sou · GTB373d5 · 2006-01-01 00:00:00 — Förmånen skall därför endast kunna ut- nyttjas efter ett barns födelse eller adoption och i den utsträckning föräldern uppbär föräldrapenning. Som en yttersta gräns gäller att särskild föräldrapenning inte utges för tid efter att förälderns rätt att uppbära föräldrapenning har upphört. Observera att för adopte- rade barn gäller rätten att utnyttja förmånen fr.o.m. att föräldrarna fått barnet i sin vård. I dessa fall gäller också en utsträckt rätt att uppbära föräldrapenning enligt 4 kap. 5 § AFL. Särskild föräldrapenning kommer således att kunna tas ut av annan försäkrad under tid som motsvarar en förälders återstående för- äldrapenningdagar, men inte för fler dagar. Om förhållandena förändras och föräldern blir frisk och själv kan vårda sitt barn kvarstår förälderns rätt till föräldrapenning. Han eller hon kan ta ut de resterande dagarna som återstår för insjuknandet så länge som de ligger inom den tid inom vilken man kan ta ut föräldrapenning. Den särskilda föräldrapenningen kan på så vis komma att fylla ut och ge fler dagar totalt sett för ett barn än i vanliga fall. Utredningen har därför övervägt om det finns behov av att avräkna dagar för föräldrapenning som nyttjats med stöd av den särskilda föräldrapenningen, men stannat för att det rör sig om olika förmånsslag inom föräldraförsäkringen och en avräkning mellan förmånsslagen kan inte åstadkommas på ett enkelt sätt. Det kan inte heller anses motiverat att ändra den grund- läggande rättigheten som en förälder har enligt 4 kap. 3 § AFL. Med hänsyn till barnets behov av tillgång till sin förälder anser utredningen att någon avräkning mot förälderns föräldrapenning- dagar inte bör göras. Flera försäkrade kan vårda barnet Det föreligger i och för sig inte några hinder för att flera försäkrade kan komma att vårda barnet i stället för föräldern. Om en försäkrad beviljas särskild föräldrapenning t.ex. för del av dag eller för så bör det vara möjligt för en annan försäkrad att beviljas förmånen för den andra eller för en annan dag. Utredningen ser inte några beaktansvärda problem med det. Det får därför ankomma på föräldern att själv avgöra vad som kan vara bäst för barnet och att lämna sitt medgivande till i överensstämmelse med det. fattar som redan sagts beslut om att ersätt- ningen skall beviljas den försäkrade. När det finns skäl till det kan kassan kräva att föräldern ger in ett särskilt utlåtande för att styrka sjukdom eller smitta. 8.13.2Ny rätt till ledighet införs i föräldraledighetslagen För att en annan arbetstagare än föräldern skall få rätt till särskild föräldrapenning vid vård av barn krävs det att arbetstagaren har rätt att avstå från förvärvsarbetet. saknas det en sådan rätt till ledighet enligt föräldraledighetslagen. har endast en annan arbetstagare än föräldern rätt att vara ledig om och när tillfällig föräldrapenning överlåts på denna eller denne. För att en annan arbetstagare skall ha möjlighet att avstå från förvärvsarbete med bibehållen anställning medan denne eller denna uppbär särskild för- äldrapenning införs därför en ny form av ledighet i lagen. Arbetstagaren likställs i viss utsträckning med en förälder i för- äldraledighetslagens mening och har också motsvarande rättigheter, skyldigheter och skydd som anges i lagen för föräldern när arbets- tagaren nyttjar sin rätt till ledighet. Utredningen har dock ansett det rimligt att införa vissa begränsningar vad gäller den tid som rätten till ledighet gäller. Rättigheten avser därför endast tid under vilken föräldrapenning kan utges enligt 4 kap. 3 § i AFL. Det innebär att rätten till ledighet i 5 § föräldraledighetslagen är be- gränsad till barnet har fyllt men inte längre. För adopterade barn gäller en utsträckt tid Om förhållandena förändras och föräldern blir frisk och åter kan vårda sitt barn kvarstår som nämnts tidigare förälderns rätt till föräldrapenning. Föräldern har då också motsvarande rätt till ledig- het enligt föräldraledighetslagen. Särskilt om anmälan och samråd Anmälan om ledighet regleras uttaget i 13 § föräldraledighetslagen. En arbetstagare skall enligt huvudregeln anmäla ledigheten till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . Möjligheten till undantag från fristen finns i de fall behovet av ledighet föranleds av sjukdom eller annan omständighet som arbetstagaren inte kan råda över. Reglerna skall tillämpas även i samband och uttag av den särskilda föräldrapenningen. Även de samrådsregler som gäller ledigheten i 14 § bör gälla i samband med uttag av den särskilda föräldrapenningen. Under vissa omständigheter kan arbetsgivaren då kräva att arbetstagaren förlägger delledigheten på annat sätt än arbetstagaren anmält. Hel ledighet beslutar dock arbetstagaren om. I de fall förhållandena förändras och föräldern blir frisk och åter kan vårda sitt barn kvarstår som nämnts tidigare förälderns rätt till föräldrapenning. Om föräldern då vill nyttja sin föräldrapenning får han eller hon åter begära ledigt enligt föräldraledighetslagen. I en sådan situation borde föräldern rimligen kunna åberopa undantaget från fristen. Förslaget innebär ändringar i 4 kap. 1, 2, 5 och 6 §§ AFL. Dess- utom införs i AFL en ny paragraf, 4 kap. 4 b §. Förslaget innebär ett tillägg i rubriken närmast före 8 § och ändringar i 8 § första stycket och 13 § föräldraledighetslagen. Utredningens förslag: ges 60 miljoner kro- nor för arbete med informationsspridning och attitydpåverkan i syfte att nå en jämnare fördelning av för- äldrapenningen mellan föräldrarna. får i upp- drag att samordna och utvärdera informationsinsatser från olika avsändare som arbetar för ett lika stort uttag av föräldrapenning mellan föräldrarna. som föräldraförsäkringen funnits för både mammor och pappor har haft huvudansvaret för infor- mationsspridningen till föräldrarna om föräldrapenningen. ringskassan uppdrag har formulerats olika men huvud- syftet har varit att föräldrar ska dela mer lika på föräldrapenningen. Utöver har mödravården och barnavårds- centraler fungerat som naturliga platser för informationsspridning kring föräldraförsäkring och föräldraledighet. Barnmorskorna har utöver det medicinska ansvaret för mor och barn ett stort inflytande över vilken information som blivande och nyblivna för- äldrar får om föräldraledigheten. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att i fortsättningen fördela medel till olika aktörer som på bästa sätt kan verka för att föräldrapenningen fördelas mer lika mellan för- äldrarna. länsorganisation bör även i fort- sättningen vara en viktig aktör i detta arbete. Mödravårdscentralerna och barnavårdscentralerna kommer också att fortsätta spela en stor roll som kunskaps- och attitydspridare. Det kan dessutom finnas en rad andra lämpliga aktörer som kan spela en stor roll för attitydpåverkan kring föräldraledigheten. Utredningen tänker speciellt på förutsättningarna på arbetsplatser där arbetsmarknadens parter skulle kunna spela en mer framskjuten roll genom information och marknadsföring om hur barn, familj och arbete kan förenas. Andra viktiga aktörer kan vara grund- och gymnasieskolor. Värderingar kring könsroller och familjemönster grundläggs tidigt och det är därför viktigt att utbildningsmaterial och undervisning visar på möjligheterna för både mammor och pappor att ta ett aktivt ansvar för sina barn. bör också överväga vilka möjligheter som traditionellt kampanjarbete kan ge för att nå en lika fördelning av föräldrapenningen. I detta arbete är det av största vikt att profes- sionella utförare får uppdrag att arbeta med planering, genom- förande och utvärdering av kampanjen. Utredningen vill särskilt understryka vikten av tydliga och mät- bara mål för de insatser som ges finansiering för ändamålet. För- säkringskassan måste tydligt kunna se effekterna av de insatser som genomförs i syfte att anpassa valet av framtida arbetsmetoder. Utredningen föreslår att ges 60 miljoner kro- nor för att arbeta med informa- tionsspridning och attitydpåverkan kring föräldrapenningens för- delning. Arbete med att förändra människors attityder och beteenden kräver stora resurser och tar . Utredningen har bl.a. därför valt att föreslå insatser för informationsspridning och attityd- påverkan som ett komplement till förändringar i lagen som ger mer direkta beteendeförändringar. För att sprida insatserna på fler arenor har utredningen valt att föreslå som huvudansvarig för administrationen av fördelningen av medel. Tanken är att flickor och pojkar ska få tidig information om tänkbara familjemönster genom en aktiv och uppdaterad undervisning i ämnet. i livet ska föräldrar nås av budskapet såväl på hemmaarenan som i sin roll som arbetstagare på arbetsplatsen. På arbetsplatsen ska dessutom arbetskamrater, chefer och arbetsgivare ges möjlighet att få information om föräldraledig- het och dess konsekvenser. Utredningen är av den uppfattningen att avsändaren av informa- tion eller budskap är av största vikt. Det gäller att hitta de avsändare som har bäst effekt på mottagaren. Barnmorskor är en grupp som har mycket stor trovärdighet hos blivande och nyblivna föräldrar och det är därför av stort värde att denna grupp ges möjlighet att på ett bra sätt föra vidare information till föräldrar. Utöver barnmorskor finns en rad viktiga grupper eller aktörer som har stor betydelse för föräldrars val kring föräldraledigheten. Det kan handla om vänner, mor- och farföräldrar, arbetskamrater, chefen och inte minst populärkulturen som ständigt ger oss bud- skap om vad som är rätt beteende. Att länsorganisation ska fortsätta sitt arbete med att direkt informera kring frågor om föräldrapenning menar utredningen är självklart. Försäkringskassornas informatörer har stor kunskap i ämnet och möjlighet att ge information och budskap vid kontakter med föräldrar. Utredningen är emellertid inte lika positiv till att centralt används som avsändare i kampanjer för en lika fördelad föräldrapenning. Utredningen menar att många uppfattar som en myndighet och att de därför inte har tillräcklig trovärdighet när det gäller att förändra föräldrars beteenden. 8.14.2Förenklad administrativ hantering m.m. Utredningens bedömning: Föräldrarollen bör stärkas genom olika åtgärder. och bör få i uppdrag att lämna förslag på förenklad administrativ hantering kring utredningar om faderskap. Samråd bör ske med Kommuner och Landsting. bör få i uppdrag att lämna förslag som syftar till att båda föräldrarna få likvärdig information om föräldraförsäkringsförmånerna. I uppdragen bör ingå att myn- digheterna samråder med varandra för att nå en samsyn i de lösningar de föreslår. Regeringen bör besluta om en översyn av de regler som gäller kring utredning om faderskap m.m. Utredning om faderskap och faderskapsbekräftelse Av 2 kap. 1 § , FB, framgår att socialnämnden är skyldig att försöka utreda och fastställa faderskap för ett barn som föds av en ogift mor, om barnet har hemvist i . Av 2 kap. 4 § FB framgår att socialnämnden skall inhämta upplysningar från modern och andra personer som kan lämna uppgifter av betydelse för utredningen. Av 8 § samma kapitel framgår att socialnämnden skall föra protokoll över vad som framkommer vid utredningen av betydelse för frågan om faderskap. Enligt 5 § samma kapitel bör, om faderskapsfrågan kan bedömas med tillräcklig säkerhet på grund av socialnämndens utredning, nämnden bereda den som antas vara far till barnet tillfälle att be- kräfta faderskapet. Av 1 kap. 4 § FB framgår vidare att en bekräftelse av faderskapet skall göras skriftligen och bevittnas av två personer. Bekräftelsens skall skriftligen godkännas av modern eller särskilt förordnad vård- nadshavare för barnet och av socialnämnden. Av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2004:16 s. 7) framgår att utredaren vid socialnämnden i regel bör kalla parterna till ett personligt sammanträffande för att de bl.a. skall styrka sin identitet. Om utredaren vet vilka parterna är, t.ex. om modern och den presumerade fadern har bekräftat fader- skapet för ett gemensamt barn, kan det dock vara tillräckligt med telefon- eller brevkontakt. Vid det personliga sammanträffandet informerar utredaren parterna om vilka regler som gäller för fastställande av faderskap samt den rättsliga, sociala, psykologiska och medicinska betydelsen av ett fastställt faderskap. Dessutom ges information om konceptionstid och dess betydel- se för faderskapsutredning samt under vilka förutsättningar en rättsgenetisk undersökning görs samt resultatet och betydelsen av den för faderskapsutredningen. föddes nästan 100 000 barn i . Av dessa hade drygt hälften föräldrar som inte var gifta med varandra.4 Ogifta sam- boende blivande föräldrar utgör därmed en betydande grupp i samhället. Successivt har det sålunda skett en värderingsförskjut- ning i samhället. Även om samhället fortfarande har ansvar för att fastställa faderskap så bör utredningar kring faderskapet överlag kunna förenklas i syfte att stärka föräldrarollen. Utredningen är medveten om att har avslagit motionsyrkanden som behandlar utredningar om faderskap (se bl.a. betänkande 2004/05:LU10) och därvid konstaterat att den nuvarande ordningen ger betryggande garantier för att det verk- ligen är den biologiske fadern och inte någon annan som fastställs som far till barn, men anser ändå att det är en angelägen fråga särskilt när det gäller sambopar. Enligt ovan angivna föreskifter och allmänna råd bör socialnämnden i regel kalla parterna till ett personligt samman- träffande för att de bl.a. skall styrka sin identitet. I många sambo- förhållanden råder det dock inte någon tvekan om vem som är fader till barnet, särskilt när parterna är samstämmiga och i övrigt trovärdiga. Ett personligt sammanträffande hos socialnämnden bör därför enbart behövas i undantagsfall. Utredningen borde också kunna begränsas. Detta bör sammantaget vara tillräckligt för att ge betryggande garantier för att det verkligen är den biologiske fadern och inte någon annan som fastställs som far till barnet. Ett sådant synsätt strider därför inte mot FB och inte heller mot barnets bästa. Hanteringen avlastar också socialnämnden. Frågan behöver dock utredas närmare. 4 handböcker för handläggning: Att fastställa faderskap, 2005, s. 3. Födelseanmälan av barnet och folkbokföring m.m. Enligt 24 § folkbokföringslagen (1991:481) skall ett barns födelse anmälas till om barnet föds inom landet eller om det föds utom landet av en kvinna som är folkbokförd här. Föds barnet på ett sjukhus eller enskilt sjukhem skall inrättningen göra an- mälan. Om en barnmorska hjälper till vid födseln i annat fall, skall hon göra födelseanmälan. Anmälan skall ske . Barnet registreras i folkbokföringsregistret och får ett person- nummer. Vidare framgår av 6 § tredje stycket att ett nyfött barn folk- bokförs i den församling där modern är folkbokförd eller, om modern inte är folkbokförd, i den församling där fadern eller barnets förälder enligt 1 kap. 9 § är folkbokförd (födelsehemort). Enligt utredningens mening bör man kunna underlätta för för- äldrarna i framför allt samboförhållanden att kunna lämna gemen- samma uppgifter på blanketter från sjukhuset eller i samband med de första kontakterna med folkbokföringen vid , om de så önskar. En sådan ordning skulle stärka fadersrollen. Natur- ligtvis kan det uppkomma tvivel om det verkligen är den biologiska fadern som anges som far till barnet. Men om de inlämnade uppgifterna samordnas av med den inlämnade fader- skapsbekräftelsen och anmälan om gemensam vårdnad, borde det inte medföra alltför stora problem. Ett sådant synsätt strider då inte mot barnets bästa. Enligt utredningen behöver dock även denna fråga utredas närmare. Enligt vad som framkommer av information om föräldrapenningförmånerna till föräldrar via Internet och avsnittet 5.8 erbjuder mödravårdscentralen ofta föräldrautbild- ningar kvinnan är gravid. medverkar För- säkringskassan på mödravårdscentralen eller har egna informations- träffar för blivande eller nyblivna föräldrar. I övrigt framgår av information via Internet att en gravid kvinna får ett moderskapsintyg att fylla i i samband med besök på mödravårdscentralen. När kvinnan skickar in intyget till fungerar det som en anmälan om föräldrapenning. inleder då ett ärende, gör en inkomstutredning och skickar ut blanketten begäran om föräldra- penning. Med anledning av moderskapsintyget skickar Försäk- ringskassan även ut information om föräldrapenningförmåner m.m. till modern. Moderskapsintyget innehåller vanligtvis inte uppgifter om den andra föräldern, så när den föräldern vill ta ut föräldra- penning måste han eller hon kontakta och göra en anmälan om detta. Det framkommer inte att inhämtar några uppgifter från fadern till barnet. Utredningen anser att båda blivande föräldrarna har rätt att i ett så tidigt skede som möjligt få samma information från Försäkrings- kassan om föräldraförmånerna. Härmed stärks föräldrarollen och delaktigheten i omvårdnaden om barnet kan komma att öka. Att båda nås av informationen verkar också för ökad neutralitet i systemet. Så som utredningen ser det bör medverka på informationsträffar vid mödravårdscentralen i ökad utsträckning och på så vis nå ut med information till båda föräldrarna. Dessutom bör se till att få in uppgifter från båda föräldrarna . Om båda blivande föräldrarna lämnar upp- gifter på t.ex. moderskapsintyget kan intyget inges till och lagras hos för respektive person. Såvitt framkommit sker det på frivillig väg när modern lämnar sina uppgifter. Därför bör det vara frivilligt även för den andre för föräldern att lämna uppgifterna då det i vissa fall kan vara känsligt. Ett problem är dock att behandling av personuppgifter utgår från att det finns ett ärende upplagt för personen. Med utredningens förslag kommer gravida kvinnor att registreras som ett ärende vid uttag av graviditetspenning. Möjligen kan även den andre föräldern komma att registreras i ett tidigare skede än i samband med att föräldern tar ut sina . Utredningen gör inte någon bedömning av hur frågan bör lösas, utan anser att saken behöver utredas närmare. Som framgår av redovisningen ovan uppmärksammar utredningen att en del rutiner m.m. borde kunna ändras för att åstadkomma en förenklad hantering kring faderskapet i syfte att stärka den tidiga föräldrarollen. Redovisningen är inte tänkt att vara heltäckande men visar ändå på möjliga åtgärder. Som anges behöver frågorna dock utredas ytterligare. Inom kommunen och landsting hanteras utredningar om fader- skap m.m. I övrigt har hand om viss hantering. Infor- mationen kring föräldraförsäkringen sköts bl.a. av Försäkrings- kassan. Utredningen bedömer att och bör få i uppdrag att lämna förslag till nya enklare administrativa rutiner kring faderskapet och att samråd bör ske med Kommuner och Landsting. bör få ett uppdrag som syftar till att ge båda föräldrarna likvärdig information om föräldraförsäkringsförmånerna. I respektive uppdrag bör också ingå att myndigheterna samarbetar för att nå en samsyn i de lösningar som respektive myndighet föreslår. I utredningen har också uppkommit fråga om det inte finns behov av att göra mer omfattande förenklingar kring fastställandet av faderskap i syfte att stärka föräldrarollen, särskilt i samboför- hållanden. Ogifta samboende blivande föräldrar utgör som nämnts en betydande grupp. Successivt har det således skett en värde- ringsförskjutning i samhället. Även om staten fortfarande har ansvar för att fastställa faderskapet så anser utredningen, att utred- ningar kring faderskapet kan förenklas ytterligare i syfte att stärka den tidiga föräldrarollen. Sådana förändringar kräver dock regeländringar. Frågor kring fastställande av faderskap omfattas inte av utredningens direktiv. Därtill är det en komplicerad fråga som behöver utredas särskilt. Utredningen anser att frågan är angelägen. Enligt utredningens mening bör regeringen besluta om en översyn av de regler som gäller kring utredningar om faderskap. 9Konsekvenser av utredningens förslag I detta kapitel redovisas en konsekvensbeskrivning av utredningens samlade förslag. Inledningsvis redovisas de statsfinansiella konse- kvenserna avseende dels budgeteffekten på föräldraförsäkrings- anslaget, dels kostnaderna för socialförsäkringens administration.1 Utredningen har också gjort en bedömning av förslagens konse- kvenser ur ett barn- och jämställdhetsperspektiv samt en bedöm- ning av konsekvenser för företagens villkor och för förmånsfusk och kontroll. I detta avsnitt redovisas kostnadsberäkningar för de reformer som föreslagits inom ramen för föräldraförsäkringsutredningen. Inled- ningsvis redogörs för de förutsättningar som beräkningarna vilar på. Därefter presenteras kostnadsberäkningar för de enskilda för- slagen var för sig och slutligen presenteras en samlad kostnads- beräkning för utredningens samtliga förslag. Beräkningarna har utförts med hjälp av underlag från Försäkrings- kassan avseende antalet nyttjade nettodagar och medelersättningen för . Uppgifter har också hämtats från SCB:s undersök- ning om hushållens ekonomi 2003 (HEK, 2003). I beräkningarna har det antagits att det föds 100 000 barn och beräkningarna har gjorts priser. Utredningen har vidare baserat sina beräkningar på antagandet att i föräldraförsäkringen tas ut och att män tar ut en tredjedel av föräldrapenningdagarna och kvinnorna tar ut två 1 Beräkningarna inkluderar ej STÅP. Konsekvenser av utredningens förslag Det innebär att det maximala antalet dagar med för- äldrapenning som kan tas ut uppgår till 45 miljoner dagar i utred- ningens förslag.2 Om kvinnorna tar två tredjedelar och männen en tredjedel innebär det att männen tar 15 miljoner dagar och kvin- norna 30 miljoner dagar. Hur känsliga dessa beräkningar är för olika antaganden om hur nyttjandet av föräldraförsäkringen för- delar sig mellan kvinnor och män framgår av appendix 1, tabell 1 där dagens system jämförs med utredningens förslag. I appendix 1 finns också en utförlig redogörelse för de överväganden som gjorts beträffande de antaganden som ligger till grund för utredningens beräkningar. Ytterligare en förutsättning för de förslag som utredningen läg- ger är att den utbyggnad av föräldraförsäkringen som aviserades i regeringens och samarbetspartiernas överenskommelse om politi- ken för mandatperioden blir verklighet.3 Det skulle innebära att föräldraförsäkringen byggs ut med ytterligare . Utred- ningen räknar i sina kalkyler med att detta ger ett reformutrymme på lite drygt 2,6–3,4 mdkr.4 Utredningen har i sina kalkyler även inkluderat de reformer som regeringen aviserat att de skall genomföra . Det gäller höjningen av lägstanivån per dag och en höjning av taket från 7,5 till 10 prisbasbelopp. Vad gäller taket anser utredningen dock att den endast har finansieringsansvar som ut- redningen föreslår skall ersätta enligt sjukpenningnivå. Förlängning av föräldrapenning på sjukpenningnivå och fördelning av ersättningstiden Utredningen föreslår att dagens föräldraförsäkring utvidgas med ersättning på SGI-nivå. utökas antalet individuella månader från 2 och de med ersättning på lägstanivå avskaffas. Föräldrapenningen kommer vid en sådan reform att kosta ca 22,7 mdkr (appendix 1, tabell 1). Beräkningarna förutsätter ett fullt nyttjande av föräldrapenningen 2Under antagandet att det föds 100 000 barn och att alla utnyttjas blir det genomsnittliga antalet dagar som utnyttjas 48 miljoner. 3Med detta avses det s.k. 121-punktsprogrammet. 4Storleken på reformutrymmet beror på om man räknar med att dessa månader viks åt mamman eller åt pappan. Konsekvenser av utredningens förslag och att papporna tar ut en tredjedel av föräldrapenningdagarna och kvinnorna resten. I beräkningarna har även det höjda taket i för- äldraförsäkringen beaktats. Dagens system skulle under samma förutsättningar kosta 21,3 mdkr (appendix 1, tabell 1). Det innebär att utredningens för- slag om en utökning av föräldrapenningen med ersättning på sjukpenningnivå blir ca 1,4 mdkr dyrare än dagens system.5