sou · GTB377d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Fram till dess omfattade bygglovsplikten i huvudsak även de åtgärder som är enbart anmälningspliktiga. Det mesta i dagens bygglovs- eller anmälningsplikt är sig likt från byggnadsstadgans tid. Även då (1959) krävdes lov för ny-, till-, på- eller ombyggnad, samt för väsentligt ändrad användning eller planlösning och väsentlig ändring av konstruktioner och installa- tioner. Även de åtgärder som kräver marklov eller rivningslov krävde då byggnadslov. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Några skillnader var att lov krävdes för alla ändringar i strid mot gällande plan, och för utseendeändringar även utanför planlagda områden. Inom område med stadsplan krävdes byggnadslov för omfärgning av fasad som ej vetter mot kringbyggd gård, utbyte av taktäckningsmaterial, uppsättning eller väsentlig ändring av skylt eller ljusanordning. Betydligt färre anläggningar än var lov- pliktiga, i princip enbart plank, murar, cisterner och upplag. Men i stort överensstämmer lovplikten från väl med vad som gäller , även i ifråga om undantagen, exempelvis för jord- och skogsbrukets ekonomibyggnader. Mer har samhället av regelverket att döma inte utvecklats under . Även flera av de grundläggande begreppen och tillhörande tolkningsproblemen har följt med . Uttryck som avsevärt påverkar, väsentli- gen annat ändamål, mera väsentlig ändring, därmed jämförlig an- ordning var problematiska redan på den tiden7. Den främsta prin- cipiella skillnaden mot var att det i stort sett inte fanns möj- ligheter att variera lovplikten på lokal nivå. Möjligheterna att vidga och minska lovplikten infördes med PBL, och väckte på förhand viss kritik. Förändringen ansågs innebära en återgång till ett äldre rättstillstånd, där lovplikten bestämdes i lokala i byggnadsord- ningar, vilket skulle innebära oenhetliga krav och risk för godtyck- liga detaljbedömningar som knappast hör hemma i plansamman- hang8. Remissinstanserna till utredningen plan och bygglag (SOU 1979:66) hade mycket delade meningar i frågan, och i propositio- nen med samma titel uttrycktes farhågor för rättsosäkerhet och svåröverblickbarhet för allmänheten och i fråga om ökad lovplikt en impopulär roll för kommunerna. Främst för bevarandefrågornas skull föreslogs och infördes ändå denna möjlighet och även möjlig- heter att minska lovplikten genom beslut om detaljplan eller områ- desbestämmelser (prop. 1985/86:1 s. 254). I propositionen angavs syftet med bygglovsplikten vara att sam- hället bör kunna pröva dels lokaliseringen i stort, bedömd från plansynpunkt, dels detaljplaceringen inom tomten samt utform- ningen m.fl. frågor av intresse främst för den närmaste omgiv- ningen och dels byggnadens planlösning, tekniska utförande m.m. som framför allt berör de blivande brukarna (s. 253). I propositionen Ändring av m.m. ansågs det sistnämnda syftet inte längre som giltigt. De betecknades som en sammanblandning av tillståndsgivning och kontroll och som en ologisk koppling mellan lokaliseringsfrågan och de tekniska egen- Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt skapskraven (prop. 1993/94:178 s. 55). På den grunden togs dessa krav bort från bygglovsprövningen, och delades bygglovsplikten upp i en lov- och en anmälningsdel, för åtgärder av betydelse för den yttre respektive den inre miljön. Bygglovs- och anmälningsplikterna är föremål för synpunkter av många slag, alltifrån uppdelningen som sådan till omfattningen och utformningen av kraven. Nedan sammanfattas några synpunkter och erfarenheter. Uppdelningen i en lov- och en anmälningsplikt De huvudsakliga problem och synpunkter som framförts i fråga om uppdelningen av myndighetsutövning i två skilda förfaranden har redovisats i avsnitt 10.1 och 10.2. Uppdel- ningen i en lov- och en anmälningsplikt utgör en del av dessa pro- blem. Det är inte alltid lätt att veta om en åtgärd kräver det ena el- ler det andra eller bådadera. kan givetvis upplysa om detta och vid behov lägga sakerna till rätta, men det innebär ändå en ytterligare komplikation i kommunikationen, inte minst därigenom att bygglov kan sökas av vem som helst, men byggan- mälan endast göras av byggherren. Många projekt kräver både bygglov och bygganmälan. Åtskillna- den har ingen naturlig grund eller funktion i projektet, utan åter- speglar enbart hur myndighetsutövningen är organiserad. Bygglovsplikten i stort är inte ifrågasatt och det finns inga tydliga krav på en allmän nedskärning. Däremot finns det en diskussion om lovpliktens berättigande i speciella delar, med krav på föränd- ringar mot både ökad och minskad lovplikt. Många anser att bygg- lovsplikten behöver utökas i områden utan detaljplan, främst för kulturskyddets skull. Krav på bygglov anses även behöva införas för inre ändringsåtgärder, som kan beröra tillgänglighet eller kul- turvärden. Minskad bygglovsplikt – eller utökade undantag – anses Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt mest möjlig eller angelägen i fråga om en- och tvåbostadshus, dvs. genom utvidgning av de s.k. friggebodsreglerna. Många uppfatt- ningar finns i fråga om lovplikt borde införas eller avskaffas för olika slags anläggningar, inte minst mindre sådana, såsom plank, altaner och bryggor. Möjligheterna att reglera lovplikten lokalt genom detaljplan eller områdesbestämmelser utnyttjas i liten utsträckning. Förfarandet anses för komplicerat och nyttan osäker, speciellt i fråga om mins- kad bygglovsplikt, som inte alltid anses leda till förenklingar för den enskilde utan till konflikter i området. Kravet på bygganmälan anses kunna avskaffas för enkla åtgärder, t.ex. mindre anläggningar som plank och murar, och behöva utökas för mer komplexa åtgärder, främst väsentligt ändrad användning av en byggnad. Vid ändrad användning finns inget krav på bygganmälan i de fall inga tekniska ändringar avses. Det innebär att nämnden inte kan kontrollera att byggherren beaktat kraven på t.ex. tillgänglig- het, god inomhusmiljö eller brandskydd. Det förekommer att bygglov söks och måste beviljas för ändrad användning som är planenlig, men i en lokal som är olämplig. Om inga anmälnings- pliktiga byggnadsåtgärder företas kan detta inte avstyras av bygg- nadsnämnden även om det är uppenbart att väsentliga egenskaps- krav inte uppfylls. En del av bestämmelserna och begreppen är otydliga och svårtol- kade. Dit hör typiska uttryck som väsentlig ändring, avsevärd på- verkan, samlad bebyggelse, mindre tillbyggnad, mindre anläggning, omedelbar närhet och jämförlig näring. Oklar är också innebörden och avgränsningen av vissa lovpliktiga anläggningar och anord- ningar, såsom småbåtshamnar, parkeringsplatser, plank, upplag, skyltar och ljusanordningar. Så även begreppet byggnad i fråga om små, lätta, flyttbara eller bara jämförliga objekt, såsom husbåtar. Vägledande rättsfall finns, men tiderna förändras och oprövade fö- reteelser tillkommer ständigt. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Även undantagen för vissa åtgärder rörande en- och tvåbostads- hus. de s.k. friggebodsreglerna, rymmer oklarheter, exempelvis om vilka regler som gäller invid gräns mot park eller gata, hur många skärmtak och skyddade uteplatser som får uppföras bygglovsfritt på samma byggnad, om skärmtak får förläggas till komplement- byggnad, och om lovplikt för omfärgning föreligger eller ej. Det sistnämnda är en ofta återkommande fråga, som kan belysa hur komplicerat regelverket är uppbyggt, med många särskilda be- stämmelser och speciella undantag, reglerade i flera lagrum i 8 kap. PBL. Att färga om byggnader kräver bygglov inom detaljplanelagt område (3 §). Kravet gäller inte för en- och tvåbostadshus med komplementbyggnader, såvida inte byggnadens karaktär ändras väsentligt (4 §). Lovplikt kan införas i värdefull miljö även utanför område med detaljplan, även för en- och tvåbostadshus, oavsett om byggnadens karaktär därigenom ändras väsentligt (6 §). Det är inte lätt för den enskilde – och inte heller alltid för att veta vad som gäller i det enskilda fallet. Friggebodsreglerna anses även i sak vålla problem, speciellt i om- råden med särpräglad eller kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, där de vanliga bodarna på byggmarknaderna inte passar in överallt. Även inplaceringen på tomten – eller ibland utanför – kan vålla problem. Konflikter mellan grannar eller andra boende i ett område är inte ovanliga. Undantaget från lovplikten för jord- och skogs- brukets ekonomibyggnader kan ge prov på liknande problem, i en helt annan skala. Bygglovsplikten syftar till att på förhand ska kunna bedöma om ett byggnadsprojekt är lämpligt utifrån samhällets krav och bestämmelser rörande läge, form och använd- ning samt grannarnas rätt. Det föreliggande förslaget till reviderad bygglovsplikt – och slo- pad anmälningsplikt – utgår från samma syfte, med tillägget att ska få tidig kännedom om ändringsåtgärder i värdefulla byggnader och en uppfattning om projektets förutsätt- ningar med avseende på samtliga samhällskrav, och inte vara tvungen att ge bygglov för projekt som inte har förutsättningar att uppfylla dessa krav. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Avsikten är inte att de åtgärder som varit anmälningspliktiga och föreslås bli bygglovspliktiga ska utsättas för en ingående detalj- granskning, utan enbart att eventuella hinder för att samhällskraven ska kunna uppfyllas kommer fram på ett tidigt stadium. Förslaget innebär vissa justeringar av bygglovsplikten uppåt och nedåt, men inga stora ändringar av den totala omfattningen, inräk- nat den nuvarande anmälningsplikten. Vissa ytterligare lättnader föreslås i fråga om lovplikten för friliggande en- och tvåbostadshus, men även utvidgningar av lovplikten föreslås utanför områden med detaljplan och förordas i fråga om vissa både små och stora anlägg- ningar. En viktig utgångspunkt för detta är att tillvaratagandet av grannarnas rätt är en mycket väsentlig del av syftet med lovplikten. Bygglovsprövningen är ett användbart instrument för att hantera motsättningar mellan grannar eller andra enskilda sakägare. Bygg- lovsplikten kan visserligen vara en pålaga för den enskilde, men ger goda möjligheter att i ordnade former förebygga eller hantera kon- flikter mellan olika såväl allmänna som enskilda intressen. Kommunerna möjligheter att reglera lovplikten är omfattande, främst när det gäller att reducera den, men kommer enligt kommitténs föreslag att underlättas ytterligare. Det har före- slagits och övervägts att lovplikten ska kunna regleras genom be- slut om översiktsplan. Det finns inga grundlagshinder för detta, men det skulle innebära att översiktsplanen skulle bli bindande i denna del, vilket avviker från den avsedda funktionen hos över- siktsplanen i övrigt. Förslagen från kommittén innehåller även vissa redaktionella ändringar, som syftar till att skapa en enkel och tydlig struktur med överblickbara undantag och regleringsmöjligheter. Bygglovsplikten måste kunna förstås av vanliga användare, inte minst av det skälet att misstag kan bli ekonomiskt kännbara. Förslaget innebär redaktionellt att bygglovsplikten regleras och sorteras i tre avdelningar, avseende åtgärder som kräver bygglov, åtgärder som är undantagna från lovplikt, respektive möjligheter för kommunerna att reglera bygglovsplikten. Bygglovsplikten för anläggningar föreslås få en generell formulering i lagen, som ska utvecklas och konkretiseras i förordning. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Kommitténs bedömning och förslag Som en följd av att kravet på bygganmälan avskaffas måste de enbart anmälningspliktiga åtgärderna – med smärre justeringar – göras bygglovspliktiga, för att ska kunna utöva den prövning och tillsyn som behövs. För att lovplikten i grunden ska vara lika för alla och variationerna bedömas lokalt och bestäm- mas av kommunerna, föreslås att de generella undantagen utanför områden med detaljplan upphävs. Bygglovsplikt införs och motsvarande anmälningsplikt avskaffas för åtgärder som avser väsentligt ändrad planlösning, påverkan på konstruktion eller anordning för stadga eller säker- het, installation eller väsentlig ändring av hissar, eldstäder, rökkana- ler, eller anordningar för luft, vatten eller avlopp, underhåll av byggnader som omfattas av skyddsbestämmelser i detaljplan eller områdesbestämmelser, installation eller väsentlig ändring av anordningar för vatten eller avlopp inom tomter. Bygglovsplikt införs i områden utan detaljplan för att ändra byggnader på sätt som innebär väsentligt ändrat utseende på grund av form, färg eller material, uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring. Bygglovsplikten för byggnader är indelad i generella bestämmelser, tillkommande bestämmelser inom områden med detaljplan, samt undantagsbestämmelser och regleringsmöjligheter, vartill kommer anmälningsplikten. Olika åtgärder ställer följande krav på bygglov eller bygganmälan. Både bygglov och bygganmälan krävs för att uppföra byggnader eller göra tillbyggnader (8 kap. 1 § respektive 9 kap. 2 §). Upp- förande och ändring av ekonomibyggnader för jord- och skogsbru- ket och därmed jämförbara näringar kräver bygglov och bygg- Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt anmälan endast inom planlagda områden (8 kap. 3 § respektive 9 kap. 3 §). Enbart bygglov krävs generellt för väsentligt ändrad användning eller inredning av ytterligare lokal i byggnaden, och inom planlagt område för att göra vissa ändringar som avsevärt påverkar utseen- det (8 kap. 1 §). Enbart bygganmälan krävs för inre ändringar som berör kon- struktionen, avsevärt påverkar planlösningen, installationer av his- sar eller anordningar för värme, ventilation, vatten eller avlopp, samt för underhåll av bebyggelse med vissa bevarandevärden (9 kap. 2 §) Regleringsmöjligheterna och undantagen rörande en- och tvåbo- stadshus redovisas i avsnitt 10.6.4 respektive 10.6.5. Bakgrunden till uppdelningen mellan krav på bygglov respektive bygganmälan har redan berörts. Skillnader i lovplikten inom och utanför planlagda områden fanns redan i byggnadsstadgan, men föreslogs i betänkande Ny plan- och bygglag inte finnas kvar. I stället föreslogs en enhetlig bygglovsplikt, som kommunerna kunde variera både uppåt och nedåt genom planlägg- ning (SOU 1979:66 s. 425). I propositionen Ny plan- och bygglag föreslogs att båda principerna skulle gälla, dvs. att lovplikten både skulle höjas automatiskt och kunna varieras genom planläggning (prop. 1985/86:1 s. 253). Utredningen hade föreslagit att fasadändringar och liknande åt- gärder bara skulle kräva lov inom områden som kommunen be- stämmer, dvs. inte generellt inom planlagda områden, vilket inne- bar en sänkning av kraven jämfört med byggnadsstadgan. Mot detta anfördes dock kritik från några remissinstanser bl.a. Riksantikva- rieämbetet och , som fann att det skulle bli en omöjlig uppgift att införa tilläggsbestämmelser i gällande planer för att komma upp till byggnadsstadgans nivå, vilket propositionen också tog fasta på (prop. 1985/86:1 s. 259). Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt finns inget skydd och krävs ingen prövning enligt PBL i fråga om yttre ändringar av befintliga byggnader i områden utan detalj- plan. Kraven på anpassning och varsamhet gäller, men kan vara svåra att hävda när det inte finns krav på bygglov. Speciellt värde- fulla byggnader kan ha särskilt skydd genom att vara klassade som byggnadsminnesmärken enligt kulturminneslagen. Men det finns många fler byggnader som vore värda att behandlas med varsamhet. Bygglovsplikt och varsamhets- eller skyddsbestämmelser kan infö- ras av kommunerna genom detaljplaneläggning, men så sker inte i den utsträckning som anses önskvärd, och är ingen realistisk väg enligt mångas bedömning. En generell bygglovsplikt för yttre änd- ringar har därför ansetts behövlig. När det gäller inre ändringar finns endast en anmälnings- plikt för byggherren och ett tillsynsansvar för byggnadsnämnderna, som innebär att kontroll av t.ex. varsamhet kan krävas från en fri- stående sakkunnig. Men någon förhandsprövning sker ej, och det är inte alltid säkert att någon bygganmälan lämnas in. Skyddet för byggnaders inre kulturvärden anses vara mycket bristfälligt och kunna förbättras väsentligt genom krav på bygglov. Även jordbrukets ekonomibyggnader kan ha både inre och yttre värden som motiverar en bygglovsplikt för ändringar. Men även uppförande av nya byggnader kan p.g.a. storlek och läge anses mo- tivera bygglovsplikt även utanför planlagda områden. Det har före- kommit att ekonomibyggnader med avsevärd byggnadsarea och byggnadshöjd uppförts bygglovsfritt i omedelbar närhet av små- husbebyggelse, begravningsplatser eller andra känsliga miljöer, och även i betydande omfattning påverkat naturvärden på platsen. Tolkningen och tillämpningen av den gällande bygglovsplikten anses mest problematisk i fråga om vad som är väsentligt ändrad användning och vilka fasadändringar som avsevärt påverkar bygg- nadens yttre utseende. De viktigaste lagstiftningsändringarna innebär att de anmälnings- pliktiga åtgärderna i stället blir bygglovspliktiga, och att den gene- rella bygglovsplikten utökas med åtgärder som kräver lov en- bart inom planlagda områden. Bygglov föreslås därmed komma att Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt krävas för väsentliga både inre och yttre ändringar av byggnader, samt för uppförande och tillbyggnad av ekonomibyggnader för jord- och skogsbruket. I övrigt föreslås enbart redaktionella eller språkliga ändringar med smärre materiella justeringar avseende lov- plikten för ändringar i olika avseenden. Dessa förändringar kräver vissa justeringar av 8 kap. 1 § PBL. Väsentligt ändrad användning av byggnad eller del av byggnad för- blir en bygglovspliktig åtgärd. Väsentlighetskriteriet ska avse för- ändringens inverkan på omgivningen. Förslaget innebär ingen änd- ring av ändamålet med gällande bestämmelse, utan enbart en om- formulering för att underlätta läsbarheten och ett förtydligande av bygglovsplikten för ianspråktagande av byggnad där ingen använd- ning pågår. Dagens bestämmelse medger oavsiktligt att användning som tidigare pågått kan återupptas utan att bygglov krävs, även om bygglov aldrig lämnats eller giltighetstiden gått ut, vilket strider mot gällande bestämmelser i dessa avseenden. Rätten till pågående användning berörs inte. Väsentligt ändrat yttre utseende Förändringen innebär att bygglovsplikten för väsentliga ändringar av byggnaders utseende utvidgas till att gälla även utanför område med detaljplan. Motivet för detta är i första hand att skillnaderna i fråga om bygglovsplikt inom och utanför planlagt område i vissa fall kan framstå som orättvis och i det närmaste godtycklig, exem- pelvis kan gränsen för ett detaljplanelagt område gå mitt i en gata med likartad bebyggelse på båda sidor. Ett annat motiv är att en landskapsbild med gles bebyggelse och sammanhållen karaktär inte kan anses mindre känslig för väsentliga ändringar av bebyggelsens utseende än en stadsbild med tät bebyggelse och mer varierad ka- raktär. Det finns ingen saklig grund för att samhället ska bry sig mindre om det offentliga rummet på landsbygden än i tätorten. Gällande bestämmelser kan anses bygga på bedömningen att det enskilda intresset sedan gammalt väger tyngre än det allmänna intresset ute på landsbygden. Dock har landsbygden och det öppna landskapet Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt numera ett stort och ökande även allmänt intresse. Det kan hävdas att den positiva bild som landskapet och bebyggelsen i glesbygder ofta bjuder på och det allmänna intresset vilar på har tillkommit och vårdats på i hög grad enskilda initiativ och intressen utan mycket övervakning från det allmännas sida. Men tiderna förändras och bebyggelsen kan omvandlas snabbt när nya anspråk, vanor och näringar uppstår. Förändringen innebär en generalisering även av väsentlighets- kriteriet, som ska gälla såväl omfärgning och byte av tak- eller fa- sadmaterial som andra ändringar av byggnaders utseende, samt en precisering av att de senare ska avse byggnadens form. Dessa ju- steringar kan uppfattas som en höjning av toleransnivån och be- gränsning av tillämpningsområdet, innebärande en sänkning av bygglovskravet. Ingen generellt ändrad tillämpning avses emeller- tid. Väsentligheten ska sättas i relation till ändringen av byggnadens utseende och inte till ändringarna i sig, vilket innebär att lovplikten ska bedömas inte utifrån t.ex. kulörförändringen som sådan utan utifrån effekten på byggnaden, som kan variera mycket mellan olika byggnader. Förslaget avser att klargöra vad som ska beaktas – form, färg och material, och vad som ska bedömas – förändringen av byggnadens utseende. Ändring av byggnad på sätt som avsevärt påverkar planlösningen är anmälningspliktig och föreslås bli bygglovspliktig genom det samordnade förfarandet. Som tidigare nämnts är avsikten inte att en viss planlösning efter granskning ska godkännas av byggnads- nämnden, utan att denna ska se till att förutsättningar för en lämp- lig lösning inte saknas. Ändringen medför att bygglovsplikten för inredning av ytterligare bostad eller lokal för handel, hantverk eller industri, som infördes då väsentligt ändrad planlösning gjordes an- mälningspliktig vid reformen 1995, inte längre behöver anges sär- skilt. Den ingår i den nu sammanförda bygglovsplikten. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Inverkan på konstruktion eller anordning för stadga eller säkerhet Förändringen innebär en utökning av bygglovsplikten i förhållande till den nu gällande anmälningsplikten i så motto att lovplikten av- ses gälla åtgärder som inverkar inte bara på konstruktioner av bä- rande delar utan på alla konstruktioner eller särskilda anordningar av betydelse för stadga eller säkerhet, t.ex. byte av balkongfronter och ingrepp i brandväggar. Jord- och skogsbrukets ekonomibyggnader får ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring uppföras, byggas till och ändras utan bygglov inom områden som inte omfattas av detaljplan. Utanför sådana områden krävs bygglov endast för att ta i anspråk eller inreda byggnaderna för ett helt annat ändamål. I och med att skillnaden mellan bygglovsplikt inom och utom områden med detaljplan tas bort, föreslås att uppförande, tillbygg- nad och andra ändringar av ekonomibyggnader för jord- och skogsbruk och därmed jämförliga näringar blir bygglovspliktiga även utanför områden med detaljplan. Landsbygden och glesbygden rymmer många andra när- ingar än jord- och skogsbruk, vilkas ekonomibyggnader oavsett storlek och andra förhållanden är bygglovspliktiga. Undantaget gäller även ekonomibyggnader för därmed jämförlig näring, vil- ket är en öppen formulering som skapar tolkningsproblem och tillämpas på olika sätt. Exempelvis har byggnader för hästhållning bedömts motsägelsefullt i olika rättsfall. På landsbygden förekommer många slags blandade näringsverk- samheter, där ladugårdar och fodermagasin blandas med verkstads- hallar, lagerbyggnader, gårdsbutiker, uthyrningsstugor, serveringar och mycket annat på ett sätt som gör det näst intill omöjligt att tillämpa undantagsbestämmelsen på ett rimligt sätt. Jordbruk och boskapsskötsel är i stor utsträckning industrialiserade verksamheter, som bedrivs med hjälp av modern teknik och automatiserade processer i lokaler som i fråga om in- redning, utrustning och omgivningspåverkan kan betraktas som industribyggnader. Det finns ur allmän och saklig synvinkel ingen grund för att bygglovsplikten inte ska vara den- samma som för andra dylika verksamheter. Att prövning i många Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt fall ska ske också enligt är ingen sådan grund. Inte heller i det sammanhanget skiljer sig jordbrukets lokaler från andra industribyggnader. Jord- och skogsbruk bedrivs även av företag med lokaler som ligger i områden med detaljplan, där bygglovsplikt råder, vilket in- nebär olika förutsättningar för olika företag inom samma närings- gren, och därmed ojämlika konkurrensförhållanden.