sou · GTB372d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Vi vill dock framhålla att ett genomförande skulle göra det möjligt att relativt snabbt frigöra resurser som bl.a. kan satsas på trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Åtgärder för ökad acceptans för och användning av alkolås 14.9Ge de trafikskadade en organiserad möjlighet ett påverka trafiksystemets framtida utformning – trafikofferjour Rattfylleri är den direkta orsaken till många trafikolyckor . Antalet dödade till följd av rattfylleri bedöms vara ca 150 . Antalet svårt skadade kan uppskattas till ca 1 500 och antalet lindrigt skadade till minst 4 000 . I alla dessa fall har de som drabbats – efterlevande och skadade – fått sin livssituation föränd- rad på ett drastiskt sätt efter olyckan till följd av att en person har kört rattfull. Det är givet att många och svåra frågor uppkommer efter en trafikolycka som orsakat dödsfall eller allvarligare personskador. Trafikskadelagen ger alla som skadats i trafiken rätt till ersätt- ning för personskador, oavsett hur skadorna har uppkommit i enlighet med principen om s.k. no-fault. Det är alltså tillräckligt att visa att en personskada har uppstått som följd av trafik med ett trafikförsäkringspliktigt fordon för att ersättning ska betalas från trafikförsäkringen. I praktiken är det ytterligt få fall där det kan finnas tvekan om en viss personskada har uppstått i följd av trafik eller på ett annat sätt. Däremot kan det ibland finnas olika uppfatt- ningen mellan den skadade och försäkringsbolaget om omfatt- ningen av en personskada. Den svenska trafikskadelagen ger också rattfylleristen som orsakat sina egna personskador rätt till full ersättning. Detta är en skillnad mot så gott som alla övriga länder inom EU. Personskade- ersättningen kan jämkas endast om försäkringsbolaget kan bevisa att den rattfulle föraren genom oaktsamhet har medverkat till sina egna skador. Situationen kan vara besvärlig för en person som har skadats vid en trafikolycka till följd av att en annan person har gjort sig skyldig till en så allvarlig lagöverträdelse som rattfylleri. Det finns därför anledning att överväga om särskilda insatser är befogade för att ge de drabbade stöd och hjälp. Ett sätt kan vara att inrätta en särskild trafikofferjour som drabbade kan vända sig till. Erfarenheterna från en sådan skulle vara värdefulla i ett systematiskt arbete med att skapa rutiner för det psykosociala omhändertagandet efter trafikskador. Det skulle sannolikt också komma fram synpunkter som är värdefulla för trafiksäkerhetsarbetet. Man kan emellertid ifrågasätta om de rattfylleridrabbade be- finner sig i en värre situation än de som drabbats av en trafik- Åtgärder för ökad acceptans för och användning av alkolås olyckas verkningar utan att alkohol har varit med i bilden. Frågan om en trafikofferjour bör därför ses i ett vidare perspektiv. skapade 1995 en trafikofferjour som emellertid upphörde . De som direkt eller indirekt hade drabbats av en trafikolycka kunde vända sig till jouren för råd och stöd. Jouren bemannades helt av ideellt arbetande personer som hade egen erfarenhet av trafik- olyckor och som fått viss utbildning. trafikutskott beslöt enhälligt (mot. 1999/2000, bet. 1999/2000:TU5, rskr 1999/2000:166) att ge rege- ringen till känna att frågan om en trafikofferjour bör utredas. Enligt regeringens årliga avrapportering till har riks- dagens skrivelse därefter beretts inom . Något ställningstagande finns dock inte. Enskilda personer har redan nu möjlighet att kostnadsfritt få ett juridiskt biträde för att de ska kunna ta till vara sin rätt till ersättning för personskada till följd av en trafikolycka. Skade- regleringen är ofta komplicerad och ekonomiskt betydelsefull för den enskilde, och det är viktigt att den kan genomföras på ett rätts- säkert sätt. Vi anser att den nuvarande ordningen är tillfreds- ställande även när det gäller skador i samband med rattfylleri. Det kan inte anses finnas särskilda omständigheter vid sådana person- skador som motiverar en särbehandling. Vi föreslår därför inte några särskilda åtgärder för de rattfylleridrabbade när det gäller förhållanden direkt knutna till själva skaderegleringen. Frågan är emellertid om den som drabbats av en trafikskada alltid får adekvat stöd och hjälp . har bedrivit forskning inom det trafikmedicinska området. Ett resultat av denna forskning är att samtliga trafikskadade som lagts in för vård blir uppsökta av kura- tor för bedömning och erbjudande om kontakt.5 Patienter vårdade i öppenvården erbjuds dessa kuratorskontakt om personalen upp- märksammar behov. Syftet med dessa rutiner är att snabbt iden- tifiera dem som löper risk att utveckla psykosociala komplikationer och att minimera dessa konsekvenser genom tidigt omhänder- tagande. Detta arbetssätt bör kunna tjäna som förebild för sjuk- vårdens stödjande insatser för de trafikolycksdrabbade över hela landet. 5 E-post meddelande från , Chefkurator, . Åtgärder för ökad acceptans för och användning av alkolås Det finns en ändamålsenlig struktur med olika samhällsorgan som ska ta hand om och stötta dem som drabbats av allvarliga olyckor och förluster. Det kan därför inte anses vara motiverat att skapa ett särskilt regelverk för de rattfylleridrabbade. Många har också genom egna försäkringar numera möjlighet att få särskild psykologhjälp i krissituationer. Utredningen anser därför inte att det finns skäl att föreslå särskilda åtgärder i den offentliga sektorns regi för att stötta och hjälpa de rattfylleridrabbade utöver vad som erbjuds på olika sätt . Utredningen anser dock att olyckor med rattfyllerister inblan- dade generellt borde sett rapporteras på ett effektivare och mer nyanserat sätt än . Tydligare beskrivningar av en- skilda skadedrabbades förhållanden efter trafikolyckan skulle vara en bra utgångspunkt för att bedriva arbetet med att förhindra rattfylleri mer framgångsrikt. anmäldes till försäkringsbolagen ca 47 000 personskador till följd av trafikolyckor. Detta är ca 15 000 färre skadade än vad som rapporterats av polisen uppräknat enligt gängse schabloner. Merparten av de drabbade har lättare personskador. Totalt leder emellertid trafikolyckor till många sjukskrivningsdagar och ibland lång rehabilitering för de inblandade. En åtgärd för att öka accep- tansen för alkolås och andra trafiksäkerhetsåtgärder vore att er- bjuda en kontaktväg direkt för dem som skadats i trafiken samt eventuellt också deras anhöriga. har som ovan nämnts gett regeringen i uppdrag att den ska återkomma med övervägan- den om en trafikofferjour. Syftet med en organisation (trafikofferjour) skulle kunna vara dels att informera om olika möjligheter till rehabilitering och hur försäkrings- och rättsliga processer fungerar m.m., dels att bilda opinion i trafiksäkerhetsfrågor. Organisationen – Mothers Against Drinking and Driving – visar att det finns en potential för ett sådant arbete. De som själva har erfarenhet av vad exempelvis rattfylleri kan få för konsekvenser kan nå gymnasieungdomar och andra viktiga grupper på ett sätt som en statlig myndighet inte lika lätt klarar av. Att få möjlighet att tillsammans med andra verka för att minska riskerna i trafiken kan kanske också vara en del av själva rehabiliteringen efter den olycka som man drabbats av. I diskus- sionerna om trafiksystemets utveckling och villkor skulle en orga- nisation för de trafikolycksdrabbade kunna delta och därigenom göra trafiksäkerhetsargumenten mindre abstrakta. Åtgärder för ökad acceptans för och användning av alkolås En trafikolycka är ett individuellt trauma för de inblandade. Trafikolyckorna utgör också sammantaget ett stort samhälls- problem. Regeringens och beslut om nollvisionen visar att beslutsfattarna har stora ambitioner att minska trafikolyckorna och det lidande de medför. Det borde ligga i samhällets intresse att det finns en mötesplats dit trafikolycksdrabbade kan vända sig för att få stöd, och att arbeta för att minska riskerna i trafiken exempelvis genom användning av alkolås. NTF, MHF och de andra organisationer som arbetar med trafik- säkerhet har dock inte alls resurser för att på ett fullgott sätt kunna svara för en trafikofferjour. En möjlighet vore att inom ramen för anslagen till trafiksäkerhet reservera ett utrymme för att stödja de ideella organisationerna på ett sådant sätt att de kan etablera en organisation för de trafikolycksdrabbade. Denna orga- nisation skulle kunna verka inom ramen för NTF och samverka med sjukvården på lämpligt sätt, då särskilt med de kuratorer som har kontakt med trafikoffren samt med andra intressenter. Med ett rimligt statligt stöd borde det ligga i de ideella trafiksäkerhets- organisationernas intresse att bredda underlaget för nyrekrytering till sina egna organisationer. Nollvisionens uppfyllande underlättas av om det finns folkrörelser som verkar i dess riktning. 14.10Vägverkets insatser gällande alkohol i trafiken måste koordineras och underordnas en långsiktig strategi Se text under sammanfattning. 15Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister 15.1Körkortshavare med alkoholproblem, men som inte är dömda för rattfylleri, måste genomgå ett alkolåsprogram för att få behålla körkortet Till grund för förslaget ligger en utredning genomförd av Väg- verket. Utredningen har dock modifierat tidigare förslag avseende bl.a. programdeltagarnas egna kostnader och krav tills vidare på alkolås i egna fordon om rehabiliteringsprogrammet misslyckas. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att får befogenhet att föreskriva alkolås i kombination med läkar- intyg (alkolåsprogram) som villkor för fortsatt körkortsinnehav för personer som är alkoholberoende, alkoholmissbrukare eller som är så opålitliga i nykterhetshänseende att en varning enligt körkortslagen inte är tillräcklig som alternativ till indraget körkort. Syftet är att läkare i högre utsträckning ska anmäla personer med allvarliga alkoholproblem till . Detta kan för vissa personer ge ytterligare incitament till att gå igenom en behandling för att ta sig ur sitt beroende. bör genom tillägg i 8 kap. 1 § körkortsförordningen få bemyndigande att utfärda föreskrifter om opålitlighet i nykterhetshänseende. 15.1.1Bakgrund, syfte och motiv Av en enkät, referens 1, riktad till allmänläkare och beroendemedi- cinskt inriktade läkare, framgick att dessa läkare mycket ofta möter personer med allvarliga alkoholproblem i sin dagliga verksamhet. Anmärkningsvärt nog anmäler läkarna i mycket liten utsträckning Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister dessa personer till enligt 10 kap. 2 § körkortslagen. Således anmäls endast 1 av 1 000 patienter med diagnosen alkohol- beroende till . Det dominerande hindret mot att anmäla var att det förväntades få negativ effekt på den fortsatta patientkontakten. Även en slags uppgivenhet tycks vara en åter- hållande faktor. Om det fanns möjlighet för patienten att delta i ett tvåårigt alkolåsprogram som alternativ till körkortsåterkallelse, uppskattade läkarna att de skulle anmäla ca 70 gånger fler patienter.1 Uppskatt- ningen rymmer naturligtvis en betydande osäkerhet, men åter- speglar säkerligen ett viktigt ställningstagande och en förväntan om att en sådan anmälan innebär en positiv åtgärd både i ett individ- som samhällsperspektiv. Regeringen har i ett särskilt uppdrag ålagt att utreda om systemet med läkares anmälningsskyldighet kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Utredare är och Trafikmedicinska råd är engagerat i frågan. utredning avser att föreslå att fler trafikmedi- cinska centrum inrättas. Trafikmedicinska centrum skulle kunna vara den instans som hanterar alkolåsprogram som görs i (förebyggande alkolåsprogram eller vid rattfylleri). Dessa centrum skulle också kunna bidra till förbättrad rehabilitering av alkohol- beroende förare. Syftet med utredningens förslag om att föreslå körkort villkorat med alkolås som preventiv åtgärd som villkor för fortsatt körkorts- innehav är att det ska bli möjligt att behålla körkortet med villkor om alkolås och läkarintyg (alkolåsprogram) för körkortsinnehavare som är alkoholberoende, alkoholmissbrukare eller som är så opå- litliga i nykterhetshänseende att en varning enligt körkortslagen inte är tillräcklig som alternativ till indraget körkort. Användande av alkolås enbart på frivillig basis efter ett upptäckt rattfylleri kan aldrig få mer än marginell betydelse för trafiksäker- heten i sin helhet. Inte minst erfarenheterna från och visar detta tydligt. Ett obligatoriskt användande av alkolås i alla motorfordon är den enda åtgärd som kan eliminera onyktra kör- 1 , B, , B, , S, Bara 1 av 1000 alkoholberoende anmäls enligt Körkortslagen, I: 2004, s. 1814-1819. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister ningar i trafiken. På vägen till ett sådant tänkbart slutmål kan stra- tegiska åtgärder vidtas för att öka användningen och få allmän- hetens acceptans för alkolås. Ett naturligt första delmål är att börja med de personer som redan har kända alkoholproblem, men som inte har uppmärksam- mats genom rattfylleribrott. Personer med mer eller mindre allvar- liga alkoholproblem är en välkänd patientgrupp inom sjukvården och de kan således i hög utsträckning identifieras av sjukvårds- personal. En utökad användning av alkolås innebär en vinst för det all- männa trafiksäkerhetsintresset. innebär det en vinst för enskilda person genom att de undviker att göra sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott. Ett alkolås kan också vara till hjälp i rehabiliteringen av en alkoholsjukdom med allt vad det innebär för personens arbete, familj och för sjukvården. Vi anser att förslaget även bör omfatta taxiförarlegitimationer enligt yrkestrafiklagen. Alkolås löser inte alla trafiksäkerhetsproblem som hänger sam- man med överkonsumtion av alkohol. Även om alkoholhalten har gått ner under straffbar gräns för rattfylleri och alkolåset därmed tillåter körning, kan en person på grund av abstinens eller trötthet vara olämplig som bilförare vid tillfället för den aktuella körningen. Det krävs således att personen i fråga har omdöme att avstå från att köra i ett sådant fall. Den som saknar sådant omdöme bör inte komma i fråga för alkolås som villkor för körkortet. När en person har haft alkolås som villkor för körkortet bör läns- styrelsen uppmärksamma tecken på organskador. Det kan vara leversvikt, abstinensepilepsi, delirier, hjärnskador eller perifera nervskador. Att läkare med missbrukspatienter blir mera uppmärksamma på trafiksäkerheten genom möjligheten till alkolåsprogram är av allra största värde. Alla berörda – körkortsinnehavare, anhöriga, arbets- givare m.fl. – bör tjäna på att det finns möjlighet för att ställa krav på alkolås och omprövningar av körkortet med läkarintyg som villkor för körkortsinnehav i stället för återkallelse av körkortet. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister 15.1.1.3Effekter på trafiksäkerhet och folkhälsa De patienter som är aktuella för frivilligt deltagande i alkolås- program efter läkares anmälan kommer troligen att ha diagnostise- rade alkoholproblem i än högre utsträckning än de som ingår i pågående försök med villkorlig körkortåterkallelse. Därför är det också rimligt att jämföra dessa bägge grupper när det gäller för- väntade effekter på trafikolyckor och folkhälsa. Se utvärdering av pågående försök. 15.1.2Hur många personer utan känt rattfylleribrott kan få alkolås? Utredningens bedömning: Det är svårt att bedöma hur många som skulle ansluta sig till programmet. En skattning kan vara något tusental personer . Antalet är dock starkt beroende av förutsättningarna för deltagandet i övrigt, inte minst av de ekonomiska förutsättningarna, och vilka övriga restriktioner som eventuellt kan omge programmet. Den viktigaste faktorn torde bli i vilken utsträckning programmet kommer att användas i företagens rehabilitering av sin personal. Det är omöjligt att beräkna hur många körkortshavare som faktiskt kommer att anmälas av läkare och som genom beslut av får alkolås och läkarintyg som villkor för körkortet. Enligt den uppskattning som läkarna gjort i enkäten skulle ca 2 800 körkortshavare anmälas . Systematisk riktad information bör ges till , arbetsgivarna och läkarna om möjligheten för anställda med alko- holproblem att ansluta sig till detta program. Därmed kommer alkolås i högre utsträckning att aktualiseras som ett verksamt stöd i arbetsmiljö- och rehabiliteringsverksamheten och detta underlättar för arbetsgivare att ta sitt ansvar för rehabiliteringen. Alkoholkom- mittén har visat ett intresse att medverka i en sådan informations- kampanj. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister 15.1.3Kan villkor om alkolås kunna ges vid ansökan om körkortstillstånd? Utredningens bedömning: Villkor om alkolås kan inte komma ifråga vid ansökan om körkortstillstånd eftersom opålitlighet i nykterhetshänseende, alkoholmissbruk och alkoholberoende ut- gör hinder för körkortstillstånd. En person som är opålitlig i nykterhetshänseende, missbrukar alko- hol eller är alkoholberoende kan inte få körkortstillstånd enligt 3 kap. 2 § körkortslagen. Det finns inte någon bestämmelse i körkortslagen eller i övrigt som ger möjlighet för att frångå den regeln. Det finns inte heller anledning för utredningen att föreslå ändring av nykterhetskravet för körkort. Därmed kan det inte heller bli möjligt att få körkortstillstånd med villkor om alkolås. 15.1.4Finns hinder i nuvarande regelverk? 15.1.4.1Finns hinder för alkolås i EG:s körkortsdirektiv? Hindrar villkoren i EG:s körkortsdirektiv alkolås för innehav av körkort? Utredningens bedömning: Nej. Körkortsdirektivet hindrar inte att villkor om alkolås för körning inom föreskrivs för innehav av körkort. , som biträder EU- kommissionen, bör dock informeras om förslaget innan det genomförs. En person som är beroende av alkohol eller som inte är i stånd att avstå från att köra fordon efter att ha förtärt alkohol kan inte få körkort utfärdat eller förnyat enligt de medicinska krav som finns i bilaga III till rådets direktiv /439/EEG av om körkort. För förare som varit beroende av alkohol får kör- kort utfärdas och förnyas efter en intygad period av nykterhet, om detta stöds av ett läkarutlåtande och på villkor att personen genom- går regelbundna hälsokontroller. Det finns hinder mot att ge körkortstillstånd till alkoholberoen- de, alkoholmissbrukare och personer som är opålitliga i nykterhets- Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister hänseende både enligt direktivet och enligt det nykterhetskrav som gäller för att få körkortstillstånd enligt körkortslagen. Det innebär att en person som inte har körkort inte heller kan komma i fråga för körkortsinnehav med villkor om alkolås. Däremot bör inte körkortsdirektivet hindra att en person som redan innehar körkort ska kunna medges fortsatt innehav vid alkoholproblem. En av för- utsättningarna för det kan vara att körkortet förenas med villkor om alkolås och regelbundna hälsokontroller som redovisas i läkar- intyg. Enligt körkortsdirektivet gäller ett svenskt körkort inom hela EU. Direktivet ger inte möjlighet att särskilt ange godkänt alkolås som villkor för viss behörighet. På samma sätt som i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse måste det således införas en nationell kod för alkolås som villkor enligt 3 kap. 10 § körkortslagen. kan giltigheten för ett körkort enligt 3 kap. 9 § andra punkten körkortsförordningen be- gränsas till ett visst område. Vi anser inte att det strider mot körkortsdirektivet att låta hela landet utgöra ett sådant geografiskt område. 15.1.4.2Finns hinder för villkor om alkolås i körkortslagen? Behövs det lagändring för att det ska gå att föreskriva villkor om alkolås för innehav av körkort enligt 3 kap. 10 § körkortslagen? Utredningens bedömning: Nej. Det som sägs i 3 kap. 10 § körkortslagen räcker för att föreskriva alkolås som villkor för innehav av körkort. 3 kap. 10 § körkortslagen handlar om villkor för innehav av kör- kortstillstånd eller körkort. När ett körkortstillstånd meddelas eller ett körkort utfärdas, får föreskriva särskilda villkor för körkortsinnehavet som är nödvändiga från trafiksäkerhetssyn- punkt. Sådana villkor får också föreskrivas efter det att körkorts- tillståndet har meddelats eller körkortet utfärdats. Bestämmelsen är utformad på ett sätt som gör det möjligt att föreskriva villkor om viss utrustning, både sådan utrustning som fanns vid lagens tillkomst och sådan som har utvecklats . Med detta synsätt kan även alkolås omfattas av 3 kap. 10 § kör- kortslagen utan att bestämmelsen behöver ändras. Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister ändringar i körkortsförordningen enligt det författningsförslag som utredningen lämnar. Vidare krävs att får ge ut före- skrifter om alkolås och läkarintyg som villkor för innehav av kör- kort. Det sistnämnda är ett krav för att länsstyrelserna ska kunna besluta om alkolås utan samband med rattfylleri. För en innehavare av ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat inom EES och som är permanent bosatt i gäller även bestämmelserna i 3 kap. 10 § körkortslagen enligt 6 kap. 1 § samma lag. Det innebär enligt utredningen att även en sådan körkorts- innehavare omfattas av förslaget om alkolås utan samband med rattfylleri. 15.1.4.3Finns hinder mot villkor om alkolås i stället för återkallelse vid körkortsingripanden? Hindrar bestämmelserna om körkortsingripande att villkor om alkolås och läkarintyg beslutas i stället för återkallelse? Utredningens bedömning: Nej. Det finns utrymme för nyanserade bedömningar när det gäller lämpligheten att inneha körkort m.m. enligt bestämmelserna om körkortsingripande i 5 kap. 3 § femte och sjunde punkterna körkortslagen. Möjlig- heterna till nyanserade körkortsingripanden går att utöka på så sätt att villkor om alkolås och läkarintyg ska kunna föreskrivas i stället för återkallelse. Förändring behövs av 3 kap. 9 § körkortsförordningen. Tillägg be- hövs i . När det väl utretts att en körkortshavare är så opålitlig i nykter- hetshänseende som sägs i 5 kap 3 § femte punkten körkortslagen att det finns grund för återkallelse, måste man även pröva om det finns särskilda skäl för varning i stället för återkallelse enligt 5 kap. 9 § samma lag. Vid alkoholberoende och alkoholmissbruk får avsteg göras från kravet på varaktigt nyktert levnadssätt om förhållandena i det enskilda fallet särskilt motiverar detta. Detta framgår av 12 kap. 4 och 7 §§ föreskrifter (VVFS 1996:200) om medi- cinska krav för innehav av körkort, traktorkort och taxiförar- legitimation m.m. Fortsatt innehav kan medges även om kraven på Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister varaktighet och verifiering inte är uppfyllda, om omständigheterna i övrigt med styrka talar för en god prognos (12 kap. 9 § i före- skrifterna). Krav på alkolås som villkor för körkortsinnehav innebär ökade möjligheter till en nyanserad bedömning. En sådan möjlighet verkar inte stå i strid mot gällande bestämmelser. Det bör emellertid klart framgå av föreskrifter att det är möjligt för att föreskriva villkor om alkolås vid alkoholberoende och alkoholmissbruk. Föreskrifterna bör därför kompletteras i detta avseende. Vidare bör föreskrifterna komplette- ras så att det blir möjligt att begära läkarintyg i den omfattning som bör krävas vid körning med alkolås. Detsamma bör även gälla vid opålitlighet i nykterhetshänseende när det utretts att opålitligheten gäller uteslutande bruk av alkohol och skäl saknas att ge en varning enligt körkortslagen i stället för körkortsindragning. 15.1.4.4Finns hinder att ändra föreskrifter utan lagändring? Utredningens bedömning: har befogenhet att ge ut föreskrifter om opålitlighet i nykterhetshänseende utan lag- ändring. Däremot bör 8 kap. 1 § körkortsförordningen kom- pletteras enligt utredningens förslag till författningsändring. Se förslag till författningsförändring. är central körkortsmyndighet enligt 1 kap. 2 § körkorts- förordningen.