sou · GTB330 · 2006-01-01 00:00:00 — Det uttalas vidare att detta har medfört att allt fler konsumenter har kommit att stå utan den typ av skydd som försäkringarna ger. Regeringen föreslog därför att det i lagen om byggfelsförsäkring skulle införas regler om ett obligatoriskt färdigställandeskydd och att reglerna om byggfelsförsäkring skulle omfatta även småhus. Genom SFS 2004:552, som trädde i kraft , infördes det i lagen om byggfelsförsäkring regler om obligatorisk byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd för små- hus (prop. 2003/04:45, bet. 2003/04LU25, rskr. 2003/04:240). utökades således tillämpningsområdet för lagen om byggfelsförsäkring till att omfatta samtliga en- och tvåbostadshus. Lagen omfattar numera även småhus som inte är avsedda för permanent bruk. Reglerna är dock utformade så att i fråga om småhus som inte skall användas för permanentboende, kan besluta om undantag från det obligatoriska skyddet. Om bedömer att det i fråga om ett småhus behövs en byggfelsförsäkring skall en sådan finnas även vid tillbyggnader och vid vissa ändringsåtgärder som förutsätter att Syftena med lagen om byggfelsförsäkring och dess tillkomst Dessutom infördes det i lagen bestämmelser om att det skall finnas ett färdigställandeskydd när en näringsidkare för en konsuments räkning uppför ett småhus och vid vissa byggnads- arbeten på sådana hus. Färdigställandeskyddet, som kan bestå av en försäkring eller en bankgaranti, skall trygga att entreprenaden färdigställs. 2.4.1Byggkvalitet för framtiden, SOU 1997:177 hade bland annat i uppdrag att utvärdera lagen om byggfelsförsäkring. I utvärderingen skulle utredaren belysa omfattningen av tecknade byggfelsförsäkringar och om tecknade byggfelsförsäkringar uppfyllde lagens intentioner samt bedöma om tillämpningsområdet för lagen skulle ändras. Som komponenter som därvid skulle redovisas och analyseras angavs i direktiven (dir. 1996:39) följande. Premiens storlek och om den uttryckte kompetens hos byggherre entreprenörer etc., principerna för begränsning av försäkringsgivarens ansvar till visst belopp per byggnad och till ett visst belopp för samtliga byggfelsförsäkringar som försäkringsgivaren utfärdat under ett kalenderår, utformning och nivå på självrisken, hanteringen av ombyggnader, den praktiska hanteringen av byggfelsförsäkringar hos de olika aktörerna samt samverkan med övrigt försäkringsskydd samt belysa i vad mån kostnaderna kan minska genom en samordning av det samlade försäkrings- och konsumentskyddet. Utredningen konstaterade i sitt betänkande Byggkvalitet för framtiden, SOU 1997:177, att lagen varit i kraft för att det skulle vara möjligt att göra en fullständig utvärdering. För att en utvärdering skulle ge en riktig bild borde det enligt utredningen gå från det att lagen trädde i kraft. Mot bakgrund av den låga bostadsproduktionen var utredningens uppfattning att det skulle dröja ändå innan det var möjligt att få nödvändigt statistiskt underlag för att dra några säkra slutsatser vad gäller t.ex. risk- och premieberäkning Utredningen uttalade också att det inte fanns tillräckligt underlag för att föreslå att systemet med byggfelsförsäkringar skulle utvidgas till att avse andra byggnader än permanentbostäder. I det sammanhanget uttalade utredningen att det kan konstateras att det förekommer att försäkringar tecknas Syftena med lagen om byggfelsförsäkring och dess tillkomst även utanför obligatoriet och att den delen av marknaden inte är ringa. Utredningen föreslog dock att lagen skulle omfatta småhus och att självriskens storlek skulle regleras. För småhus föreslog utredningen att självrisken skulle få vara högst ett halvt basbelopp och för flerbostadshus högst tre basbelopp. Utredningen föreslog också en viss begränsning i möjligheten för försäkringsgivaren att friskriva sig från ersättning för skador som normalt täcks av andra försäkringar. Jag återkommer till utredningens närmare förslag i min utvärdering och mina överväganden under kapitel 9. 2.4.2Stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande hade bl.a. som uppgift att ta ställning till om utformningen av lagen om byggfelsförsäkring var ändamålsenlig vad gäller småhus. I sitt betänkande Konsumentskyddet vid småhusbyggande, SOU 2000:110, föreslog utredningen bl.a. att lagen skulle omfatta samtliga en- och tvåbostadshus, att reglerna om möjlighet till undantag för andra försäkringar specificerades, att självrisken för småhus skulle få uppgå till högst ett halvt prisbas- belopp, att möjligheten till begränsning av försäkringsbeloppet skulle inskränkas, att undantaget i lagen för fel som vållats av bygg- nadens ägare skulle gälla även om fastigheten överlåtits och felet vållats av en tidigare ägare. Vad gällde rätten till undantag för fel eller skador som omfattas av näringsidkarens garantiåtagande ansåg utredningen att det skulle ske en begränsning av denna till fall när näringsidkaren infriar sitt garantiåtagande inom skälig tid. Utred- ningen föreslog inte något hinder mot att i försäkringsvillkor före- skriva en beloppsmässig gräns för det gemensamma försäkrings- beloppet. Utredningen föreslog att undantag för utvecklingsfel även skulle få göras i en försäkring som gäller småhus. Som nämnts ovan infördes regler om obligatorisk byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd för småhus (prop. 2003/04:45, bet. 2003/04LU25, rskr. 2003/04:240, SFS 2004:552). Angående ändringarna se bl.a. avsnitt 2.3 och 3. 3Närmare om lagen om byggfelsförsäkring Syftena med lagen om byggfelsförsäkring och dess bakgrund har jag redogjort för ovan. Jag har där även berättat att lagen i vissa delar ändras . I detta avsnitt skall jag redogöra något närmare för bestämmelserna i lagen. I lagen om byggfelsförsäkring finns bestämmelser om lagens tillämpningsområde, vad en byggfelsförsäkring skall omfatta, vilka villkor om inskränkningar i försäkringshavarens rätt till ersättning som får finnas, förbud mot ändring av försäkringsvillkor, bestämmelser om rätt att teckna byggfelsförsäkring och att en byggfelsförsäkring utgör villkor för byggstart. Dessutom infördes bestämmelser om färdigställandeskydd och en bestämmelse om överklagande. Lagen om byggfelsförsäkring i dess lydelse efter finns intagen som bilaga 4. Lagen har gällt bostäder för permanentboende. Fritidsbostäder har inte omfattats av lagen. Undantag från kravet på byggfelsförsäkring har också gällt för en- och tvåbostadshus när det funnits ett sådant garanti- försäkrings- och avtalsskydd som utgjorde villkor för statlig bostadsfinansiering. Enligt lagen har det gällt att det skall finnas en byggfels- försäkring när en näringsidkare uppför en byggnad för permanent- boende eller i fråga om en sådan byggnad utför åtgärder som fordrar bygganmälan och som avsevärt förlänger byggnadens brukstid. har tillämpningsområdet för lagen utökats (SFS 2004:552). En byggfelsförsäkring skall numera Närmare om lagen om byggfelsförsäkring finnas även när ett småhus (oavsett om det är avsett för permanentboende eller inte) uppförs och, om finner att det behövs, vid tillbyggnader och vissa ombyggnads- åtgärder avseende en sådan byggnad. Beträffande ett en- eller tvåbostadshus som inte skall användas för permanentboende får besluta att någon byggfelsförsäkring inte behövs. Bortsett från nu angivna undantag görs det i lagen inte några undantag från kravet på byggfelsförsäkring för en- och tvåbostadshus. Före gällde att det skulle finnas en byggfelsförsäkring när en näringsidkare uppför. har det dock ingen betydelse om byggherren är näringsidkare eller konsument. Det saknar också betydelse om den som faktiskt uppför huset är näringsidkare eller ej. Bakgrunden till ändringen i denna del var att det framkommit att det förelåg en viss osäkerhet om lagen över huvud taget var tillämplig på småhus och näringsidkarbegreppets innebörd. 2003/04:45 s. 96 och 116 samt SOU 1997:177 s. 294). Det har rått oklarhet i fråga om vem som det ålegat att teckna en byggfelsförsäkring (prop. 2003/04:45 s. 117). finns det i lagen en särskild bestämmelse som klart anger att det är byggherren som skall se till att det finns en byggfelsförsäkring, om det krävs en sådan. 2003/04:45 s. 117 hindrar bestämmelsen dock inte att det är näringsidkaren som, i det enskilda fallet tecknar försäkringen. 3.3Vad en byggfelsförsäkring skall omfatta Försäkringen skall täcka skälig kostnad för att avhjälpa fel i bygg- nadens konstruktion, i material som använts i byggnadsarbetet eller i utförandet av arbetet. Den skall också omfatta skälig kostnad för skador till följd av sådana fel. Felbedömningen skall ske med utgångspunkt i de krav på fackmässighet som gällde när arbetet utfördes. Felet skall vara ursprungligt. Fel som uppkommer genom byggnadens förvaltning omfattas inte av försäkringen (Ds 1992:63 s. 20). Försäkringen behöver inte omfatta fel eller skador som måste antas sakna betydelse för byggnaden eller de som bor eller vistas i byggnaden och inte heller skador som normalt täcks av andra försäkringar exempelvis fastighetsförsäkring, maskinförsäkring Närmare om lagen om byggfelsförsäkring Exemplifieringen av de försäkringar för vilka undantag får göras i försäkringsvillkoren, ändrades . har villaförsäkringen lagts till och allriskförsäkring tagits bort ur exemplifieringen. har det gällt att en byggfelsförsäkring har omfattat fel eller skador som anmäls efter det att byggnadsarbetet godkändes vid en av försäkringsgivaren angiven besiktning. Från gäller dock att felet skall visa sig efter det att byggnadsarbetet godkändes vid en sådan besiktning som nämnts och felet eller skadan skall ha anmälts efter ett sådant godkännande. En byggfelsförsäkring är en s.k. objektförsäkring med huset som försäkringsobjekt och den skall därför innehålla villkor om att den gäller även om byggnaden övergår till en ny ägare. 3.4Villkor om inskränkningar i försäkringshavarens rätt till ersättning En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor som säkerställer att ersättning för fel och skador används för att avhjälpa felet eller skadan. En byggfelsförsäkring får innehålla vissa villkor som inskränker försäkringshavarens rätt till ersättning. De villkor som en byggfelsförsäkring i detta avseende får innehålla är följande. Villkor om att kostnader för fel som vållats av den som är byggnadens ägare eller av hans anställda ersätts endast om felet har vållats även av någon annan eller om det annars finns särskilda skäl för det. är det beträffande småhus tillåtet att i försäkringsvillkoren begränsa en senare ägares rätt till försäkringsersättning för fel eller skador som har vållats av en tidigare ägare till huset eller av hans eller hennes anställda. Villkor om att kostnader för fel och skador som omfattas av en lämnad garanti ersätts endast om det visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande. får en byggfelsförsäkring även innehålla villkor om att kostnader för fel och skador som Närmare om lagen om byggfelsförsäkring omfattas – förutom av en lämnad garanti – av näringsidkarens ansvar enligt konsumenttjänstlagen ersätts endast om det visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande eller, i fråga om småhus, om det visas antingen att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande eller att åtagandet inte fullgörs eller kan förväntas bli fullgjort inom skälig tid. Villkor om att ägaren skall svara för en viss självrisk. Från gäller en begränsning av självrisken i fråga om småhus. För en sådan byggnad får självrisken uppgå till högst ett halvt prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Den sammanlagda självrisken för flera fel eller skador får inte överstiga ett och ett halvt prisbasbelopp. I villkoren får det föreskrivas att fel eller skador som kostar mindre än 0,2 prisbasbelopp att åtgärda inte ersätts. Villkor om att försäkringsgivarens ansvar är begränsat till ett visst belopp per byggnad (försäkringsbelopp). För småhus gäller från att möjligheten att begränsa försäkringsbeloppet per byggnad inte är oinskränkt. För sådana byggnader får försäkringsbeloppet inte sättas lägre än kostnaderna för entreprenaden. Dessutom skall penning- värdets försämring beaktas vid bestämmandet av försäkrings- beloppet. Villkor om att försäkringsgivarens ansvar för fel och skador är begränsat till ett visst belopp för samtliga av försäkringsgivaren under ett kalenderår utfärdade byggfelsförsäkringar (gemen- samt försäkringsbelopp). 3.5Villkor om försäkringsgivarens övertagande av rätt till ersättning En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om regressrätt som innebär att försäkringsbolaget vid utbetalning på grund av en försäkring inträder i den rätt till ersättning som byggnadens ägare kan ha med anledning av felet eller skadan. Närmare om lagen om byggfelsförsäkring också innehålla villkor om att byggnadens ägare inte till nackdel för försäkringsgivaren får avsäga sig sin rätt till ersättning. 3.6Rätt att teckna försäkring En försäkringsgivare som marknadsför byggfelsförsäkringar får inte vägra den som är skyldig att ha en byggfelsförsäkring att teckna en sådan, om det inte med hänsyn till skaderisken eller någon annan särskild orsak finns skäl till det. infördes det regler om färdigställandeskydd i lagen om byggfelsförsäkring. Reglerna om färdigställandeskydd gäller endast småhus och då endast i konsumentförhållanden. Kontrollen av att en byggfelsförsäkring och, efter , att ett färdigställandeskydd finns, säkerställs genom att ett bevis om försäkringen eller färdigställandeskyddet, skall företes för eller motsvarande nämnd innan byggnads- arbetet får påbörjas. 4Utbudet av byggfelsförsäkringar på marknaden 4.1Bolag som är försäkringsgivare Bostadsgaranti (Bostadsgaranti), Nordisk Garanti (Byggnadsgaranti), Försäkringsbolaget () och (GAR-BO) för byggfelsförsäkringar. Utöver nu nämnda aktörer för även () och () byggfelsförsäkringar. I princip är det endast HSBs bostadsrätts- föreningar som tecknat den försäkring som för. erbjuder bolag att teckna sin försäkring. HSB och har fört byggfelsförsäkringar sedan lagens tillkomst. Dessa bolag tecknar försäkringarna i samarbete med andra bolag, . Utöver nu nämnda bolag finns det inte en försäkringsgivare som för byggfelsförsäkringar som gjort det sedan lagens tillkomst. De byggfelsförsäkringar som säljs under namnet Byggnadsgaranti har dock, med ett mindre avbrott, förts sedan lagens tillkomst. Byggnadsgaranti startade som en enhet av (sedermera If). sålde If verksamheten vidare till . I samband med att lagen om byggfelsförsäkring tillkom inledde , , Trygg- och ett samarbete om byggfelsförsäkringar i form av ett konsortium. Konsortiet bedrev sin verksamhet under namnet Byggnadsgaranti. har fört byggfelsförsäkringar samt GAR- BO och Bostadsgaranti . förde byggfelsförsäkringar och Reliance national (Reliance) . övertog ansvaret för de byggfelsförsäkringar som tecknats i och . sålde byggfelsförsäkringar som agent för . Utbudet av byggfelsförsäkringar på marknaden Byggnadsgaranti startade som en enhet av (sedermera If). sålde If verksamheten till . Nordisk Garanti har Byggnadsgaranti koncession att bedriva försäkringsverksamhet. När lagen om byggfels- försäkring trädde i kraft startade , , och ett samarbete om byggfelsförsäkringar i form av ett konsortium. Konsortiet bedrev sin verksamhet under namnet Byggnadsgaranti. Detta till följd av att bl.a. ansåg att verksamheten på- verkade konkurrensen på marknaden på ett för byggfelsförsäk- ringar negativt sätt. och till tecknade Byggnadsgaranti inte nya byggfelsförsäkringar. Byggnadsgaranti har försäkrat mest flerbostadshus och av de tecknade försäkringarna avser flerbostadshus. Mer- parten av de tecknade försäkringarna avser nyproduktion. av de försäkringar som tecknas omfattas av obligatoriet, dvs. utgörs av bostadsbyggnader. Det förekommer att Byggnads- garanti vägrar att teckna byggfelsförsäkring. En sådan vägran beror inte på vilken typ av byggnad det är fråga om. AB Bostadsgaranti startade sin verksamhet . Bolaget bildades av byggarnas branschorganisation, numera Byggindustrier. AB Bostadsgaranti ägs av staten och Byggindustrier med hälften vardera. Bostadsgaranti är ett helägt dotterbolag till . startade Bostadsgaranti sin verksamhet med tecknande av produktionsgarantier och ansvarsutfästelser, som tidigare hade tecknats av moderbolaget, nu i försäkringsform. tillkom byggfelsförsäkring för flerbostadshus och småhus i produktsortimentet. lades produktionsga- ranti- och ansvarsutfästelseförsäkringarna ned som byggsäkerhet för entreprenadtid och garantitid började tecknas. har Bostadsgaranti fört byggfelsförsäkringar. Cirka 30–av de byggfelsförsäk- ringar som bolaget tecknar avser flerbostadshus. I stort sett samt- liga byggfelsförsäkringar som tecknas hos bolaget avser bostäder. Utbudet av byggfelsförsäkringar på marknaden Det finns dock möjlighet att teckna byggfelsförsäkring även för andra typer av byggnader än bostäder. Den helt dominerande delen av tecknade byggfelsförsäkringar avser nybyggnation. Det förekommer att Bostadsgaranti vägrar att teckna byggfels- försäkring. En sådan vägran beror inte på vilken typ av byggnad det är fråga om. Det är entreprenören som tecknar försäkring till förmån för byggherren. Försäkringsbolaget är ett tyskt bolag och byggfels- försäkringar tecknas via . har fört byggfelsförsäkringar . Bolaget tecknar även försäkringar i coassurans med och . Av de försäk- ringar som tecknas avser 95–flerbostadshus. fokuserar på flerbostadshus men offererar även småhus vid förfrågan. av de försäkringar som tecknas avser nybyggnad och avser ombyggnad. I sort sett samtliga byggnader för vilka byggfelsförsäkring tecknas utgörs av bostadsbyggnader. I något enstaka fall har försäkring tecknats för en annan typ av byggnad än en bostadsbyggnad. GAR-BO började sin verksamhet . Indirekt ägs av cirka 50 aktieägare som är aktiva småhusbyggare. GAR-BO består numera av två bolag dels och . är moderbolag och tecknade fram ett tioårigt konsumentskydd bestående av en produktionsgaranti och en ansvarsutfästelse. har bolaget fört byggfelsförsäkringar. flyttades utfärdandet av konsumentskydd till ett försäkringsbolag, . Bolaget försäkrar mest småhus men tecknar byggfelsförsäk- ringar även för flerbostadshus. Det är oftast entreprenören som tecknar försäkringarna. Beställaren är förmånstagare och mottagare av försäkringsbrevet. Utbudet av byggfelsförsäkringar på marknaden Några få försäkringar avser ombyggnation. I stort sett samtliga byggnader för vilka byggfelsförsäkring tecknas utgörs av bostadsbyggnader. Det förekommer att GAR-BO inte tecknar byggfelsförsäkring. En sådan utebliven försäkring beror inte på vilken typ av byggnad det är fråga om. har fört byggfelsförsäkringar sedan lagens tillkomst. Det är i princip endast HSBs bostadsrättsföreningar som tecknat försäkringen. Försäkringarna tecknas tillsammans med och det är som hanterar försäkringarna. har fört byggfelsförsäkringar sedan lagens tillkomst. bolag erbjuds att teckna de byggfels- försäkringar som för. har haft olika samarbetspartners och samarbetar de med . Det är som hanterar försäk- ringarna. 4.2Bolag som varit försäkringsgivare och (Reliance) började föra byggfelsförsäkringar och förde sådana till och med . Försäkringsstocken övertogs då av Reliance. Reliance förde byggfelsförsäkringar och . övertog ansvaret för de byggfelsförsäkringar som tecknats i och . Av de försäkringar som tecknats avser cirka 95–flerbostadshus. av de tecknade försäkringarna avser nybyggnad och ombyggnad. I stort sett samtliga byggnader för vilka byggfelsförsäkringar tecknas utgörs av bostadsbyggnader. (tidigare SUSAB, ) har sålt byggfelsförsäkringar som agent Utbudet av byggfelsförsäkringar på marknaden för (nedan benämnt Trenwick) . Trenwick försäkrade mest flerbostadshus, av de tecknade försäkringarna avsåg sådana byggnader. Ungefär hälften av de tecknade för- säkringarna avsåg ombyggnation och ungefär hälften nybygg- nation. Samtliga byggnader för vilka försäkring tecknades omfatta- des av lagen om byggfelsförsäkring. Det förekom att Trenwick vägrade att teckna byggfelsförsäkring. En sådan vägran berodde inte på vilken typ av byggnad det var fråga om. 5Aktörer vid byggnation och byggbranschens Allmänna bestämmelser – en översikt I sammanhanget är det viktigt att ha en bild av aktörer i bygg- processen och de standardavtal som finns. Jag skall därför ge en översiktlig redogörelse i detta hänseende. Redovisningen gör inte anspråk på att vara uttömmande. Av 9 kap. 1 § (1987:10) framgår att det är byggherren dvs. den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnadsarbetena, som har ansvaret för att arbetena utförs enligt bestämmelserna i och enligt föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Bestämmelsen innebär att byggherren ansvarar för att bl.a. krav i fråga om hälsa och säkerhet är uppfyllda. Det ansvar som ålägger byggherren är dennes ansvar i förhållande till det allmänna för att byggnaden uppfyller ställda krav. Dessa regler säger emellertid inget om ansvaret mellan de olika aktörerna i byggprocessen. Vid bl.a. byggnation används i hög utsträckning de av branschen utarbetade Allmänna bestämmelserna för entreprenader. I de Allmänna bestämmelserna är ett antal frågor reglerade bl.a. vad som är fel och vilket ansvar som gäller i fråga om fel och skador, se nedan och nästa kapitel. Byggprocessen kan indelas i planering, projektering, byggande och förvaltning. I ett byggprojekt kan det vara många aktörer som är inblandade. Här kan nämnas byggherre, generalentreprenör, totalentreprenör, sidoentreprenör och underentreprenör. Bygg- har en central roll vid byggnation och han har ett ansvar att byggnader uppfyller de offentligrättsliga krav som bl.a. uppställer. Det finns i huvudsak tre olika entreprenadformer som används nämligen generalentreprenad, totalentreprenad och delad entreprenad. Generalentreprenad föreligger då byggherren träffar avtal med en enda entreprenör som åtar sig att uppföra ett bygge åt beställaren som svarar för projekteringen. Aktörer vid byggnation och byggbranschens Allmänna bestämmelser – en översikt Totalentreprenad föreligger då byggherren träffar avtal med en entreprenör som skall svara både för projektering och uppförande av byggnaden. En delad entreprenad föreligger då beställaren träffar avtal med två eller flera entreprenörer som skall utföra var sin del av byggnadsarbetet. Flera entreprenörer har vid delad entreprenad avtal med byggherren men inte med varandra. Ansvarsförhållandena mellan de olika aktörerna vid byggnation regleras i stor utsträckning av standardavtal. Inom byggbranschen finns det ett antal standardavtal som används. AB 92 (Allmänna bestämmelser för byggnads-, anläggnings- och installations- entreprenader) som , i fråga om nya entreprenader, ersattes av AB 04. Dessa bestämmelser är utarbetade inom (). För totalentrepre- nader finns ABT 94 (Allmänna bestämmelser för totalentre- prenader avseende byggnads-, anläggnings- och installations- arbeten). Det har påbörjats en revidering av ABT 94. För under- entreprenader finns AB-U 04 (Allmänna bestämmelser för under- entreprenader) som ersätter AFU 99 (Allmänna bestämmelser för underentreprenader) AB-U 04 kan användas tillsammans med AB 04 men inte med AB 92. Dessutom finns AFTU 99 (Allmänna bestämmelser för underentreprenader på totalentreprenad). För konsultuppdrag finns ABK 96 (Allmänna bestämmelser för Konsultuppdrag inom arkitekt- och ingenjörsverksamhet av ). För konsumentförhållanden finns ABS 95 som från och med årsskiftet 2004/2005, i fråga om nya avtal, ersätts av ABS 05 (Allmänna bestämmelser för småhusentreprenader där enskild konsument är beställare). För småhusentreprenader finns det också ett särskilt formulär för reparations- och ombyggnadsarbeten, RO- formuläret, samt regler i konsumenttjänstlagen om uppförande och tillbyggnad av småhus. Skissen på nästa sida åskådliggör översiktligt aktörer och vissa avtal i byggprocessen. Aktörer vid byggnation och byggbranschens Allmänna bestämmelser – en översikt 04 99 AFU 99 AFTU Projektör (Konsult) 92 AB 04 AB fastighetsägare/ Ny byggnadsägare