sou · GTB344 · 2006-01-01 00:00:00 — Alla intervjupersoner utom en kom att tänka på mat, hygien, kvalitet eller offentlig kontroll när de såg den guld-, silver- och rödfärgade symbolen. Flera av personerna påpekade att symbolerna visade på olika resultat. Guld och silver är positivt medan rött symboliserar fara och är negativt. Efter att intervjupersonerna fått en förklaring till vad symboler- na ska användas till tyckte många att de visade kontrollresultat på ett bra sätt. De flesta föredrog dock färgkombinationen grön-gul- röd eftersom den används i andra sammanhang. Förslag på system i tag uppgav intervjupersonerna att de skulle titta efter symboler innan de valde en restaurang eller livsmedelsaffär. Många var kritiska till kontrollrapportens utformning. Flera uppgav att de inte skulle titta på rapporten utan nöja sig med att titta efter symbolen. De ansåg att det räcker med att få veta om företaget är godkänd eller inte godkänd. Andra uppgav att de skulle titta i rapporten om symbolen var silverfärgad eller om de undrade över något. En person tyckte att det var bra att man kan se de olika kontrollområdena och tidigare bedömningar.31 Vi föreslår att bedömningarna i den sammanfattande kontroll- rapporten ska kortfattat motiveras. De kontrollerade systemområdena är inte närmare beskrivna i den sammanfattande kontrollrapporten. Inte heller är beskrivet vad som är ett fåtal eller ett flertal mindre avvikelser eller en allvarlig avvikelse. En sammanfattande kontrollrapport är ett beredningsbeslut.32 Det innebär att det inte finns en skyldighet att motivera beslutet i rapporten.33 Avsikten med att sammanställa den fullständiga rapporten till en sammanfattande rapport är att underlätta för konsumenter och andra intressenter att lätt och snabbt kunna ta del av innehållet. En sådan rapport måste vara kort, men får inte vara för kort så att tidsvinsten går förlorad genom att man måste söka efter ytterligare information på annat ställe för att förstå innehållet. För att den sammanfattande kontrollrapporten ska bli lätt att tillgodogöra sig måste den enligt vår mening innehålla en beskriv- ning av den eller de avvikelser som har noterats och hur den eller dessa bedömts var för sig och eventuellt tillsammans med andra avvikelser. Det är exempelvis viktigt att förklara varför en avvikelse bedömts som allvarlig. 31Rapport från , a.a., bilaga 15. 32Jämför avsnitt 4.7.2. 33Motiveringsskyldighet framgår av 20 § FL. Förslag på system i Genom att följa de två tidigare kontrollresultaten kan man utläsa av rapporten om noterade avvikelser åtgärdats. Som ett förtydligande anser vi att det är bra om detta också skrivs i motiveringstexten. Vi föreslår att det i den sammanfattande rapporten ska finnas möjlighet att anteckna att livsmedelsföretagare frivilligt åtar sig att åtgärda noterade brister och när åtgärderna är klara. Vi föreslår att den sammanfattande kontrollrapporten som ska sättas upp i livsmedelsanläggningen ska signeras av inspek- tören och av livsmedelsföretagaren. Vi föreslår också att livsmedelsföretagare har möjlighet att kommentera den sammanfattande kontrollrapporten genom att fylla i en ruta för om han är om fel kommer att åtgärdas , eller Det ska också finnas en blankett tillgänglig hos kontrollmyndig- heten som företagare kan använda för mer utförliga kom- mentarer.34 Denna kan på initiativ av livsmedelsföretagare sättas upp i livsmedelsanläggningen. Om livsmedelsföretagare begär det ska den publiceras på kontrollmyndighetens hemsida till- sammans med övrigt material. En kontrollrapport där avvikelser från lagstiftningen noterats är ett resultat av myndighetsutövning.35 Ett slutligt beslut får inte fattas utan att livsmedelsföretagaren har fått möjlighet att yttra sig över rapporten och övriga resultat från kontrollen inom en bestämd tid. 34Se bilaga 6. 35Ragnemalm, H., a.a., s. 32. Förslag på system i Myndigheten får dock avgöra ärendet utan att detta har skett om avgörandet inte kan skjutas upp.36 Både den sammanfattande kontrollrapporten och övrigt resultat från den offentliga kontrollen ska alltså lämnas över till livsmedels- företaget. Detta kan ske på plats eller genom vanligt brev, genom delgivning eller på annat sätt.37 Den sammanfattande kontrollrapporten ska signeras av inspek- tören och företrädare för livsmedelsföretaget. Rapporten som publiceras på kontrollmyndighetens hemsida ska däremot inte vara signerad av livsmedelsföretagaren.38 En fördel med det nya systemet för kontroll av äggpackerier har visat sig vara att rapporterna sammanställs, överlämnas på plats och att företag vid avvikelser kan erbjudas att skriva en frivillig åtgärds- plan. Arbetssättet har effektiviserat kontrollen.39 För att effektivisera kontrollen även på andra områden kan inspektören erbjuda livsmedelsföretagaren en åtgärdsplan. I den sammanfattande kontrollrapporten finns ett fält där inspektören kan fylla i om och i så fall när livsmedelsföretagaren åtar sig att åtgärda bristerna. Ett sådant åtagande måste vara frivilligt från livsmedelsföretagarens sida, annars glider rapporten över till att bli ett föreläggande, det vill säga ett slutligt beslut i ärendet.40 Det kan vara av intresse för kontrollmyndigheten, konsumenterna och andra intressenter att redan när rapporten överlämnas få veta vilken inställning livsmedelsföretagaren har till de noterade avvikel- serna. Därför finns längst ner på den sammanfattande rapporten ett fält där företagaren kan fylla i om han är enig eller oenig om bedömningen, om fel åtgärdas eller annat. 36Framgår av 17 § FL. 37Framgår av 17 § andra stycket FL. 38Se vidare avsnitt 8.5. 39Se avsnitt 3.1.5. 40Ragnemalm, H., a.a., s. 30 ff. Förslag på system i SOU 2005:44 sista rutan kan företagaren signera. Detta fält är det enda i rapporten som livsmedelsföretagaren har rätt att skriva i. 4.10.4Möjlighet till ytterligare kommentarer I ett kontrollärende är det vanligen det slutliga beslutet, exempelvis föreläggandet som medför markanta verkningar för livsmedels- företagaren. För att inte handläggningen onödigt skall fördröjas anses det därför tillräckligt att detta beslut kan överklagas medan beslut under beredningen vanligtvis inte kan överklagas.41 Om livsmedelsföretagaren inte är överens med kontrollmyndig- heten kan han begära att få ett slutligt beslut i ärendet. Myndig- heten gör då en omprövning av beredningsbeslutet42 och fattar ett slutligt beslut. Ett sådant beslut kan alltid överklagas.43 En livsmedelsföretagare som tänker begära ett överklagbart beslut i ärendet kan vilja informera konsumenter och andra intres- senter om detta. Företagaren kan också vilja utveckla kommen- tarerna som fyllts i på den sammanfattande kontrollrapporten. För detta ändamål ska det finnas en blankett tillgänglig på kontroll- myndighetens hemsida som myndigheten kan lämna ut vid kon- trollen eller på annat sätt se till att företagaren få tillgång till om han inte själv kan skriva ut den. Livsmedelsföretagaren kan sätta upp blanketten bredvid den sammanfattande kontrollrapporten i anläggningen och begära att den blir publicerad på kontrollmyndighetens hemsida tillsammans med övrigt kontrollresultat. Vi föreslår att skyldigheten att offentliggöra resultatet från den offentliga livsmedelskontrollen ska vara straffsanktionerad för livsmedelsföretagare som saluhåller till slutkonsumenter. 41Ragnemalm, H., a.a., s. 109 ff. 42Framgår av 27 § FL. 43Framgår av 22 § FL. Förslag på system i Den sammanfattande kontrollrapporten ska efter att den signerats av inspektören och livsmedelsföretagaren sättas upp på en synlig plats nära entrédörren till anläggningen. En dekal med den senaste symbolen ska klistras på entrédörren eller på ett fönster nära dörren. Varken rapporten eller dekalen får tas ner, ändras eller på annat sätt förstöras. Livsmedelsföretagaren har tillgång till anläggningen och bäst möjlighet att sätta upp och kontrollera att rapporten och dekalen finns på anvisad plats. Av denna anledning är det företagaren som får bära det rättsliga ansvaret för att de finns tillgängliga där. En kontrollmyndighet får meddela föreläggande eller förbud som behövs för att lagen eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen ska följas.44 Ett sådant beslut kan förenas med vite. Ett väl avvägt vite kan vara ett effektivt påtryckningsmedel. Om en livsmedelsföretagare uttryckt att han eller hon inte tänker sätta upp den sammanfattande kontrollrapporten eller dekalen på ett synligt respektive anvisat ställe kan kontrollmyndig- heten förelägga livsmedelsföretagaren vid vite att senast ett visst datum göra detta. Om livsmedelsföretagaren efter detta datum inte följt föreläggandet kan vitet dömas ut. Dubbla sanktioner för samma gärning bör inte förekomma i svensk rätt. Om en livsmedelsföretagare har överträtt ett vitesföre- läggande kan han därför inte straffas för den gärning som omfattas av vitesföreläggandet.45 Däremot kan han straffas för tiden efter om han inte offentliggjort resultatet och om han blivit informerad om att förfarandet är straffbart och kan föranleda en polisanmälan. Ett mindre bra betyg på verksamheten kan få negativa ekono- miska konsekvenser för företagaren. Att med uppsåt eller av oakt- samhet inte hänga upp en rapport eller inte sätta fast en dekal har ett straffvärde. För att skyldigheten att offentliggöra inte ska bli tandlös och ineffektiv föreslår vi att den ska straffsanktioneras. 44Framgår av 25 § första och andra stycket LL, ändrad genom prop. 2004/05:72 om förslag till förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn, bet. 2004/05:MJU10, rskr. 2004/05:200. 45Framgår av 31 § samma prop. Förslag på system i En kontrollmyndighet har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för kontrollen.46 Den som med uppsåt eller oaktsamhet inte fullgör denna uppgiftsskyldighet döms till böter.47 Vid prövningen ska inte bedömas om brottet är ringa. Straffvärdet för att inte lämna information till en kontrollmyndig- het har bedömts stanna vid böter. På motsvarande sätt som en livsmedelsföretagare inte lämnar begärda upplysningar till kontrollmyndigheten lämnar en livs- medelsföretagare inte den information som han har skyldighet att göra om han inte sätter upp den sammanfattande kontrollrapporten eller en dekal med den senaste symbolen på ett synligt respektive anvisat ställe. Det är en absolut tvingande be- stämmelse som inte ger utrymme för annat handlande. Det är dessutom förhållandevis enkelt att konstatera om företagaren har uppfyllt skyldigheten. Vi anser därför att det inte finns skäl att göra en bedömning om brottet är ringa och därför straffritt. Att inte offentliggöra kontrollresultatet ska i sig inte vara för- knippat med en direkt risk för människors liv och hälsa. Kon- sumenter ska skyddas mot sådana risker genom att avvikelser som bedöms som allvarliga och under myndighets kontroll åtgärdas av livsmedelsföretagaren. har dess- utom skyldighet att publicera informationen på myndighetens hemsida. I sammanhanget kan även hänvisas till att bestämmelserna som reglerar livsmedelssäkerhet och redlighet är straffsanktione- rade med fängelse i straffskalan. Vi anser därför att straffvärdet för att underlåta att offentliggöra kontrollresultat är böter. Det innebär att om en livsmedelsföretagare med uppsåt eller oaktsamhet inte offentliggör kontrollresultatet enligt bestämmel- serna kan han dömas till böter. 46Framgår av 26 § andra stycket LL. 47Framgår av 30 § tredje stycket samma lag. Förslag på system i 4.12Rätt till extra offentlig kontroll Vi föreslår att när ett fåtal mindre avvikelser, ett flertal mindre avvikelser eller när en eller flera allvarliga avvikelser noterats vid ett rutinkontrollbesök ska en livsmedelsföretagare ha rätt till en extra kontroll inom från det att begäran kom in till kontrollmyndigheten och företagaren därvid uppger att brister- na är åtgärdade. Ett extra kontrollbesök kan beställas även utan ett föregående rutinkontrollbesök. En livsmedelsföretagare ska han ha rätt till ett sådant besök från det att begäran kom in till kontrollmyndigheten. Vid ett ägarbyte ska en livsmedelsföretagare ha rätt till ett kontrollbesök inom en månad från det att meddelandet om bytet kom in till kontrollmyndigheten. Om kontrollmyndigheten inte har möjlighet att genomföra ett kontrollbesök inom fastställd tid ska en livsmedelföretagare inte ha skyldighet att offentliggöra kontrollresultatet. Kontroll- myndigheten ska inte heller publicera den senaste kontroll- rapporten eller övriga uppgifter från kontrollen. 4.12.1Skyldighet att utföra extra offentlig kontroll Ett offentliggörande av kontrollresultat kan vanligtvis inte särskilt överklagas även om det kan innebära negativa ekonomiska kon- sekvenser för en livsmedelsföretagare. Av rättssäkerhetsskäl bör därför företagare ha rätt att begära en extra offentlig kontroll. En sådan rättighet innebär en skyldighet för kontrollmyndigheten. Skyldigheten ingriper i kontrollmyndighetens verksamhet. En företagares möjligheter till ett nytt kontrollbesök bör dock enligt vår mening anses väga tyngre än principen om det självstyret. För att kunna bestämma inom vilken tid en myndighet ska ha skyldighet att genomföra en beställd extra kontroll måste en avvägning göras mellan risker, resurser och livsmedelsföretagares berättigade önskemål. Förslag på system i 4.12.2Ett flertal mindre avvikelser eller en allvarlig avvikelse En röd symbol innebär att antingen har en eller flera allvarliga avvikelser noterats eller har flera mindre avvikelser bedömts som en allvarlig avvikelse. En livsmedelsföretagare har skyldighet att följa livsmedelslagstiftningen.48 När allvarliga avvikelser konstaterats innebär skyldigheten att företagaren har att åtgärda bristerna. Myndigheten ska kontrollera att åtgärderna utförts och varit tillräckliga för att verksamheten ska anses uppfylla lagstift- ningens krav. En kontroll kan ske som en uppföljande kontroll eller efter att en livsmedelsföretagare beställt en extra kontroll. En kontroll bör med hänsyn till att bristen bedömts som allvarlig ha genomförts inom en förhållandevis efter rutinkontrollen. En av livsmedelsföretagaren beställd extra kontroll ska därför ha genom- förts inom från det att livsmedelsföretagaren begärt kontrollen och uppgett att bristen är åtgärdad. 4.12.3Ett fåtal mindre avvikelser En mindre avvikelse innebär att myndigheten bedömt att bristen inte innebär en omedelbar hälso- eller redlighetsrisk. sker uppföljningen av ett fåtal mindre avvikelser vanligtvis först vid nästa rutinkontroll. I den danska undersökningen uppger av de verk- samheter som sämst haft en med ett litet leende att de märkt en viss negativ påverkan på omsättningen.49 Även ett offentliggörande av ett mindre bra kontrollresultat kan alltså innebära negativa ekonomiska konsekvenser för en före- tagare. Det ska därför finnas en möjlighet att beställa en extra kontroll och få den utförd så snabbt som möjligt. Vid bedömningen inom vilken tid en extra offentlig kontroll ska ha genomförts kan konstateras att myndigheterna har begränsade resurser och att avvikelserna inte innebär omedelbara risker. Vidare måste beaktas att livsmedelsföretagare, som inte nöjer sig med en silverfärgad symbol och som åtgärdat bristerna, sannolikt är mycket angelägna om att snabbt kunna visa konsumenter att de åtgärdat bristerna. 48Se avsnitt 3.1.2. 49Telefon Ad hoc undersögelse blandt virksomheder, a.a. , s. 4. Förslag på system i En annan aspekt vid bedömningen är att ett av syftena med förslaget att offentliggöra kontrollresultaten är att höja företagares ambitionsnivå att nå upp till livsmedelslagstiftningens krav. Om bristerna har åtgärdats bör företagare därför snabbt få ett kon- trollresultat som bekräftar detta annars finns det en risk att före- tagaren väntar med att åtgärda bristerna till nästa planerade kontrollbesök. Det kommersiella incitamentet blir därmed inte tillräckligt starkt. En livsmedelsföretagare ska därför ha rätt till en extra offentlig kontroll inom från det att de fåtal mindre avvikelserna uppges ha åtgärdats. 4.12.4Ingen avvikelse vid senaste kontrollen En annan fråga är inom vilken tid en livsmedelsföretagare ska ha rätt till ett extra kontrollbesök utan en föregående rutinkontroll, det vill säga utan att avvikelser noterades vid det senaste kontroll- besöket, för att påskynda att en äldre mindre positiv inte längre finns kvar på kontrollrapporten. I har en livsmedelsföretagare rätt till ett kontrollbesök från begäran utan att ett ordinarie kontrollbesök ägt rum. Systemet innebär emellertid att de fyra senaste kontroll- resultaten i form av symboler finns på den kontrollrapport som ska sitta i livsmedelslokalen. Det innebär att en symbol inte finns kvar på rapporten om inte någon rutin eller upp- följande kontroll ägt rum . När systemet infördes skulle ett begärt kontrollbesök ha ägt rum . I det nu föreslagna systemet ska de tre senaste resultaten framgå av den sammanfattande kontrollrapporten. Det innebär att om en livsmedelsföretagare har rätt till ett extra kontrollbesök från en framställd begäran och om ett rutin- eller upp- följande besök på grund av andra noterade avvikelser inte ägt rum samt den första symbolen var röd finns den inte längre kvar på rapporten efter drygt åtta månader.50 Livsmedelsföretagarna kan själva påverka resultatet som sam- manställs i kontrollrapporten. Det finns checklistor och annat informationsmaterial där det framgår vilka krav lagstiftningen ställer. Förslag på system i Om en företagare har fått ett dåligt eller mindre bra resultat vid rutinkontrollbesöket kan han visa konsumenter och andra intres- senter redan efter det första kontrollbesöket att han åtgärdat bristerna. Det visar att han har förståelse för och vilja att följa livsmedelslagstiftningen. En symbol med en rak eller sur mun som fortfarande finns kvar på rapporten behöver inte innebära stora negativa ekonomiska konsekvenser för en företagare. Det kan ändå vara rimligt att företagare har en möjlighet att begära ett extra kontrollbesök för att snabbare få bort ett sådant resultat från den sammanfattande kontrollrapporten. Vid en avvägning mellan risker, resurser och livsmedelföretagares önskemål är det enligt vår bedömning rimligt att en extra kontroll ska kunna ha genomförts från en livsmedels- företagares begäran. Vid ägarbyte ska den senaste rapporten och dekalen med den senaste symbolen vara uppsatt på ett synligt respektive anvisat ställe och rapporten samt övrigt resultat från kontrollen ska vara publicerade på kontrollmyndighetens hemsida tills en ny samman- fattande kontrollrapport har överlämnats till den nye livsmedels- företagaren. Varje livsmedelsföretagare ska i de företag som de ha ansvar för se till och kontrollera att livsmedelslagstiftningen följs. Hur en tidigare innehavare följt bestämmelserna saknar därför betydelse i detta sammanhang. En livsmedelsföretagare bör därför ha rätt till en beställd extra kontroll. Vid ägarbyte kan livsmedelsföretagare behöva tid för att gå igenom egenkontrollprogram och verksamheten i övrigt. Vi före- slår därför att företagaren ska ha en rätt till en extra offentlig kontroll inom en månad från det att anmälan om bytet kom in till kontrollmyndigheten. Om det vid det senaste kontrollbesöket noterades ett fåtal eller flertal mindre avvikelser eller en allvarlig avvikelse har en livs- medelsföretagare dock rätt till en beställd kontroll inom från det att han beställer ny kontroll och uppger att bristerna har åtgärdats. Den nya sammanfattande kontrollrapporten ska alltså inte innehålla resultat från den tidigare ägaren. Förslag på system i lämnats till den nya ägaren ska på motsvarande sätt uppgifter från den tidigare ägarens innehav rensas från kontrollmyndighetens hemsida. Om konsumenter eller andra intressenter är intresserade av den tidigare innehavarens kontrollresultat får de vända sig till kontrollmyndigheten. 4.12.6Förhinder att genomföra kontrollbesöket Av rättssäkerhetsskäl har livsmedelsföretagare enligt nu lämnat förslag rätt att få ett extra kontrollbesök inom en viss bestämd tid. Av samma skäl ska företagaren inte längre ha skyldighet att offentliggöra kontrollresultatet om myndigheten inte har möjlighet att genomföra kontrollbesöket . ska i så fall meddela livsmedelsföretagaren att de inte kan genomföra den begärda kontrollen. I och med meddelandet är livsmedelsföretagaren inte skyldig att offentliggöra kontrollresultatet. Det innebär också att den senaste kontroll- rapporten på myndighetens hemsida inte längre ska vara publicerad. Vi föreslår inte en annan kontrollfrekvens än den riskbaserade vid regelmässigt offentliggörande av kontrollresultat. Däremot kan frekvensen påverkas av rätten till extra offentlig kontroll. 4.13.1Behov av ökad frekvens Frekvensen av den offentliga kontrollen ska enligt kontrollförord- ningen vara riskbaserad. sker en riskbedömning av företagen när myndigheterna planerar sin kontrollverksamhet. Resultaten från kommunrapporteringen visar dock att kontroll- frekvensen är olika i olika kommuner, vilket bland annat beror på myndigheternas resurser, och generellt sett är kontrollfrekvensen för låg . Av kontrollförordningen framgår också att medlemsstaterna ska se till att tillräckliga finansiella resurser finns tillgängliga för att tillhandahålla nödvändig personal och andra resurser för offentlig Förslag på system i kontroll genom lämplig finansieringsform.51 Vidare framgår att medlemsstaterna får ta ut avgifter från livsmedelsföretagare för att täcka kostnaderna för offentlig kontroll.52 Myndigheternas resurser bör därmed kunna utökas och kontrollfrekvensen i högre grad än utgå från kontrollbehovet av företagen. Utgångspunkten för riskbaserad kontrollfrekvens är att företag som uppfyller livsmedelslagstiftningen inte ska bli föremål för offentlig kontroll lika ofta som de företag som inte gör det. Det innebär att kontrollrapporter utfärdas med olika tidsintervaller för olika företag. I riskbedömningen ingår förutom en riskmodul även en erfaren- hetsmodul. Vid bestämmandet av frekvensen har alltså hänsyn tagits till den erfarenhet myndigheten har av företaget. Det ska ur ett livsmedelssäkerhets- och redlighetsperspektiv alltså inte finnas anledning för myndigheten att kontrollera företaget oftare även om tidsintervallet är förhållandevis långt. Under förutsättning att den riskbaserade fastställda frekvensen följs får den därför anses rimlig och bör inte kunna ifrågasättas även om resultatet ska offentliggöras. Vi föreslår därför inte en annan nivå på kontrollfrekvens i samband med ett offentliggörande av kontrollresultatet än den som bestäms efter en riskbedömning. Däremot kommer rätten att begära extra offentlig kontroll kunna påverka frekvensen. För vissa företag kommer dock kontroll- frekvensen att bli så låg att vi föreslår att de ska undantas från skyldigheten att offentliggöra kontrollresultatet.53 51Artikel 26 i (EG) 882/2004. 52Artikel 27 första punkten i samma förordning. 53Se vidare avsnitt 4.2.2. 5.1.1Verksamhetsregister, stödsystem och bärbara datorer De flesta av 290 kommuner har datoriserade verksamhets- register där det framgår objekt och adress baserade på medgivna lokalgodkännanden. Cirka 250 kommuner har köpt ett verksamhetsstödssystem. Av dessa har cirka 130, 110 och 10 köpt Miljöreda, Ecos respektive . Resterande 40 kommuner har andra typer av system, exempelvis excellblad. Tillsynsavdelningen på har köpt in verksamhetsstödssystemet Miljö- reda. Av de kommuner som köpt in verksamhetssystemet Miljöreda har 83 kommuner köpt livsmedelskontrollmodulen. Det är troligt att de flesta av dessa har köpt utrustning för att använda modellen för datorbaserade inspektioner.1 Av de kommuner som har köpt Ecos har 101 köpt modulen och troligen också hand- datorer och skrivare.2 Knappt 200 kommuner har alltså redan gjort investeringar för att kunna använda den datoriserade inspektionsmodellen. För cirka 90 kommuner tillkommer kostnader för programvara och teknisk utrustning och för 40 av dessa investeringar i ett verksam- hetsstödssystem.