterna innan de lägger nytt uppgiftslämnande på företagen, att samordna näringslivets granskning av konsekvensanalyser, att hålla nära kontakt med regeringen (bl.a. Simplexenheten vid ), och , och att ta hjälp av och till myndigheterna förmedla den expertkunskap i olika frågor som medlemmarna har. () är åkerinäringens branschorganisation. SÅ företräder cirka 10 000 medlemmar som tillsammans har 31 000 fordon. SÅ är regionalt organiserade i tolv åkeriföreningar. SÅ erbjuder medlemmarna bl.a. ett program för utbildning och vidareutveckling. Myndigheter, organisationer och företag har 14 000 medlemsföretag och i ingår Svensk dagligvaruhandel som har som mål att tillgodose konsumenternas intressen. dagligvaruföre- tagens talan gentemot myndigheter och politiker i konkurrens- neutrala frågor. Nuvarande medlemmar är , , och . Svensk Dagligvaruhandel organiserar även andra organisationer som direkt eller indirekt företräder en verksamhet med detaljhandelsförsäljning. (), är ett av sju förbund inom TransportGruppen. Av uppgifter från Transportgruppen framgår bl.a. följande2. Nya bestämmelser om yrkesförares utbildning och kompetens kommer att beröra ett stort antal lastbilsförare. Det förbund som har flest företag med förare som berörs är BA. BA arbetar för att främja sina medlemmars intressen såsom arbetsgivare inom transportbranschen. Anslutna till förbundet är; billots-, hyrverks-, slamsugnings-, oljeskadesanerings-, speditions-, transportförmedlings-, taxi-, terminal-, lagerhållnings-, trafikskole-, åkeri- och expressföretag. BA sluter kollektivavtal med , Tjänstemannaför- bundet HTF, Ledarna samt . Inom BA:s avtalsområde finns bl.a. och som täcker 4 326 företag i . Dessa företag har totalt mer än 35 000 anställda förare. Ytterligare cirka 500 förare är anställda i företag inom TransportGruppens avtalsområden i övrigt. I dessa siffror ingår både organiserade och oorganiserade arbetstagare. Buss- och lastbilsförare kan vara organiserade i ett flertal olika fackförbund. , som organiserar många förare, har 30 lokalavdelningar och totalt drygt 73 000 medlemmar. Förbundets beslutande organ är kongressen, 2 Transportgruppen uppgifter om framför allt Biltrafikens arbetsgivareförbunds avtalsområde. Myndigheter, organisationer och företag förbundsrådet och förbundsstyrelsen. Även organiserar förare. Transportfackens () är ett organ för samarbete mellan arbetsgivar- och arbetstagar- organisationer i transportsektorn. Cirka 17 000 företag med ungefär 100 000 anställda är anslutna till TYA. Till TYA:s uppgifter hör bl.a. att genomföra arbetsmiljö- och yrkesfortbildningskurser, specialanpassade till olika verksamhetsområden inom transport- sektorn. Vidare arbetar TYA med att utveckla läromedel och fortbilda lärare. Slutligen skall TYA samla och sprida information om och till transportbranschen. TYA:s verksamhet finansieras genom en enhetlig serviceavgift relaterad till årslönesumman. Avgiften skall erläggas av samtliga arbetsgivare inom de aktuella avtalsområdena. är branschorganisation och organiserar godstransport- och logistikföretag i och representerar dessa inför myndigheter och organisationer. Förbundet har ca 130 medlemsföretag från flera arbetsfält på godstransportområdet. DHL i har nära 4 000 anställda och ungefär 70 kontor, terminaler och stationer i landet. Verksamhet bedrivs inom tre affärsområden. DHL Express bedriver internationella och lokala express- och paketförsändelser med flyg, på väg och järnväg. utvecklar och producerar transporter samt logistik- och informationstjänster. Schenker AB:s verksamhet innebär möjligheter att kombinera olika transportsätt - bil, båt, flyg och tåg. Företaget har 4 200 anställda och samverkar med 300 åkerier. Myndigheter, organisationer och företag Den svenska godstransportbranschen domineras helt av små företag. En mycket stor del av åkerierna har således bara ett fordon Några åkerier är större och har cirka 30 lastbilar och är transportör för DHL i framför allt och . Företaget bedriver härutöver bl.a. beställnings- transporter till och . har många slags transporttjänster och bedriver särskilt specialleveranser med gods som är skrymmande, temperatur- känsligt eller ömtåligt. Företagets verksamhet omfattar även speditionstjänster. () är läns- och lokaltrafikens branschorganisation. Föreningen uppgift är att stärka kollektiv- trafikens konkurrenskraft så att fler väljer att åka tillsammans. Det sker huvudsakligen genom intressebevakning, information och opinionsbildning samt affärs- och marknadsutveckling. SLTF:s högsta beslutande organ är årsstämman, som utser föreningens styrelse och lekmannarevisorer. Styrelsen utser verk- ställande direktör som leder föreningens arbete, vilket till största delen utförs av servicebolaget . SLTF har två medlemskategorier: aktiva medlemmar, de läns- och primär- kommunala trafikhuvudmännen samt associerade medlemmar, de till branschen närstående leverantörer och konsulter. Verksam- heten finansieras genom medlems- och serviceavgifter och genom egna intäkter i form av deltagaravgifter för kurser och konferenser. SLTF har enligt sin webbplats ca 35 medlemmar och därutöver ca dubbla antalet associerade medlemmar. SLTF är en av delägarna i Kollektivtrafikens , Kollega. SLTF ordnar konferenser riktade till tjänstemän och förtroende- valda hos länstrafikbolagen och övriga medlemsföretag. Man arrangerar också kurser i aktuella ämnen. Tillsammans med () arrangerar föreningen Persontrafik branschens mässa och kongress. Föreningen arrangerar också konferenser tillsammans med andra intressenter till branschen. Myndigheter, organisationer och företag SLTF handhar tillsammans med andra aktörer ett förar- certifieringssystem. Förarcertifieringen syftar till att höja buss- förarnas kompetensnivå och statusen på föraryrket. SLTF och () bedriver gemensamt ett projekt i syfte att göra den lokala och regionala kollektivtrafiken tryggare och säkrare för både resenärer och personal. I projektets första etapp har tagits fram dokumentet Policy för en trygg och säker kollektivtrafik. BR är intresseorganisation för den yrkesmässiga busstrafiken. Förbundet har närmare 500 medlemsföretag som bedriver olika former av busstrafik, såsom lokal och regional linjetrafik i och omkring tätorter, landsbygdstrafik, skolskjutsar, sjukresor, expressbusstrafik, flygbusstrafik samt turist- och beställningstrafik både inom och utom gränser. har 11 400 bussar och 26 000 anställda. Förbundet företräder medlemsföretagens intressen i kontakterna med andra aktörer på området. BR arbetar för att främja det kollektiva resandet med buss, för rättvisa och sunda konkurrens- förhållanden, god affärsetik och förbättrade villkor för buss- företagen. BR ger medlemsföretagen råd och service. Förbundets viktigaste uppgift är att bevaka branschens intressen genom att föra branschens talan i en dialog med andra aktörer. Avsikten är att förutsättningarna för att bedriva taxiverksamhet ska bli så goda som möjligt. Ett av målen är att konkurrens ska ske på lika villkor, vilket ställer krav på både taxinäringen och berörda myndigheter. Branschens interna kvalitetsarbete liksom en effektiv tillsyn genom såväl centrala myndigheter som poliskontroller på fältet är åtgärder som leder mot det målet. arbetar med trafiksäkerhetsfrågor. Förbundet anser att taxiförarna alltid skall använda bilbälte, att taxibilarnas hastighet skall anpassas till gällande hastighetsbestäm- melser och att samtliga förare skall vara alkohol- och drogfria. Myndigheter, organisationer och företag Minskad miljöpåverkan på yttre och inre miljö är också en viktig del i förbundets arbete. Det ingår i förbundets verksamhet att bevaka och påverka förslag till EU-regler som påverkar taxi- näringen. KFS är arbetsgivarorganisationen för kommunnära företag. De företag som organisationen företräder är både stora och små, och finns över hela landet. Medlemsföretagen ägs av kommuner och landsting eller är helt eller delvis privatägda. Organisationens huvuduppgifter är att träffa centrala överenskommelser, arbeta för branschanpassning i kollektivavtalen, att ge service i arbetsgivar- frågor och skydd vid konflikter. Om ett medlemsföretag drabbas av strejk eller annan stridsåtgärd kan företaget få ersättning ur KFS Konfliktfond. har 570 000 medlemmar och är största fackförbund. medlemmar är oftast anställda i kommuner och landsting. En stor del av landets bussförare är organiserade i . En majoritet av medlemmarna i arbetar inom detaljhandeln. Hit hör både privata och kooperativa butiker, varuhus, kiosker, stormarknader och servicebutiker. En annan stor medlemsgrupp är de som arbetar inom partihandeln på privata eller kooperativa lager. Hit räknas förutom lagerarbetare även lastbilsförare. Uppgifterna i avsnittet har hämtats huvudsakligen från företagens webbplatser. () har ca 500 anställda och trafiken inom har 600 000resenärer per dag. SL upphandlar trafiken och tillser att entreprenörerna följer ingångna avtal. SL-trafiken sysselsätter cirka 10 000 personer. Länstrafik- bolag med likartad verksamhet finns på ett 20-tal orter i landet. Myndigheter, organisationer och företag () har ca 7 000 anställda och företaget utvecklar, säljer och producerar kollektivtrafik på entreprenad åt flera av länstrafikbolag. har depåer, garage, verkstäder och kontor på över 100 orter runt om i landet. verksamheten i omfattar av de offentliga busstransporterna. Swebusskolan utbildar bussförare till områden i som trafikerar. I har löpande ut- bildningar (gäller endast förare till ) och i övriga landet har företaget utbildningar när behov finns. Utbild- ningarnas upplägg kan variera men ser i regel ut som nedan. Swebusskolans bussförarutbildningar omfattar teoriutbildning kör- utbildning och introduktionsutbildning. Eleven betalar ingenting för utbildningen. Däremot vill företaget att eleven arbetar en viss minimitid för efter att utbildningen är slutförd. () har ca 8 000 medarbetare och driver persontrafik på entreprenad åt länstrafikbolag, kommuner, landsting och Rikstrafiken. Företaget erbjuder transporter med buss, tåg, tunnelbana, spårvagn och båt. Företaget har ca 1 650 bussar. Connexgruppen finns representerad i ett 20-tal länder. Av 4 800 medarbetare för busstrafiken är ca 650 kvinnor. I företaget är 110 nationaliteter representerade Busslink i (Busslink) har cirka 4 200 medarbetare och 1 300 bussar. Busslink har en stor del av verksamheten i men driver även linjetrafik ute i landet. Även Busslink bedriver utbildningsverksamhet för blivande bussförare i företaget. har cirka 2 500 medarbetare kollektiv- trafiken bedrivs med 204 spårvagnar, 403 bussar (i stadstrafik) och 54 färdtjänstfordon. Dessutom har företaget 160 bussar som kör regionalt till kranskommuner. Företaget kör också skolskjutstrafik. , med huvudkontor i , bedriver busstrafik (regional-, stads- och skoltrafik) på uppdrag åt läns- trafikhuvudmän och kommuner i . Företaget syssel- sätter ca 730 medarbetare. 22 Villkoren i transportbranschen Yrkesförare av lastbil arbetar ofta vid åkerier, livsmedelsföretag eller oljebolag. Transportsektorn har internationaliserats och avreglerats, gränskontrollen har omgestaltats och förenklats som godsmängden på landsväg har ökat . De flesta transporter är korta men svenska åkerier kör i ökande utsträckning i internationell trafik. Den nya data- och informationstekniken har inneburit möjligheter att planera transporterna på ett effektivt sätt. har kraven på snabba och exakta leveranser ökat. Många åkerier är anslutna till en lastbilscentral vilken oftast ägs av åkeriföretagen själva. Ett stort antal lastbilsförare är enmansföretagare. Lastbilsföraren kommer i kontakt med kunder, godsmottagare, lagerförmän och truckförare. Som förare hanterar man värdefullt gods och avancerad teknik, vilket förutsätter att man är ansvarsfull. Längre körningar före- kommer regelbundet i fjärr- och utlandstrafik. Många åkerier anställer billotsar som tar hand om lastning och lossning av bilarna Lastning och lossning ingår dock även i lastbilsförarens arbete. Lastbilsförarens arbete kan vara fysiskt krävande och påfrestande för nacke, axlar, rygg och knän. Föraren bör därför ha god fysik. Arbetet som billots förutsätter att man har körkort för tung lastbil med släp, CE-behörighet. Billotsen måste också ha ADR- intyg för transport av farligt gods, truckkort och utbildning i lastsäkring. Lastning och lossning sker ofta med hjälp av kran, gripskopa, truck eller hjullastare. Även arbetet som billots är fysiskt krävande. 1 Uppgifterna om yrket lämnade av AMV/AMS. Behovet av utbildade lastbilsförare kommer att vara stort. Det beror på en ökad efterfrågan på vägtransporter. Vidare är medel- åldern tämligen hög bland dagens förare. Antalet yrkesförare på lastbil totalt i landet är osäkert men de uppskattningar som gjorts av TYA förmodar att det kan vara fråga om i storleksklassen 70 000 chaufförer totalt. Antalet yrkesförare som hör till TYA är enligt nämnden ca 52 000 (). Enligt är könsfördelningen mycket ojämn och 97–av förarna är män. Antalet kvinnor i branschen ökar dock. Enligt var andelen kvinnor av det totala antalet anställda 2002. Det får antas att denna högre siffra till stor del avser kvinnor verksamma med andra uppgifter än som chaufförer. Några uppgifter finns inte tillgängliga när det gäller antalet utomnordiskt födda förare, men antalet är mycket lågt och representerar någon enstaka procent av det totala antalet förare. Följande uppgifter har lämnats av Svenska Transportarbetare- 25 465 förare. Kvinnorepresentationen i yrket synes öka något.