sou · GTB39 · 2006-01-01 00:00:00 — 10.kapning och sjö- eller luftfartssabotage, 13 kap. 5 a § , 11.flygplatssabotage, 13 kap. 5 b § , 12.spridande av gift eller smitta, 13 kap. 7 § , 13.olovlig befattning med kemiska vapen, 22 kap. 6 a § , 14.uppsåtligt vapenbrott, 9 kap. 1 § vapenlagen (1996:67), 15.brott enligt 21 § tredje stycket lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor, Konsekvensändringar i andra lagar 16. uppsåtligt brott enligt 25 och 26 §§ lagen (1992:1300) om krigsmateriel, som avser kärnladdningar, radiologiska, biologiska och kemiska stridsmedel, apparater och andra anordningar för spridning av radiologiska, biologiska eller kemiska stridsmedel samt speciella delar och substanser till sådant material, 16. uppsåtligt brott enligt 25 och 26 §§ lagen (1992:1300) om försvarsmateriel, som avser kärnladdningar, radio logiska, biologiska och kemiska stridsmedel, apparater och andra anordningar för spridning av radiologiska, biologiska eller kemiska stridsmedel samt speciella delar och substanser till sådant material, 17.brott enligt 18 och 20 §§ lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, som avser sådana produkter eller sådant tekniskt bistånd som kan användas för att framställa kärnladdningar, biologiska eller kemiska vapen, 18.smuggling och grov smuggling, 3 och 5 §§ lagen (2000:1225) om straff för smuggling, om brottet avser sådana varor som omfattas av 14-17, 19.olaga hot, 4 kap. 5 § , som innefattar hot om att begå någon av de gärningar som avses i 1–18. Denna lag träder i kraft den Konsekvensändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 12 §§ lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd skall ha följande lydelse. kontroll av produkter med dubbla användningsområden och kontroll av tekniskt bistånd. Lagen innehåller kompletterande bestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden. krigsmateriel och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Med militära produkter enligt Med militära produkter enligt artikel 4.2 och 4.3 i rådets artikel 4.2 och 4.3 i rådets förordning (EG) nr 1334/2000 förordning (EG) nr 1334/2000 avses i denna lag de produkter avses i denna lag de produkter som enligt 1 § lagen (1992:1300) som enligt 1 § lagen (1992:1300) Med tekniskt bistånd avses i denna lag allt tekniskt stöd som har samband med reparation, utveckling, tillverkning, montering, testning, underhåll eller någon annan teknisk tjänst och som kan anta sådana former som utbildning, överföring av kunskaper och färdigheter eller konsulttjänster. för tillverkare av produkter som för tillverkare av produkter som Konsekvensändringar i andra lagar avses i denna lag att betala årliga avses i denna lag att betala årliga avgifter för att täcka statens avgifter för att täcka statens kostnader för Inspektionen för kostnader för Inspektionen för strategiska produkter finns i 22 strategiska produkter finns i 22 § lagen (1992:1300) om krigs- § lagen (1992:1300) om försvars- Den som är avgiftsskyldig skall lämna en deklaration till inspektionen med de uppgifter som behövs för att bestämma avgifterna, enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från deklarationsskyldigheten. Denna lag träder i kraft den Konsekvensändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen skall ha följande lydelse. Lagen är tillämplig endast beträffande följande varor: 1. krigsmateriel som avses i 1. försvarsmateriel som avses i lagen (1992:1300) om krigs- lagen (1992:1300) om försvars- materiel, och produkter som materiel, och produkter som avses i lagen (2000:1064) om avses i lagen (2000:1064) om och av tekniskt bistånd, och av tekniskt bistånd, 2.narkotika som avses i narkotikastrafflagen (1968:64), 3.vapen och ammunition som avses i vapenlagen (1996:67), 4.injektionssprutor och kanyler, 5.dopningsmedel som avses i lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, 6.springstiletter, springknivar, knogjärn, kaststjärnor, riv- eller nithandskar, batonger, karatepinnar, blydaggar, spikklubbor och liknande, 7.kulturföremål som avses i 5 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., 8.hundar och katter för annat ändamål än handel, 9.spritdrycker, vin och starköl enligt alkohollagen (1994:1738), teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat enligt lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m. samt tobaksvaror vid kontroll av åldersgränsen i 13 § tobakslagen (1993:581), 1 Senaste lydelse 2004:233. Konsekvensändringar i andra lagar 10.nötkreatur, svin, får, getter, fjäderfän, fisk och reptiler, 11.andra djur än sådana som anges ovan och produkter av djur, om det finns särskild anledning att misstänka att smittsam sjukdom förekommer, att djuret eller djurprodukten på annat sätt utgör en allvarlig hälsorisk för människor eller djur, att medföljande dokument är ofullständiga eller felaktiga, att erforderliga dokument saknas eller att de villkor som i övrigt gäller för införseln inte är uppfyllda, 12.barnpornografi enligt lagen (1998:1443) om förbud mot införsel och utförsel av barnpornografi, 13.varor som avses i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, 14.varor som skall beskattas enligt lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror. Denna lag träder ikraft Konsekvensändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut skall ha följande lydelse. Lagen gäller inte beslut av en sådan nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare. Lagen gäller inte heller 1.beslut av arrendenämnd, hyresnämnd eller övervakningsnämnd, 2.beslut om svenskt medborgarskap, 3.beslut om utlänningars vistelse i riket, 4.beslut om totalförsvarspliktigas och reservofficerares inkallelse och tjänstgöring, 5.beslut som rör skatter eller avgifter, 6.beslut enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering eller beslut i frågor om allmän likviditetsindragning eller allmän prisreglering, 7. andra beslut enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel än sådana som avser återkallelse av tillstånd enligt 3 eller 4 §, 7. andra beslut enligt lagen (1992:1300) om försvarsmateriel än sådana som avser återkallelse av tillstånd enligt 3 eller 4 §, 8.beslut om tillstånd till sådan verksamhet som avses i 1 § 3 och 4 lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, 9.andra beslut enligt lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd än regeringens beslut som avser återkallelse av tillstånd. Denna lag träder i kraft den 2 Senaste lydelse 2003:245. Konsekvensändringar i andra lagar lag om ändring i (1962:700) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 12 § skall ha följande lydelse. Om en krigsman under tjänstgöring som chef för en avdelning av försvarsmakten obehörigen till fienden överlämnar en stridsställning, krigsmateriel eller annat som har avsevärd betydelse för krigföringen eller ger sig och sin avdelning åt fienden, skall dömas för obehörig kapitulation till fängelse i högst eller på livstid. Om en krigsman under tjänstgöring som chef för en avdelning av försvarsmakten obehörigen till fienden överlämnar en stridsställning, försvarsmateriel eller annat som har avsevärd betydelse för krigföringen eller ger sig och sin avdelning åt fienden, skall dömas för obehörig kapitulation till fängelse i högst eller på livstid. Denna lag träde i kraft den 3 Senaste lydelse 1986:645. Konsekvensändringar i andra lagar lag om ändring i luftfartslagen (1957:297) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 4 § luftfartslagen (1957:297) skall ha följande lydelse. Krigsmateriel får inte transporteras med luftfartyg utan tillstånd av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Om det krävs av hänsyn till allmän ordning och säkerhet, får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer förbjuda transporter med luftfartyg av annat gods än krigsmateriel. Försvarsmateriel får inte transporteras med luftfartyg utan tillstånd av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Om det krävs av hänsyn till allmän ordning och säkerhet, får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer förbjuda transporter med luftfartyg av annat gods än försvarsmateriel. Denna lag träder i kraft den 4 Senaste lydelse 1986:166. Konsekvensändringar i andra lagar lag om ändring i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med försvarsuppfinning förstås i denna lag uppfinning som särskilt avser krigsmateriel. Regeringen meddelar före- skrifter om vad som i denna lag avses med krigsmateriel. Med försvarsuppfinning förstås i denna lag uppfinning som särskilt avser försvars- materiel. Regeringen meddelar före- skrifter om vad som i denna lag avses med försvarsmateriel. Denna lag träder i kraft den 5 Senaste lydelse 1975:734. Konsekvensändringar i andra lagar lag om ändring i vapenlagen (1996:67) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § och 11 kap. 1 § vapenlagen (1996:67) skall ha följande lydelse. Tillstånd krävs för att a)inneha skjutvapen eller ammunition, b)driva handel med skjutvapen, c)yrkesmässigt ta emot skjutvapen för reparation eller översyn, d)ta emot skjutvapen för skrotning, eller e)föra in skjutvapen eller ammunition till . Tillstånd krävs inte för den som har fyllt , om vapnet är ett kolsyre-, luft- eller fjädervapen som är avsett för målskjutning eller ett harpunvapen och om det har en begränsad effekt i förhållande till andra jämförliga skjutvapen (effektbegränsade Tillstånd krävs inte heller för Tillstånd krävs inte heller för verksamhet som omfattas av verksamhet som omfattas av tillstånd enligt 3 eller 4 § lagen tillstånd enligt 3 eller 4 § lagen (1992:1300) om krigsmateriel. (1992:1300) om försvarsmateriel. 1 §7 Regeringen får meddela föreskrifter om att a)denna lag eller vissa föreskrifter i lagen skall tillämpas även i fråga om andra föremål än sådana som anges i 1 kap. 2 och 3 §§, om föremålen är särskilt ägnade att användas vid brott mot någons liv, hälsa eller personliga säkerhet, b)anslagsenergin eller utgångshastigheten hos en projektil från ett skjutvapen skall understiga ett visst värde för att vapnet skall anses vara effektbegränsat enligt 2 kap. 1 §, 6Senaste lydelse 2000:147. 7Senaste lydelse 2000:348. Konsekvensändringar i andra lagar c) bestämmelserna om tillstånd i 2 kap. 1 § inte skall gälla innehav av skjutvapen som lämnats över från staten till -statliga tjänstemän eller personer som tillhör det militära försvaret, räddningstjänsten eller polisväsendet, -den som för statens räkning tillverkar krigsmateriel, eller -frivilliga försvarsorganisa- tioner, c) bestämmelserna om tillstånd i 2 kap. 1 § inte skall gälla innehav av skjutvapen som lämnats över från staten till -statliga tjänstemän eller personer som tillhör det militära försvaret, räddningstjänsten eller polisväsendet, -den som för statens räkning tillverkar försvarsmateriel, eller -frivilliga försvarsorganisa- tioner, d)tillstånd skall krävas för överföring av skjutvapen eller ammunition från till ett annat land, e)den som avser att föra ut ett skjutvapen från eller lånar ut ett skjutvapen till någon som är fast bosatt i ett annat land och inte skall använda vapnet endast i , skall anmäla detta till polismyndigheten, och om att f)denna lag inte skall gälla i fråga om skjutvapen och ammunition som en företrädare för en annan stats myndighet medför vid tillfällig tjänstgöring i . Denna lag träder i kraft den 1 Om uppdraget och KRUT beslutade regeringen om direktiven 2003:80 Översyn av krigsmateriellagstiftningen och utsåg , ämnessakkunnig vid Försvarsdepartementet och ledamot i svarsberedningen, till särskild utredare. Genom ett regeringsbeslut (UD2004/46695/ESEK) förlängdes utred- ningstiden , från till . Den aktuella krigsmateriellagstiftningen utarbetades och trädde i kraft . Ett antal väsentliga författnings- ändringar genomfördes i samband med bildandet av ISP. Den senaste offentliga utredningen om exportkontroll av krigsmateriel behandlade framför allt frågan om följdleveranspraxis (SOU 1999:38). Dess förslag har ännu inte behandlats vidare. Den här utredningen sammanträdde första gången , och detta kan följaktligen sägas vara startdatum för det egentliga utredningsarbetet. Vid sitt andra sammanträde antog utredningen namnet KRUT, som står för KRigsmaterielUTredningen. Utredningen har haft i uppdrag att göra en översyn av krigs- materiellagstiftningen, med bibehållande av svenska utrikes-, för- svars- och säkerhetspolitiska målsättningar. I direktiven nämns sär- skilt utvecklingen på det försvarspolitiska området som en utgångspunkt för översynen. Utredningen har också haft ett allmänt uppdrag att undersöka möjligheterna att tydliggöra den vikt som fäster vid ett långsiktigt och ömsesidigt sam- arbete med ett antal länder samt utreda frågor om hur öppenheten och tydligheten kan utökas inom verksamhetsområdet. Om uppdraget och KRUT Utredningen har i sin läsning av direktiven kunnat identifiera tre större frågeställningar samt fyra mindre och tydligt avgränsade frågor. De förra uppdragen sammanfattas här kort. Kartlägga de förändringar som skett i det internationella sam- arbetet på försvarsmaterielområdet och utifrån kartläggningen granska det svenska regelverket för exportkontroll. Bak- grunden är att de samarbeten som uppstått och vidare- utvecklats mellan och svensk försvarsindustri å ena sidan och andra länder och utländska försvarsindustrier å andra sidan har medfört nya förutsättningar för tillämpningen av exportkontrollregelverket. Se över riktlinjerna för krigsmaterielexport och annan utlands- samverkan och lämna förslag till erforderliga ändringar. I detta uppdrag ingår ett antal specifika frågor, nämligen att pröva att integrera de kriterier som finns i EU:s uppförandekod och riktlinjerna, följa upp de ändringsförslag som Följdleverans- utredningen (SOU 1999:38) presenterade 1999, utreda relevansen av begreppet svensk/utländsk identitet samt pröva konsekvenserna av att införa deltagande i FN:s vapenregister respektive demokrati som kriterier för tillståndsprövningen. Utvärdera hur den svenska exportkontrollorganisationen har fungerat sedan tillståndsprövningen delegerades från regerings- till myndighetsnivå 1996 och lämna förslag om hur den fram- tida organisationen bör se ut. Centrala frågor i sammanhanget rör arbetsfördelningen mellan regeringen och ISP samt EKR:s verksamhet. Frågor om ansvarsutkrävande och politiskt in- flytande på området ingår även. De fyra frågor som enligt utredningen kan sägas vara mindre om- fattande och avgränsade listas här i punktform. Pröva behovet och värdet av en reglering av krigsmateriel- import. Utreda förutsättningarna för en reglering av tjänster, tekniskt bistånd och service. Se över gällande reglering av tillhandahållande av krigsmateriel. Överväga en förändring i de straffrättsliga bestämmelserna. Vidare anges i direktiven att det står utredningen fritt att ta upp sådana andra frågor som aktualiseras under utredningsarbetet och som har bäring på frågeställningarna i direktiven. Om uppdraget och KRUT Om utredningsarbetets genomförande säger direktiven att er- farenheter och synpunkter skall inhämtas från ISP och EKR, från berörda myndigheter, inklusive Försvarsmakten och , från försvarsindustrin samt från andra intressenter. har lett utredningen och har varit sekreterare. Tre sakkunniga och åtta experter har varit förordnade i utredningen. Sakkunniga har varit kansliråd (Utrikesdeparte- mentet), militärsakkunnig (Försvarsdepartementet) och förhandlingschef (Näringsdeparte- mentet). Experter har varit chefsjurist (), områdeschef (), forskningschef (Total- ), doktorand (Försvars- högskolan), f.d. ställföreträdande generaldirektör (ISP), kommendörkapten (Försvarsmakten) och AB:s regionchef (). förordnades ämnesrådet (Utrikes- departementet) som expert. Utredningen har sammanträtt ungefär en gång samt genomfört ett antal längre arbetsmöten à en en gång i kvartalet. Utredningen har också träffats i arbetsgruppsform för att ta fram diskussionsunderlag i enskilda frågor såsom krigsmateriel- begreppet och det internationella försvarsmaterielsamarbetet. Under arbetets gång har utredningen konsulterat ett antal andra intressenter utöver de som finns direkt representerade i utred- ningen. gick utredningen ut med en skrivelse till försvarsindustriföretag samt enskilda organisationer och personer för att efterfråga respektive intressents syn på utvecklingen inom verksamhetsområdet . har utredningen haft möten med representanter från , , ledamöterna i , försvarsindustriföretag Om uppdraget och KRUT och enskilda organisationer. respektive var representanter från flera enskilda organisationer och försvarsindustrin inbjudna för att lämna synpunkter på preli- minära förslag. Utredningen har gjort ett antal utblickar för att informera sig om förhållanden i andra länder i fråga om exportkontroll. Dels har utredningen skriftligen efterfrågat vissa uppgifter från de nordiska länderna, FA/LOI-länderna, , och . Dels har utredningen företagit studieresor till , och . I det sistnämnda fallet har även samarbete mellan svensk och sydafrikansk försvarsindustri och import av svensk krigs- materiel utgjort studieobjekt För att informera intressenter och allmänhet har utredningen låtit skapa en hemsida (/krut). En allmän orien- tering om utredningen och svensk exportkontroll har legat ute, liksom samtliga sammanträdesprotokoll. lades en pro- memoria med rubriken exportkontrollens samman- hang ut. Även utredarens anföranden och debattartiklar har funnits tillgängliga på hemsidan. 2Introduktion till svensk exportkontroll I detta kapitel ges en introduktion till den svenska export- kontrollen av krigsmateriel. Först förklaras några centrala be- grepp och därefter beskrivs kortfattat regelverket respektive organisationen. Begreppet restriktivitet, som används flitigt i den offentliga debatten om exportkontrollpolitiken, diskuteras i ett eget avsnitt. Krigsmateriel får inte föras ut ur landet utan tillstånd. Det krävs även tillstånd till att avtala med någon i utlandet om att upplåta eller överlåta tillverkningsrätt för krigsmateriel, liksom till att ut- veckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel för eller gemensamt med någon i utlandet. Internationellt sam- arbete syftar i många fall till export och prövas därför på samma villkor som utförsel. Krigsmateriel är enligt lagens definition vapen, ammunition och annan för militärt bruk utformad materiel som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel. I vardagligt språkbruk kallas krigsmateriel för vapen. I detta betänkande används emellertid också begreppet försvarsmateriel (eller bara materiel). Benäm- ningen krigsmateriel figurerar nästan uteslutande i export- kontrollsammanhang. Med exportkontroll förstås dels en politisk ambition att för- hindra att materiel hamnar i orätta händer eller används på ett oacceptabelt sätt, dels en organisation bestående av en uppsättning institutioner. Genom att tillämpa förenklade exportkontrollregler för samarbetsländer kan man stärka banden till dessa. Därutöver kan exportkontroll användas för att motverka att andra stater får tillgång till avancerad försvarsteknologi. Introduktion till svensk exportkontroll Krigsmaterielexport skiljer sig från annan export av varor som omfattas av restriktioner och är särskilt kontroversiell. En för- är att människor kan ha olika inställning till om det över- huvudtaget är rätt att exportera krigsmateriel. Den svenska exportkontrollorganisationen för krigsmateriel har växt fram successivt. Den första exportkontrollagen, som antogs 1918, innebar ett utförselförbud och att endast konungen kunde bevilja undantag från detta. prövade regeringen eller enskilda statsråd samtliga exportärenden. har en myndighet, ISP, prövat så gott som alla ärenden. 2.2Var finns reglerna? Det svenska regelverket för exportkontroll av krigsmateriel åter- finns i lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Enligt lagen krävs tillstånd för att få tillverka, tillhandahålla, till utlandet föra ut och samarbeta med någon i utlandet avseende krigsmateriel. I förordningen räknas upp vilka olika krigsmaterielprodukter som är tillståndspliktiga samt hur vissa enskilda paragrafer i lagen skall implementeras, till exem- pel vilken information en ansökan om utförseltillstånd skall inne- hålla och vilka uppgifter företagen behöver deklarera. Tillstånd enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel får enligt 1 § lämnas endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och om det inte strider mot utrikespolitik. I lagen anges vidare att det är ISP som prövar frågor om tillstånd, förbud och undantag i enskilda fall enligt lagen, men också att myndig- heten med eget yttrande skall överlämna ärenden som har prin- cipiell betydelse eller annars är av särskild vikt till regeringen för avgörande. Det står även i 1 a § att regeringen får meddela ytterli- gare föreskrifter om överlämnande av ärenden till regeringen. Förordningen (1995:1680) med instruktion för samt regeringens regleringsbrev för ISP tillhör också regelverket, men syftar främst till att reglera organisa- tionsfrågor. I instruktionen föreskrivs om arbetsuppgifter, be- slutsfattande och om de två organen EKR respektive Teknisk- vetenskapliga rådet som finns till stöd för ISP. I regleringsbrevet, som regeringen beslutar om, finns utöver en sammanställ- ning av myndighetens uppgifter bestämmelser om återrapportering samt myndighetens budgetram. Introduktion till svensk exportkontroll Riktlinjerna för krigsmaterielexport och annan utlandssam- verkan (prop. 1991/92:174, kap. 6) räknas vanligtvis till regelverket, även om de inte har författningsstatus. I riktlinjerna, som tillämpas vid prövningen av exportärenden, sägs inledningsvis att tillstånd bör medges endast om exporten eller utlandssamverkan i fråga är (1) nödvändig för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande, eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önsk- värd, och (2) inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Eftersom har antagit EU:s uppförandekod för vapen- export (se skr. 2003/04:114) kan även detta dokument med be- stämmelser för tillståndsprövningen sägas tillhöra det svenska regelverket för exportkontroll. Emellertid och i likhet med rikt- linjerna har uppförandekoden inte någon rättslig status. 2.3Hur organiseras exportkontrollen? De statliga institutioner som i första hand involveras i den svenska exportkontrollen är , regeringen, ISP och EKR. Riks- dagen deltar i utformningen av relevanta lagar och exportkontroll- politik samt kontrollerar hur regeringen själv och genom ISP verk- ställer exportkontrollen. , lokala polismyndigheter, säkerhetspolisen och militära underrättelsetjänster involveras också i exportkontrollen. som stiftade lagen om krigsmateriel yttrade man sig till stöd för gällande riktlinjer. De folkvalda diskuterar fortlöpande regeringens exportkontrollpolitik i utskott och plenum. Detta sker vid frågestunder och interpellationer och i samband med att regeringen överlämnar sin årliga skrivelse om strategisk exportkontroll. Statsrådens tjänsteutövning och hand- läggningen av regeringsärenden kan därutöver bli föremål för kon- stitutionsutskottets granskning.