sou · GTB3104d3 · 2006-01-01 00:00:00 — ersätts för nerlagt arbete med ett arvode motsvarande hans ordi- narie lön. RÄDDV,UD,RK,TOUR OP 5 läkare, 1 sjuksköterska, 1 koordinator, 1 extra Till HKT 12 SOS personal STRECTHERS + 37 SEATS STRECTHERS + 37 SEATS 1 läkare, 1 sjuksköterska, 6 patienter/anhöriga DK6214/6112? Från HKT 5 SOS personal + 121pax + 7 STRECTHERS + 37 SEATS STRECTHERS + 37 SEATS STRECTHERS + 37 SEATS 1 läkare, 1 sjuksköterska, 2 patienter/anhöriga till LPI, 1 patient till GSE extra pilot för DXB-HDY 1 SOSpersonal + 4pax + DEST CONF TO BE HKT 1 läkare, 1 sjuksköterska, 6 patienter/anhöriga 12STR AND 78 SEATS 3 läkare, 1 sjuksköterska, 4 patienter/anhöriga 24 bårar + FERRYOPE- RATE TO AND FROM HKT RÄDDV,UD,RK 18 bårar, 27 sitt. 1 läkare, 1 sjuksköterska, 7 patienter/anhöriga Sammanställningen i tabellen ovan avser de flygningar som genom- fördes med flygbolag. De flygningar som genomfördes med den svenska Försvars- maktens flygplan har inte medtagits, då de inte var avsedda för evakuering av resenärer. Av bilaga 3 (Händelselogg) framgår vilka flygplansresurser som de facto kom att användas och i huvuddokumentets kapitel 2 Situa- tionsbeskrivning utvecklas i vilken grad de använda flygplanen verkligen kom till nytta. Att det fanns tillgång till fler flygplansre- surser står utom allt tvivel. Det är dock svårt för att inte säga omöjligt att i efterhand skapa en bild av vad som skulle kunna ha disponerats. Det vi med säkerhet vet är att flera flygplan med pas- sagerarkapacitet erbjöds utan att någon respons erhölls. För transport av lindrigt skadade är vanliga passagerarflygplan för linjetrafik fullt tillräckliga, då de allra flesta kan arrangeras för bårtransport eller fällda säten för passagerare med exempelvis ben- brott. Då finns det i realiteten inga volymbegränsningar; det är mer en fråga om logistikledning. Det är när kvalificerad vård erfordras under transporten, som resurserna blir påtagligt begränsade. På marknaden finns ett antal ambulansflyg och till och med flygande sjukhus, där The Flying kan utgöra exempel. Vid momentant stora skadeutfall räcker dock inte den marknads- anpassade kapaciteten; då krävs samarbete och samordning med nationer som har särskild kapacitet, ofta ingående i den militära organisationen. Exempel på sådana nationer är och . Intressant i sammanhanget är att nationer som och Stor- har mycket begränsad sjuktransportkapacitet och i stor utsträckning stödjer sig på marknadens tillgångar. Inom den militära sektorn finns tillgång till container inredda och utrustade för intensivvård bl.a. i . Utveckling av mot- svarande pågår i . Ambulansflyg är väl fungerande men är mycket kostnads- krävande för försäkringsbolagen. Inom det civila trafikflyget pågår därför en utveckling av olika koncept att i ordinarie linjetrafik kunna medföra intensivvårdsplatser. Ett exempel på detta är Luft- hansas patient transport compartment (PTC). har kon- ceptet utvecklats och finns nu för flygplanstyperna Boing 747–400 och /A330. har genom ett samarbete mellan , Försvars- makten, m.fl. utvecklat möjligheterna att medföra en specialambulans (HIT/ECMO45) i transportplan Tp84 (). 45 HIT = HögIsoleringsTransport, ECMO = Extra Corporeal Membran Oxygenering Ambulanstransport i Tp84 Helcules. Sammanfattningsvis kan konstateras att för transport av patienter som kräver någon form intensivvård är kapaciteten, såväl militärt som civilt, mycket begränsad och genomgående anpassad till natio- nella eller marknadsbehov. Vid stora skadeutfall krävs därför samordning mellan såväl orga- nisationer som nationer. Det finns två avtal om hyra av flygkapacitet som hade varit använd- bara vid denna händelse: avtal FM-464-U221004:1 med Nordic Regional avseende nyttjande av MD80, MD83 och MD87, och avtal FM-464-U221004:2 med avseende nyttjande av en . Det gäller främst för värnpliktstransporter, men i avtalet medges möjlighet även för transporter av ad hoc-karaktär, vilket skulle ha gjort avtalet användbart vid tsunamikatastrofen. Då katastrofen inträffade under mellandagarna, var även nyttjandet av kapaciteten låg, eftersom huvuddelen av de värnpliktiga redan var hemma och ännu inte var på väg tillbaka. Det finns även tre avtal avseende flygmäklartjänster som hade varit användbara vid denna händelse. Avtalen ger utrymme för olika typer av transporter, beroende på hur Försvarsmaktens och därige- nom statens behov förändras . De tre avtalen har träffats med (avtalsnr: FM-2613- U020103-42), (avtalsnr: FM-2613-U020103- 41) och (avtalsnr: FM-2613-U020103-43). Flyg- mäklarna kan utföra uppdrag antingen med egna resurser eller externa resurser, vilket ger mycket stora möjligheter att finna till- gänglig kapacitet. Alla dessa avtal hade kunnat användas vid tsunamikatastrofen. Staten har genom Försvarsmakten bl.a. bilaterala avtal om stöd vid fredsbevarande operationer och liknande. Vissa av dessa avtal hade sannolikt kunnat ligga till grund för diskussioner om stöd med hemtransport av skadade. Inom forskning och näringsverksamhet förekommer det ett antal definitioner av begreppet Logistik. Ovanstående definition har nedanstående exempel som utgångspunkt Logistik definieras som de aktiviteter som har att göra med att erhålla rätt vara eller service i rätt kvantitet, i rätt skick , på rätt plats, , hos rätt kund, till rätt kostnad (de sju R:en) (, Heskett, 1985). Logistik definieras som planering, organisering, och styrning av alla aktiviteter i materialflödet, från råmaterialanskaffning till slutlig konsumtion och returflöden av framställd produkt, och som syftar till att tillfredsställa kunders och övriga intressenters behov och önskemål, dvs. ge en god kundservice, låga kostnader, låg kapital- bindning och små miljökonsekvenser (, , 2005). Logistiksystem innefattar operativt ansvar (vari ingår administ- ration, drift och upphandling) och konstruktivt ansvar (vari ingår uppbyggnad såväl som detaljutformning) (,1982; Lumsden, 1998). encompasses the planning and management of all activities involved in sourcing and procurement, conversion, and all logistics management activities. Importantly, it also includes coordination and collaboration with channel partners, which can be suppliers, intermediaries, third-party service provi- ders, and . In essence, supply chain management inte- grates supply and demand management within and across compa- nies. is an integrating function with primary responsibility for linking major business functions and business processes within and across companies into a cohesive and high-performing business model. It includes all of the logistics management activities noted above, as well as manufacturing ope- rations, and it drives coordination of processes and activities with and across marketing, sales, product design, finance and informa- tion technology. () as defined by () Logistics management is that part of supply chain management that plans, implements, and controls the efficient, effective forward and reverse flow and storage of goods, services, and related infor- mation between the point of origin and the point of consumption in order to meet ' requirements. Logistics management activities typically include inbound and outbound transportation management, fleet management, warehousing, materials handling, order fulfilment, logistics network design, inventory management, supply/demand planning, and management of third party logistics services providers. To varying degrees, the logistics function also includes sourcing and procurement, production planning and sche- duling, packaging and assembly, and customer service. It is invol- ved in all levels of planning and execution-strategic, operational, and tactical. Logistics management is an integrating function which coordinates and optimizes all logistics activities, as well as integra- tes logistics activities with other functions, including marketing, sales, manufacturing, finance, and information technology. Logis- tics Management: As defined by gement Professionals (CSCMP) Logistik syftar till att ge stöd till strategisk, operativ och taktisk militär verksamhet. Syftet uppnås genom att upprätta och bibehålla efterfrågad tillgänglighet, uthållighet och rörlighet hos Försvars- maktens förband och enheter. Logistik i Försvarsmakten omfattar produktion, styrning och kontroll av tillhandahållet stöd, vilket utgörs av både tjänster och tillgångar med tillhörande information. Logistik i Försvarsmakten omfattar stöd till såväl insatsorganisa- tionen som grundorganisationen och kan utföras av egna resurser eller tillsammans med andra aktörer. I denna rapport tillämpad definition I denna rapport används begreppet logistik med följande definition och begränsningar: Logistik omfattar transport av människor och materiel. Logistik är de aktiviteter som har att göra med att styra rätt individ, i rätt skick, till rätt plats, och till rätt kostnad. Logistik definieras som planering, organisering, och styrning av alla aktiviteter i flödet, och syftar till att tillfredsställa samtliga intressenters behov och önskemål. Logistiksystem innefattar operativt ansvar (vari ingår administra- tion, drift och upphandling) och konstruktivt ansvar (vari ingår uppbyggnad såväl som detaljutformning). Anmärkning: I den aktuella situationen efter tsunami-katastrofen finns ett gränsområde för logistiken avseende ansvar för och beslut om enskilda människors geografiska förflyttning, medicinska status och andra förhållanden som påverkat planering och genomförande. Alla aspekter har inte kunnat värderas men återkommer på olika sätt i andra underrapporter, bl.a. i den katastrofmedicinska expert- gruppens rapport. Logistikrelaterade frågor SOU 2005:104 Beteckning/Datum/Ursprung Rapport från arbete i , Skrivelse , HKV bet 01 loggar m m Flodvågskatastrofen. KBM underlag till 2005 års angående frågor om utrikes- förvaltningen och dess roll i Den svenska sjukvårdens ledning Rapport från katastrofmedicinska expert- och funktion i samband med bedriva luftfart i regelbunden trafik N1999/7881/TP, Lagen om offentlig upphandling Kronologisk berättelse för perioden Mailväxling med ambassaden i Personer, organisationer eller företag. I bokstavsordning efter organisation/företag FMLOG ReseE, behjälplig Identifieringsarbetet i efter tsunamikatastrofen i Identifieringsarbetet efter katastrofen SOU 2005:104 Arvsmassa (Deoxyribo Nucleic Acid) Undersökning av variation i arvsmassan DNA-profiler som stämmer överens Byggsten i DNA (A, C, G och T) Arvsmassan inne i cellkärnan, ärvs av båda Arvsmassa utanför cellkärnan, ärvs på Del av arvsmassan som kodar för protein Stor molekyl med specifik funktion i cellen Plats i arvsmassan som varierar mellan män- Enstaka basparsskillnad (Single Nucleotide Längdvariation i arvsmassan (Short Tandem Metod för kopiering av DNA (Polymerase DNA-startbit som startar PCR-kopiering Protein som katalyserar biokemisk reaktion (t.ex. PCR) Storleksseparation av DNA med hjälp av Resultat av en DNA-analys Datoriserat register med DNA-profiler Metod där ordningsföljden av alla baser inom ett område bestäms Process då organiskt material sönderdelas Fenylketonuri, ärftlig ämnesomsättningssjuk- mortem, före döden prov (referens- Post mortem, efter döden prov Svenskt / internationellt identifieringsarbete efter masskatastrof (Disaster Victim Iden- drabbades av en jättevåg, en . I fanns många semesterresenärer och drabbades hårt, då av det totala antalet saknade i katastrofen var svenskar. Denna rapport granskar, på uppdrag av katastrofkommission, det efterföljande identifierings- arbetet i . Individidentifiering med hjälp av DNA-analys används i allt större omfattning i brottsutredningar, men även för att fastställa faderskap, andra släktrelationer eller för att identifiera personer i samband med olyckor eller katastrofer. Förutsättning- arna för att kunna utföra en DNA-analys påverkas kraftigt av DNA-provets kvalitet. De rådande miljöförhållandena i innebar att proverna utsattes för värme, fukt och solljus , vilket ledde till mer nedbrutna och svåranalyserade DNA-pro- ver än vad som är normalt. Förhandling och diskussioner om matchningsmjukvara försenade dessutom arbetet ytterligare. Varje masskatastrof är unik i sitt slag, med specifika förhållanden och förutsättningar, och den kaotiska situation som råder kan bidra till att individidentifieringen blir minde effektiv. Genom organisation av tillgängliga experter och laboratorier, väl utarbetade rutiner, och vidare forskning, ges förutsättningar att hantera DNA-baserad identifiering på ett tillfredställande sätt. Med en hög beredskap kan arbetet med de första insatserna, på plats, efter en katastrof utföras på ett organiserat och korrekt sätt, och den efterföljande analys- processen kan effektiviseras. Om en katastrof inträffar i eller inträffar utomlands men berör många svenskar kan man med bra krisberedskap på bästa sätt utnyttja den snabba och säkra metod för identifiering som DNA-analys erbjuder. Efter tsunamikatastrofen i upp- stod ett stort behov av snabb och säker identifiering av omkomna. Regeringen tillsatte i samråd med de politiska partierna i en medborgarkommission, katastrofkommission, för utvärdering av regeringens och svenska myndigheters hantering av flodvågskatastrofen. knöts en expertgrupp vid till kommissionen för att utvärdera de svenska insat- serna i identifieringsarbetet. Expertgruppens arbete syftar till att peka på eventuella behov av förändringar av organisation eller ruti- ner för DNA-identifiering. I enlighet med uppdraget kommer olika aspekter av DNA-analyser för individidentifiering att belysas. När en katastrof inträffar, bedrivs identifieringsarbetet ofta som ett internationellt samarbete med många länder och organisationer involverade. Men det är myndigheterna i det drabbade landet som har ansvar för de utländska medborgare som vistas på deras territo- rium. Svenska myndigheter måste därmed respektera detta ansvar och de beslut som tas. Förslag till åtgärder med syfte att effektivi- sera DNA-baserad identifiering måste ta hänsyn till sådana restrik- tioner. Det är vår förhoppning att denna rapport ska bidra till bättre beredskap och välgrundade beslut i en kaotisk situation angående individidentifiering . Detta kan gälla vid en eventuell framtida katastrof i eller då man behöver bistå andra länder under de förutsättningar som gäller om katastrofen sker utomlands. Utredningen har utförts av experterna docent , pro- fessor samt professor . Ett omfat- tande bakgrundsarbete och sammanställning av material har utförts av doktor . Samtliga är verksamma vid institu- tionen för Genetik och patologi, vid . Denna expertgrupp har bred kunskap om genetik och lång erfarenhet av DNA-analyser. Vid institutionen bedrivs forskning bland annat inom området rättsgenetik, där nya tekniker utvecklas för att underlätta individidentifiering. Vid institutionen utförs även DNA- analyser på uppdrag av rättsväsendet. Dessa uppdrag är främst spe- cialanalyser av biologiska spår i brottsutredningar med mycket små DNA-mängder eller kraftigt nedbrutet DNA. Målen med denna utredning har varit att: Utreda hanteringen av de prover som togs för DNA-analys under identifieringsarbetet av omkomna. Utforma rekommendationer och åtgärder för förbättrade rutiner för DNA-analys i samband med katastrofer som involverar många svenska medborgare. Identifiera lämpliga rutiner för provtagning, registrering och förvaring av prover som minimerar nedbrytningen av DNA under ogynnsamma förhållanden. Analysera i vilken utsträckning tillgång till prover i PKU-bio- banken underlättar och/eller är nödvändig för ett effektivt identifieringsarbete. Utreda värdet av DNA-analyser i relation till andra metoder för identifiering. Kartlägga nationellt tillgänglig kompetens inom området. Beskriva hur nya tekniker kan bidra till förbättrade möjlighe- ter till DNA-analys av nedbrutna DNA-prover. Utredningen har baserats på: Samtal med personal som varit på plats i under identifieringsarbetet. Samtal med representanter för laboratorier som varit inblan- dade i DNA-analys av prover från katastrofen. Genomgång av tillgängliga rapporter och dokument. Genomgång av vetenskaplig litteratur. Utredningen berör framför allt DNA-identifiering, då expertgrup- pen är specialiserad på genetik och DNA-analyser. Tsunamikatastrofen drabbade många länder i , men eftersom många svenskar befann sig i , har de svenska in- satserna och denna utredning fokuserats på det identifieringsarbete som pågår i . Professor är ledamot av , varför hans uppdrag varit begränsat till att inte omfatta det som berör del av identifieringsarbetet. DNA-analyser används som ett värdefullt redskap i brottsut- redningar för att matcha biologiskt bevismaterial med material från en person. Samma typ av genetisk analys är också värdefull för att fastställa släktskap och för individidentifiering vid katastrofer och större olyckor med många omkomna. Vår arvsmassa består av den kemiska strukturen DNA (deoxyri- bonukleinsyra) och finns inuti de flesta av våra celler. DNA-mole- kylen är uppbyggd av fyra olika kvävebaser, , som är kombinerade på ett specifikt sätt i en lång kedja. Baserna är bundna till varandra i par (A till T, G till C) och bildar på detta sätt en dubbelsträngad spiral. Det finns två typer av DNA i våra celler, kärn-DNA och mitokondrie-DNA, som båda kan användas för identifiering (Figur 1). DNA finns i cellens kärna samt i mitokondrierna. Den dubbelsträngade DNA-molekylen är uppbyggd av fyra olika kvävebaser (). Den största delen av vår arvsmassa finns inuti cellens kärna. Kärn- DNA ärvs från båda föräldrarna, vilket ger oss två kopior av arvs- massan per cell. Hela arvsmassan är uppdelad på 23 kromosompar, varav ett par är könsspecifikt. Vissa delar av arvsmassan innehåller regioner med de gener som kodar för alla de proteiner som behövs för att kroppen ska fungera. Den största delen av arvsmassan () innehåller däremot inte, såvitt känt, någon information. Kärnans arvsmassa är uppbyggd av cirka tre miljarder baspar, och mellan två obesläktade personer finns i snitt en skillnad i DNA- molekylen vart tusende baspar. En persons totala arvsmassa är därför helt unik, med undantag endast för enäggstvillingar. finns ingen teknik för att enkelt kunna analysera hela denna arvs- massa, och de många skillnader som finns. Därför analyseras endast en liten del av dessa skillnader för individidentifiering. Utanför cellkärnan finns mitokondrierna, cellens energiproducen- ter. Varje cell kan innehålla så många som 1 000 kopior mitokond- rie-DNA, till skillnad mot kärnans två DNA-kopior. Det stora antalet kopior av mitokondrie-DNA i varje cell ökar möjligheterna att analysera material med få celler eller nedbrutet DNA. Till skill- nad från kärn-DNA innehåller mitokondrie-DNA färre skillnader mellan två personer, och dess cirka 16 000 baser långa DNA-mole- kyl ärvs enbart från mor till barn. De flesta identifieringsanalyser som görs utgår från kärn-DNA. Analysen utförs med hjälp av ett antal genetiska markörer, vilket är platser i arvsmassan som ofta varierar mellan personer. De markö- rer som används för identifiering ligger inte i områden med gener, och kan därför inte ge någon information om genetiska sjukdomar eller karaktärsdrag. En markör kan antingen bestå av en enstaka basparsskillnad (SNP-markör), där en bas är utbytt mot en annan, eller längdvariation (STR-markör). STR-markörer består av korta upprepningar av två till sju baspar, och antalet upprepningar skiljer sig mellan individer. Då varje cell innehåller två kopior av varje markör, en från modern och en från fadern, har man två vari- anter av en markör. Resultatet av en DNA-analys beskrivs därför för en SNP-markör som en bokstavskombination med två av de fyra baserna. För STR-analys beskrivs resultatet med en sifferkom- bination som motsvarar antalet upprepningar för de två varianterna (Figur 2). Enstaka basparsskillnad (SNP) där individ X har G och C i en position, medan individ Y har två G (har ärvt samma variant från båda föräldrarna). Längd- variation () där individ X har ärvt 3 upprepningar från båda föräldrarna, medan individ Y har ärvt 2 respektive 4 upprepningar. Grunden till de flesta DNA-analyser som utförs är förmågan att masskopiera valda delar av arvsmassan till miljontals kopior med den så kallade PCR-metoden (Polymerase ). Denna konstgjorda DNA-syntes efterliknar kroppens egen metod för DNA-kopieringen som sker när celler delar sig. Två korta synte- tiska DNA-startbitar (primers) binder till var sida om området med den utvalda markören. En kopieringskaskad börjar efter tillsats av de fyra baserna samt ett enzym som styr kopieringen. Under upp- repning av olika värmesteg (94˚C, 55˚C och 72˚C) följer kopie- ringen ett exponentiellt mönster, där en DNA-kopia blir till två, vid nästa upprepning till fyra, sedan till åtta och så vidare. utförs 28 temperaturcykler, innan kopieringen är slutförd och DNA-provet är färdigt för vidare analys (Figur 3). Schematisk illustration av DNA-kopiering med den så kallade PCR- metoden. Cyklisk uppvärmning av DNA-molekylen leder till exponentiell kopie- ring efter tillsats av primers, baser och enzym. Analys av STR-markörer i kärn-DNA kräver att provet innan kopi- ering innehåller relativt stora mängder intakt DNA (motsvarande mer än 50–100 celler). Själva analysen bygger på storleksseparation av kopierade områden som innehåller längdvariation. DNA-proven får med hjälp av elektrisk spänning passera genom en gelmassa, i ett smalt glasrör (kapillär-elektrofores). En av de DNA-startbitar som används vid kopieringen är märkt med en färgad molekyl som regi- streras med hjälp av en laserstråle då proven vandrar i gelmassan. Efter detta kan längden, och det motsvarande antalet upprepningar, i det kopierade området avläsas med en mjukvara. Eftersom man använder sig av flera olika färger och storleksseparation, kan man utföra DNA-analys av många markörer i ett prov. FBI () har tagit fram ett stan- dardset bestående av 13 STR-markörer, så kallade CODIS-markö- rer (CODIS står för ). Resultaten av en analys, en persons DNA-profil, består således av information från ett flertal markörer. Dessa markörer används helt eller delvis i de flesta identifieringslaboratorierna världen över ('05, '95). En fördel med en gemensam uppsättning markörer är att man kan utföra internationella sökningar i register med DNA-profiler (DNA-databaser) från fällda brottslingar och bevis- material från brottsplatser. Samma markörset används även helt eller delvis för individidentifieringar vid katastrofer. Då ett biologiskt prov består av så små mängder eller av nedbrutet DNA att en analys av kärn-DNA inte kan utföras, kan ofta mito- kondrie-DNA analyseras i stället. På grund av det höga antalet DNA-kopior per cell kräver denna specialanalys endast prov bestå- ende av ett fåtal celler. Det möjliggör analys av prover som utsatts för de mest ogynnsamma förhållanden. Vid analys av mitokondrie-DNA utförs oftast en så kallad sekvensanalys, där ordningsföljden av alla baser inom ett större område bestäms. Vanligtvis analyseras två områden som innehåller många skillnader i enstaka baspar. De två områdena är cirka 400 baspar långa och kopieras med PCR-metoden innan DNA-sekven- sering utförs. Vid DNA-sekvensering används baser som är märkta med fyra olika färger (en unik färg för A, respektive C, G och T). De färgade baserna byggs in i DNA-strängen i en modifierad kopi- eringsreaktion. Ordningsföljden av baserna () kan därefter läsas med samma instrument för kapillär-elektrofores som används för STR-analys. I den efterföljande analysen av data, kan DNA-sekvensen i olika prover jämföras, och variation upptäckas. Då DNA-analys används i brottsutredningar, jämförs bevismaterial med referensmaterial. Referensmaterial tas från misstänkt och från eventuellt offer. Vid individidentifieringar jämförs i stället så kal- lade AM-prov (ante mortem, före döden) med PM-prov (post mortem, efter döden).