sou · GTB366d2 · 2006-01-01 00:00:00 — En sådan mindre givande del av föräldraskapet är den ökade mängd hushållsarbete som följer av att ha barn.17 och kännetecknades den familjepolitiska debatten av ett ifrågasättande av familjen som garant för barns bästa, något som även präglade förarbetena till föräldraförsäkring. Barns bästa och barns rättigheter handlade främst om rätten till offentlig barnomsorg av god kvalitet. Men började larmrapporter om små barns långa dagar på daghem komma och krav ställdes på sex timmars arbets- dag. Barns bästa knöts allt mer samman med familjens möjlighet till samvaro och började användas för att begränsa kraven på ett jäm- ställt föräldraansvar. Precis som i dagens debatt avfärdades krav på kvotering av föräldraledigheten med hänvisning till farhågor om att männen inte skulle använda sina kvoterade dagar, vilket skulle vara i motsats till barnets bästa eftersom det skulle innebära mindre tid hemma med föräldrarna (läs: modern) och tidigare start på daghem. 16Eriksson (2003 a). 17Klinth (2002, 2005). Se vidare i avsnittet om föräldraförsäkringen. Obetalt hemarbete och pappapolitik Denna typ av argumentation kan sända budskap om att den offent- liga barnomsorgen inte ger god barnavård och att män per defini- tion är dåliga föräldrar.18 Frågan är i vad mån föreställningar om barns bästa används som slagträ i den offentliga debatten och i privata förhandlingar kring köksbordet, i syfte att begränsa kraven på ett jämställt föräldra- ansvar.19 Forskarna intervjustudier med mödrar och fäder tyder på att en strävan efter och ett ansvar för barns bästa är mer vägledande för kvinnors föräldraskap än för mäns. Kvinnor ses som huvudansvariga föräld- rar med skyldighet att se till att barns bästa förverkligas, medan männen har rätt att välja nivå på föräldraskapets engagemang.20 Det tycks finnas en starkt vägledande norm om att barns bästa innebär att tillbringa så mycket tid som möjligt i hemmet , vilket i sin tur innebär så lång föräldraledighet som möjligt och så korta dagar på förskola som möjligt. Barnets närhet och till- gänglighet till föräldrarna (främst mödrarna) betonas.21 Denna norm tycks i första hand vara konstruerad för kvinnor, eftersom det i praktiken är kvinnors ansvar att den efterlevs.22 Att det finns starka och outtalade samband mellan föreställningar om barns bästa, det goda moderskapet och familjen som social miljö har bidragit till att upprätthålla glappet mellan jämställdhets- politiska mål och praktisk politik, konstaterar Vad föräldrar och människor i allmänhet anser vara barns bästa är inte detsamma som principen om barnets bästa i FN:s barn- konvention. ratificerade denna konvention år 1990.24 Riks- dagen godkände en nationell strategi för att förverkliga barn- konventionen i . beslöt att all lagstiftning och myndighetsutövning som involverar barn ska beakta principen om barnets bästa.25 Barnpolitik, som i likhet med jämställdhetspolitik är ett tvärsektoriellt politikområde, utgår från FN:s barnkonven- tion. Målsättningen är att ska genomsyra alla 18Klinth (2002, 2005). (2004). 20Elvin-Nowak (1999, 2001, 2005), Bekkengen (2002). 21Elvin-Nowak (2001, 2005), Bekkengen (2002). 22Elvin-Nowak (2001), Bekkengen (2002). 23Klinth (2005). 1989/90:107, . 1989/90:SoU28. Enligt underlag från Föräldraförsäkringsutred- ningen (2005). 1997/98:182, . 1998/99:SoU6, Rskr. 1998/99:171. Enligt underlag från Föräldra- försäkringsutredningen (2005). Obetalt hemarbete och pappapolitik delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn och unga. artikel 3.1 innebär att vid alla åtgärder som rör barn ska barnets bästa komma i främsta rummet. En kommitté, som tog namnet , fick i uppdrag att bl.a. skapa en större klarhet och en ökad samsyn vad gäller innebörden av begreppet barnets bästa i . Enligt har bestämmelsen om barnets bästa en medvetet vid formulering för att den ska kunna tillämpas på alla områden. Vad som är barnets bästa beror på den enskilda flickan och pojken och får sin innebörd i den konkreta situation som barnet befinner sig i. Inte heller har diskuterat kriterier för hur barnets bästa ska bedö- mas generellt, utan utgångspunkten är att barnets bästa måste bedömas i varje enskilt fall. Enligt är en önskvärd metod för bedömning av vad som är barnets bästa att kombinera vetenskap och beprövad erfarenhet om barn i allmänhet med att låta barnet självt komma till tals. nämner några sådana grundläggande behov som bör ingå i bedömningen, bl.a. barnets behov av omvårdnad och skydd, barnets behov av sina föräldrar och att barn behöver respekt för sin integritet.26 Enligt kan ett beslut om vad som är barnets bästa komma att innehålla två ställningstaganden, dels en bedöm- ning av vad som faktiskt är barnets bästa, dels en avvägning mot andra intressen, t.ex. föräldrarnas intressen och övergripande sam- hällsintressen. I denna avvägning ska barnets behov och intressen väga tungt. berör inte jämställdhet som ett intresse som kan vägas mot barnets bästa.27 Artikel 16 i FN:s kvinno- konvention ger dock principen om barnets bästa ett företräde framför en strävan efter jämställdhet mellan föräldrarna. Här framgår att kvinnor och män ska ha lika rättigheter och skyldig- heter som föräldrar, oberoende av civilstånd, i frågor som gäller barnen, varvid dock barnens bästa alltid skall komma i första hand.28 betonar vikten av att barnet har tillgång till båda sina föräldrar och att båda föräldrarna har lika stor betydelse och lika stort ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Men konventionen är också tydlig med att barnets bästa inte alltid är att ha tillgång till båda sina föräldrar, t.ex. om våld, övergrepp eller 28CEDAW-nätverket (2004) s. 60. Obetalt hemarbete och pappapolitik Detta återspeglas också i . Enligt 6 kap 2§ ska barnets bästa komma i främsta rummet vid avgöranden av alla frågor som rör vårdnad, boende och umgänge. Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska det fästas avseende vid barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna. Risken för att barnet utsätts för övergrepp, olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa ska beaktas.29 konstaterar att utvecklingen angående vårdnad och umgänge har gått från en lagstiftning som gav uttryck för en stark föräldrarätt till en lagstiftning som sätter barnets bästa i fokus på ett helt annat sätt än tidigare.30 I propositionen Föräldraförsäkring och föräldraledighet slår regeringen fast att artikel 18 i är en grund- läggande princip inom föräldraförsäkringen. Där framgår att båda föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnens uppfostran och utveckling. Enligt regeringen utgår föräldraförsäkringen från barnets bästa liksom från att barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Inom ramen för föräldraförsäkringen läggs också ett ansvar på föräldrarna att vid sina beslut sätta barnets bästa i främsta rummet. Detta öppnar för en diskussion om hur mödrar respektive fäder tar sitt ansvar, vilket är en fråga om jämställdhet.31 Vår slutsats är att generellt sett stödjer jäm- ställdhetssträvanden genom att den betonar båda föräldrarnas gemensamma ansvar för barnets vård och fostran, som den tydligt motsätter sig våld och övergrepp mot barn även inom familjen.32 Men i den mån jämställdhetssträvanden strider mot vad som är bäst för barnen är det, enligt kvinnokonventionen, barnens bästa som väger tyngst. I finns inget stöd att hämta för försök att skapa ett motsatsförhållande mellan jämställd- het och barns bästa på ett övergripande plan. Det finns ingen definitiv innebörd av vad som är barnets bästa enligt barnkonven- tionen, utan det måste avgöras i varje enskilt fall. 29 Enligt underlag från (2005). 31Prop 2000/01:44 enligt underlag från (2005). 32Om det jämställdhetspolitiska delmålet om våld innebär att motverka enbart mäns våld mot kvinnor och inte våld mot barn är föremål för olika tolkningar. Men i praktiken är kvinnors och barns utsatthet för mäns våld intimt förknippade med varandra, inte minst eftersom män som utövar våld mot kvinnor inom familjen även kan använda hot och våld mot barnen som ett maktmedel mot deras mödrar. Se vidare nedan om sambandet mellan mäns våld mot kvinnor och barn inom familjen, liksom kapitlet om mäns våld mot kvinnor. Obetalt hemarbete och pappapolitik Pappapolitikens relation till mäns våld mot kvinnor och barn menar att lagstiftningen om vårdnad, boende och umgänge utgår från gemensam vårdnad och obevakat umgänge som generella principer i definitionen av barnets bästa när föräldrarna är separerade. Utifrån kan man dra slutsatsen att en nära relation till båda föräldrarna inte får ske på bekostnad av att barnet utsätts för våld eller på annat sätt far illa. I förarbetena till påpekas att det finns undantag från de generella principerna, t.ex. om barnet utsätts för våld, men fall där gemensam vårdnad och obevakat umgänge inte kan anses vara barns bästa har knappt diskuterats. Dessa luckor och oklarheter i förarbetena inne- bär att rättspraxis spelar stor roll.33 har det uppmärk- sammats att våldsutövande män kan använda sina rättigheter vad gäller vårdnad, boende och umgänge för att öka sin kontroll över och tillgång till kvinnor och barn, liksom att våldsutövande inte alltid diskvalificerar män till att få vårdnaden för och obevakat umgänge med sina barn.34 Liknande farhågor har också förts fram vad gäller en ökad kvotering av föräldraförsäkringen.35 Även om det är en minoritet av alla män som utövar våld och sexuella övergrepp inom familjen, är män som grupp kraftigt över- representerade vad gäller denna typ av brott.36 Forskning har visat ett samband mellan mäns våld mot kvinnor och mäns fysiska, psykiska och sexuella våld mot barnen i familjen.37 har det allt mer uppmärksammats hur skadligt det är för barn att se och höra våld mot någon som det står nära, särskilt mot dess huvud- sakliga omsorgsperson, och hur vanligt det är att barn bevittnar detta våld.38 Kritik har riktats mot att barnens situation och behov alltför sällan uppmärksammats i dessa fall.39 Att barn tvingas bevittna våld har kommit att ses som en form av barnmisshandel.40 I den stora enkätundersökningen Slagen dam svarade en tredjedel av frånskilda eller separerade kvinnor att de utsatts för våld och hot av sin före detta make/sambo. En femtedel av kvinnorna som 33Eriksson (2001a). 34Eriksson (2001a, 2003a, 2003b, 2004, 2005a), (2005), (2001), ROKS (2001) (2004), underlag vårdnadskommitté (2005). 35Eriksson (2005b). 36Socialstyrelsen (2000) och SOU 2001:14 refererade i (2003a). 37För en översikt se (2003b). 38Eriksson (2003b), (2002, 2005), SOU 2001:72, Nationellt råd för kvinnofrid (2002), (2004), SKR (2005). 40Se t.ex. definitionen av Kommittén mot barnmisshandel SOU 2001:72 s. 122. Obetalt hemarbete och pappapolitik utsatts för våld av en tidigare make/sambo uppgav att mannen även utsatt hennes barn för fysiskt våld. En tredjedel av kvinnorna med en våldsam före detta make eller sambo hade utsatts för hot av samma man efter separationen, var tionde för fysiskt och/eller sexuellt våld av samma man efter sep- arationen. Var fjärde kvinna med en våldsam tidigare make/sambo och gemensamma barn hade utsatts för hotelser av honom i sam- band med umgänge med barnen.41 drar tre slut- satser utifrån svensk och internationell forskning: mäns våld mot kvinnor är en fråga som måste hanteras vid separationer, män som använder våld slutar inte nödvändigtvis med detta enbart för att de separerar – separationen kan tvärtom innebära att våldet trappas upp.42 Sammanfattningsvis utgör pappapolitikens fyra principiella frågor en utmaning för jämställdhetspolitiken. En av dessa utmaningar är att relationen mellan å ena sidan mäns omsorgsansvar och å andra sidan mäns våld inom familjen, kan framstå som en målkonflikt inom jämställdhetspolitiken, något som vi återkommer till i det sista avsnittet i detta kapitel. Föräldraledighet som fritt val och attraktivt erbjudande Att betona mäns rätt och möjlighet att ge omsorg men inte deras ansvar eller skyldighet är utmärkande för den svenska politiken om föräldraledighet. redogör för det starka motståndet under föräldraförsäkringens politiska historia till att markera mäns ansvar för omsorg om sina barn.44 Förarbetena till föräldraförsäkring handlade mest om kvinnorna och deras yrkesarbete. På motsvarande sätt betonade lagstiftarna att yrkesarbetet var en samhällelig plikt även för kvin- nor. konstaterar att samma pliktretorik aldrig har 41Lundgren m.fl. (2001). Med våld menas i undersökningen fysiskt våld, där bland annat knuffar ingår, och sexuellt våld liksom hot. att flera av dessa svar gäller förekomsten av våld under hela den tid som relationen varat och inte, som många andra undersökningar, enbart . För en redogörelse och diskussion av denna studie, se kapitlet om mäns våld mot kvinnor. 42Eriksson (2001a). 43Samtliga uppgifter om föräldraförsäkringens regelverk i detta avsnitt bygger på underlag från 44Klinth (2002, 2005). Obetalt hemarbete och pappapolitik funnits kring männens ansvar för föräldraledigheten, utan detta har istället kommunicerats utifrån en gåvoretorik. Föräldraledigheten har formulerats som ett fritt val och ett attraktivt erbjudande till fäder, i olika typer av informationskampanjer har man betonat alla vinster som män kan göra genom att vara föräldralediga.45 Intervju- undersökningar visar att det som har utgjort en svårighet för kvinnor att ta ut föräldraledighet ofta har definierats som ett hinder för män.46 Mäns uttag av föräldraledighet är i praktiken ett fritt val, medan det för kvinnor är en självklarhet eller nödvändighet.47 Det är tydligt att kvinnors och mäns föräldraskap bedöms efter olika måttstockar på så sätt att kraven ställs betydligt högre på kvinnor.48 Den blygsamma ökningen av mäns uttag av betald föräldraledig- het under de som de har haft denna rättighet (se tabell 8.1 nedan) tyder på att det inte räcker med att enbart ge rätten och uppmuntran till att ta ut betald föräldraledighet för fäder för att de faktiskt ska göra det. Trots detta har motståndet mot kvotering av föräldraförsäkringen varit starkt. Krav på obligatorisk uppdelning av föräldraförsäkringen ställdes från olika håll redan i samband med att den hade trätt ikraft, men det dröjde innan en månad av den betalda föräldraledigheten kunde vikas för den ena föräldern utan någon möjlighet till överföring till den andra föräldern. Ända fram , när den första mamma-/pappamånaden infördes, fanns det ingenting i försäkringens konstruktion som hindrade att modern tog ut hela föräldraledigheten och fadern ingenting alls.49 Visserligen var det efter 1995 inte längre möjligt för modern att ta ut hela den betalda föräldraledigheten om inte fadern skriftligt intygar att han för över sin halva på henne. Men att döma av stati- stiken över mäns blygsamma uttag av betald föräldraledighet har detta inte utgjort något hinder. menar att de politiska processer som format föräldraförsäkringens konstruktion har vägletts av en logik som markerar kvinnors huvudansvar för föräldraledighet och barnavård. Resultatet har blivit att politiken har bidragit till att markera männens handlingsutrymme istället för att markera deras ansvar.50 46Bekkengen (1996, 2002). 47Bekkengen (1996, 2002), (2005). 48Elvin-Nowak (1999, 2001, 2005), Bekkengen (2002). 49Förutom de som inte kan tas ut av modern. 50Klinth (2002, 2005). Obetalt hemarbete och pappapolitik Mäns uttag av betald och obetald föräldraledighet Mäns utnyttjande av den betalda föräldraledigheten har ökat mycket långsamt som de har haft denna rättighet (se tabell 8.1 nedan). tog män ut av föräldrapenningdagarna och av dagarna med tillfällig föräldrapenning som ges vid vård av barn när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk. Tabell 8.1 Uttag av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning (vård av barn). Antal dagar i tusental och andel (procent) använda dagar av kvinnor respektive män (vård av barn)* *Statistiken för tillfällig föräldrapenning (vård av barn) gäller för uttag av dagar när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk. Källa: enligt Stanfors (2004) s 151. Uppgifter enligt Försäkrings- kassan. Denna tabell döljer dock de olika mönster som finns för kvinnors och mäns ledighet, både vad gäller varaktighet och när i tiden föräldraledigheten förläggs. Kvinnor är i genomsnitt borta omkring i direkt anknytning till barnets födelse. Män tar ut sin föräld- raledighet i betydligt kortare perioder och mer utspritt över barnets uppväxt.51 Föräldrapenningdagar kan tas ut fram till dess att barnet fyller eller har gått ut första klass. 51 , Pylkkänen & Valck (2003). Obetalt hemarbete och pappapolitik resultatet av en strävan att få män att ta ut fler dagar.52 Kvinnor tar i mycket större utsträckning än män ut föräldraledighet utan att ta ut föräldrapenning. Tiden hemma med barnet förlängs genom att föräldrapenning inte tas ut . På så sätt blir kvinnornas föräldraledighet längre än vad uttaget av föräldrapenning visar.53 Fäder tar ut föräldrapenning för nästintill de är föräldra- lediga.54 Uttaget av föräldraledighet är därför ännu mer skevt för- delat mellan kvinnor och män än vad statistiken över uttag av föräldrapenning visar. Mot bakgrund av detta kan lämpligheten i att använda uttag av föräldrapenningdagar som jämförande mått på kvinnors respektive mäns uttag av föräldraledighet ifrågasättas. Uttag av föräldra- penning är nämligen ett bättre mått på mäns barnavård än kvinnors. Detta är tvärt emot vad som tidigare hävdats i debatten, att män vårdar sina barn utan att använda , t.ex. i samband med arbetslöshet.55 Dessa förhållanden betyder också att även en individualiserad föräldraförsäkring inte är någon garanti för att män stannar hemma som kvinnor, även om män inte skulle låta sin del brinna inne. Kvinnors bortavaro från arbets- marknaden skulle troligen ändå vara längre än mäns. konstaterar att kvotering av föräldraförsäkringen är det styrmedel som varit mest effektivt för att öka mäns uttag av föräldraförsäkring.56 Denna reform har utvärderats i form av en jämförande studie av alla de barn som föddes respektive efter den första så kallade pappamånaden trädde i kraft . Studien visar att reformen hade effekt på uttaget av kortare pappaledighet. Andelen pappor som inte tog ut någon föräldraledighet alls minskade från . Andelen pappor som tog ut omkring en månads föräldraledighet ökade från , medan andelen som tog ut inte ökade alls. Men att papporna blev mer benägna att ta ut en kortare föräldraledighet påverkade inte deras uttag av tillfällig föräldrapenning, som ges vid vård av sjukt barn. Forskarna tolkar detta som att mäns ökade uttag av föräldraledighet inte verkar ha påverkat föräldrarnas långsiktiga ansvarsfördelning.57 52Klinth (2005). 53Jansson, Pylkkänen & Valck (2003), (2004). 54Riksförsäkringsverket (2004). 55Klinth (2005). 57Ekberg,, (2004). Obetalt hemarbete och pappapolitik menar att det inom politik, forskning/under- sökningar och människors vardagskunskap brukar lyftas fram fyra typer av hinder mot mäns uttag av föräldraledighet: traditionella könsroller, ekonomiska skäl, attityder på arbetsplatsen och kvinnan som inte delar med sig av föräldraledigheten. Men Bekkengen refe- rerar forskning som talar emot att dessa hinder styr mäns uttag av föräldraledighet och väcker frågan om det inte är männens egna prioriteringar som styr i högre grad, även om männens priorite- ringar naturligtvis inte är opåverkade av hindren. Till exempel tyder hennes egen , som bygger på upprepade intervjuer med åtta föräldrapar liksom deras chefer och arbets- kamrater, på att dessa föreställningar fungerar som en typ av sken- förklaringar som legitimerar mäns val att välja bort eller prioritera ner föräldraledighet. På så sätt befrias män från ansvar. Männen tar inte ut någon föräldraledighet alls eller mindre än vad paret först kommit överens om. Skälet till detta är enligt intervjuerna främst männens egna och till viss del arbetsgivarens behov och intressen, inte kvinnornas eller barnens. De anpassar sig till männens val. Intressant nog visade sig kvinnornas arbetsgivare ha liknande behov och intressen som männens, men som vi konstaterade ovan sågs detta i kvinnornas fall som svårigheter som kunde överkommas medan det i männens fall definierades som hinder.58 Mäns uttag hänger samman med kvinnors villkor på arbetsmarknaden LO-ekonomerna konstaterar att det är i familjer med låga inkomster som föräldraförsäkringen delas mest ojämställt. I familjer med de bästa inkomsterna och som därmed har mest att förlora ekonomiskt på att dela lika, delar den mest jämställt.59 Detta talar för att det inte enbart är ekonomin som styr, även om en liten ekonomisk förlust kan få större konsekven- ser i en låginkomstfamilj än en större ekonomisk förlust i en hög- inkomstfamilj. Motsvarande slutsats om både inkomst och utbildningsnivå drar , och i en bilaga till Långtidsutredning. De menar att det finns en korrelation mellan föräldrarnas inkomster, så att ju högre inkomst fadern har desto högre inkomst tenderar 58Bekkengen (2002). 59Fransson & Wennemo (2004a). Obetalt hemarbete och pappapolitik modern att ha och vice versa. Men när föräldrarnas inkomster studeras var för sig, visar det sig att fädernas föräldraledighet ökar med ökad inkomstnivå upp till taket i sjukpenningen, därefter sjunker den. Andelen pappor som tar ledigt ökar med moderns inkomst och detta gäller alla inkomstgrupper. Fäders uttag är som högst där modern har inkomster över taket.60 och drar, utifrån en LO-undersökning av 1 000 småbarnsföräldrar,61 slutsatsen att frågan om föräldraförsäk- ringen är en fråga om arbetsmarknadens villkor. Enligt undersök- ningen tog fäder ut mer föräldraledighet i familjer där de var mest drivande när föräldraledigheten fördelades, medan fäderna tog ut mindre föräldraledighet i familjer där mödrarna var mest drivande. Bakom resultaten finns säkert flera skäl, resonerar och . Att fäder är drivande vittnar troligen om ett engage- mang i familjen och att de inte är det kan nog bero på att de inte bryr sig lika mycket och/eller är frånvarande. Ett annat skäl kan vara att många kvinnor ser föräldraförsäkringen som sin rättighet och detta kan vara ett lika stort problem som männens bristande intresse. Bland de i undersökningen som arbetar deltid och inte har fast anställning, vilket framförallt var kvinnor, var det vanligare att modern var drivande. En svag position på arbetsmarknaden och små möjligheter att påverka den kan innebära att det blir ännu viktigare att få bestämma om föräldraförsäkringen, enligt och , Pylkkänen och Valck drar istället slut- satsen att kvinnor med låg inkomst, och som därmed har arbeten som ger mindre stimulans eller få utvecklingsvägar, har få incita- ment att påverka mannen till att ta en större del av föräldraledig- heten.63 Enligt båda slutsatserna är fördelningen av föräldraledig- heten till stor del en fråga om kvinnors villkor på arbetsmarknaden. Relationen mellan arbetsmarknad och föräldraledighet blir till en ömsesidigt förstärkande ond cirkel, eftersom den ojämna fördel- ningen av föräldraledighet bidrar till att cementera kvinnor och mäns ojämställda positioner på arbetsmarknaden. Kvinnor har sämre villkor på arbetsmarknaden än män oavsett om de skaffar barn eller inte och oavsett om de delar föräldraförsäkringen.64 60Jansson, Pylkkänen & Valck (2003). För en översikt över föräldraledighetsuttagets konse- kvenser och vad som påverkar mäns uttag av föräldraledighet, se även (2004). 61Fransson & Wennemo (2004b). 62Fransson & Wennemo (2004a). 63Jansson, Pylkkänen & Valck (2003). 64Fransson & Wennemo (2004a), , Pylkkänen & Valck (2003). Obetalt hemarbete och pappapolitik Grundproblemet är med andra ord att arbetsmarknaden är köns- uppdelad och att den delen av arbetsmarknaden där främst kvinnor befinner sig har sämre villkor. Kvinnors arbetsmarknad är till stor del anpassad till att kvinnor tar den största delen av föräldraledig- heten för att därefter arbeta deltid.