sou · GTB381d8 · 2006-01-01 00:00:00 — Källan till en chans Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Dikten på omslaget Våga ta steget är författad av Förutsättningarna för kommitténs arbete ......................................... Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- Tidigt stöd, Mål 1 .............................................................. Skydd och stöd......................................................................... Tidigt stöd och samverkan ............................................................... Bidrag till förebyggande verksamhet och tidigt stöd för Inventering av samverkansbehov ............................................ Insatser till barn och unga, Mål 2 ........................................ Utredning och uppföljning............................................................... Ansvaret för barn och unga i vård.................................................... Rekrytering av familjehem m.m.............................................. Villkor för att vara familjehem................................................ Verksamheter som rekryterar och stödjer familjehem .......... Hem för vård eller boende ................................................................ Tillstånd och villkor för hem för vård eller boende ............... Tillsyn av enskild och offentlig verksamhet ........................... Förteckning över hem för vård eller boende m.m.................. Insatser för barn som har sociala och psykiatriska Definition av heldygnsinsats ................................................... Statistik och informationssystem............................................ Utveckling av kvalitetsarbete................................................... Utbildning, kompetens och forskning, Mål 3 ......................... Utbildning och kompetenskrav........................................................ Den framtida socionomutbildningen...................................... Forskning och kompetensutveckling............................................... Den sociala barn- och ungdomsvården – ett till stor del Om förslag om ett nationellt riskbarncentrum ............................... Denna volym – Källan till en chans, Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården – är ett särtryck av enbart handlingsplanen. Den innehåller utgångspunkter, mål och förslag med motivtexter vilket motsvarar kapitel 12–15 i betänkandet SOU 2005:81. Särtrycket är avsett att kunna läsas fristående för den som snabbt vill sätta sig in i kommitténs förslag. Bakgrunds- material och forskningssammanställning återfinns i betänkandets övriga volymer. Denna volym kommer också att finnas i en lättläst version. Förutsättningarna för kommitténs arbete tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppdraget att ta fram underlag för en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. I uppdraget ingick att genomföra en samlad analys av den sociala barn- och ungdomsvår- dens mål, innehåll, resultat och organisation. Uppdraget har avsett både förebyggande som utredande och behandlande insatser inom såväl öppen som sluten vård. FN: s konvention om barns rättig- heter och Socialtjänstlagens grundläggande principer och karaktär av ramlag har varit styrande i arbetet. I uppdraget har ingått att efter genomförd analys eventuellt före- slå förändringar i målens innehåll och utformning samt ge förslag om hur den sociala barn- och ungdomsvården bäst bör organiseras för att kunna uppnå målen. Det har även ingått i uppdraget att ange hur frågor om kompetens och kvalitet inom området skall utveck- las och bibehållas. Slutligen har det varit kommitténs uppdrag att skapa förutsättningar för en bättre sammanhållen vård av hög kvalitet grundad på kunskap och beprövad erfarenhet för att bättre kunna utnyttja de resurser som avsätts inom området. förordnades riksdagsledamoten () som ordförande i kommittén. Som ledamöter i kommittén förordnades riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), riksdagsledamo- ten (), landstingsrådet (), riksdags- ledamoten (), riksdagsledamoten (), samt kommunstyrelseordföranden (). förordnades som sakkunniga i kommittén projektledaren , , departementssekreteraren , , planeringschefen , , avdel- ningsdirektören , , förbundssekretera- ren , kommuner och landsting, samt FoU- direktören , . entledigades från uppdraget . Som ersättare förordnades enhetschefen . entledigades från upp- draget. Som ersättare förordnades kanslirådet . entledigades från uppdraget . Som ersättare förordnades förbunds- sekreterare . Som experter förordnades professorn , samt direktören , i socialt arbete, . Som sekreterare i kommittén anställdes byrådirektören och psykologen/psykoterapeuten Kommit- téns assistent har varit . Socionompraktikanten från hög- skola har gjort sin praktik i kommitténs sekretariat till . För insamling av uppgifter från den sociala barn- och ungdoms- vården i ett urval av kommuner anlitades fem studenter från socionomprogrammet på och för att göra en serie telefonintervjuer; , , , , och . för kommitténs räkning även en översiktlig genomgång av forsk- ningsläget vid FoU-enheter i landet samt vid sju universitet och högskolor som bedriver socionomutbildning. Kommittén har bedömt det som särskilt angeläget att ta del av flickors och pojkars egna erfarenheter och uppfattningar om sam- hällsvård. Detta har vi gjort på olika sätt. Dels genom en referens- grupp med unga vuxna vars erfarenheter ligger bakåt i tiden, och dels genom att fånga upp synpunkter från dem som just nu befinner sig i samhällsvård. Vi etablerade kontakt med ett sär- skilt ungdomshem och bad några ungdomar där skriva ner en berättelse om något som varit viktigt för dem. Parallellt med kommitténs arbete har genomfört projektet från hjärtat. Det har i korthet gått till så att så kallade höringar har genomförts med flickor och pojkar placerade på institution eller i familjehem. Under höringarna har flickorna och pojkarna med stöd av handläggare från fått formulera och på olika sätt åskådliggöra sina tankar och upplevelser kring att vara placerad, hur de har blivit bemötta, vad de skulle vilja ändra på. Kommittén har haft möjlighet att ta del av det som kommit fram genom Rädda Barnens arbete. Vi har även tagit del av sammanställningar av e-mail som flickor och pojkar skickat till liksom material från Statens institutionsstyrelses årliga skrivartävling. I skrivartävlingen inbjuds ungdomarna på de särskilda ungdomshemmen att skriva dikter, sånger och prosastycken om sina erfarenheter, tankar och känslor. Flickors och pojkars synpunkter som vi tagit del av på dessa olika sätt finns insprängda i betänkandet. Ytterligare en referensgrupp har varit knuten till kommittén. Den har bestått av representanter för brukar- och intresseorganisa- tioner inom området. Professor emeritus har sammanställt en forskningsöversikt för kommitténs räkning. Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården Min papperskorg, är så fin. Jag vet att du tror att jag är kokko, men, jag skall aldrig skräpa ner min fina papperskorg. Barn, föräldrar och andra vuxna Från den stund ett barn tar sitt första andetag och ger i från sig sitt första skrik är det beroende av sin omgivning och framförallt av sina föräldrar. Det är genom kärlek, omsorg och vägledning som barn växer upp till vuxna självständiga individer. Mycket av engage- mang och uthållighet krävs från dem som står barnet nära. De flesta barn i har det bra och lever under trygga och kärleksfulla förhållanden tillsammans med sina föräldrar. Det är också föräldrarna som i första hand har ansvar för att barnen får de bästa förutsättningarna för att utvecklas. I står det tydligt att den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och skall se till att barnets behov av omvårdnad och annat blir tillgodosedda. Föräldrarna är betydelsefulla personer i alla barns liv. Trygga föräldrar har oftast möjlighet att ge sina barn en trygg uppväxt. Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården Samhällets roll är att stödja och komplettera föräldrarna så att alla barn kan få en god uppväxt. Barnavårdscentraler, förskolor och skolor är generella insatser som når så gott som alla föräldrar och barn. Även ideella organisationer, som till exempel erbjuder föräldrarådgivning via telefon, spelar en viktig roll. är det generella stödet inte tillräckligt. Många barn och föräldrar behöver mer stöd av samhället, ibland under korta perioder och ibland under hela barnets uppväxt. Det är viktigt att varje barn och förälder får det stöd de behöver. För föräldrar som känner sig osäkra i sin roll eller, som tillhör en grupp som har en förhöjd risk att utveckla sociala problem, har det visat sig att tidigt stöd har positiva effekter. Det förebyggande arbetet har en central roll när det gäller att ge alla barn möjlighet att växa upp under trygga förhållanden. Att reagera och agera är i grunden ett ansvar för alla vuxna. Det är inte acceptabelt att personer i omgivningen som redan tidigt kan se tecken på att ett barn inte mår bra, inte agerar eller gör det först när problemen blivit allvarliga. Ansvaret för det förebyggande arbetet och tidigt stöd kan inte enbart vila på . Det är ett ansvar för alla från barnavårdscentral, förskola, skola, fritidsverk- samhet till ledaren i exempelvis fotbollsföreningen eller . Det krävs mod och kurage för att agera och det är vår förhoppning att alla som finns i barns närhet har det. Ingen vuxen kan frånsäga sig detta ansvar. Förebyggande arbete och tidigt stöd Även om vi alla har ett ansvar vilar det ytterst på samhällets olika verksamheter. Varje verksamhet som riktar sig till barn har ett ansvar för att förebygga sociala problem och ge tidigt stöd. Det naturliga måste vara att barn och unga får stöd där de befinner sig mer eller mindre och där det finns personal som tillsam- mans med föräldrarna kan uppmärksamma deras behov. När flickor eller pojkar behöver stöd som exempelvis inte skolan ensamt kan ge har den sociala barn- och ungdomsvården en viktig roll men är helt beroende av samarbete med och förtroende från föräldrar och personal i verksamheterna. Finns inte detta är det nästan omöjligt för den sociala barn- och ungdomsvården att på ett tidigt stadium fånga upp de barn som behöver särskilt stöd. Det är också viktigt att alla inblandade kan komma överens om vad som är problemet, Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården vilket stöd barnet behöver och vem eller vilka som skall ge det. För att åstadkomma detta krävs samverkan och samarbete mellan de som finns runt barnet. finns en reglering om samverkan när det gäller barn som far illa eller riskerar att fara illa. Det är kommitténs övertygelse att det är lika viktigt att samverkan bedrivs kring förebyggande arbete och tidigt stöd till barn som inte befin- ner sig i en så utsatt situation. En risk finns annars att barns behov upptäcks för sent och att det aldrig kan bli aktuellt med tidigt stöd utan att det blir fråga om senare och mer ingripande insatser. Det är inte alltid lätt för den sociala barn- och ungdomsvården att på ett tidigt stadium kunna hjälpa ett barn eller en familj. Fri- villigheten är en principiell grund för den sociala barn- och ung- domsvårdens arbete men det är långt ifrån säkert att en hand- läggares bedömning av vad som är ett behov för ett barn eller en familj överensstämmer med barnets och familjens egen uppfatt- ning. Är tillståndet inte sådant att tvång är motiverat kan familjen och barnet tacka nej till erbjudna insatser. I värsta fall kan det inne- bära en fortsatt negativ utveckling för barnet. Dessa situationer kan innebära att den sociala barn- och ungdomsvården ibland oförskyllt får bära hundhuvudet för att ingenting görs för barn där omgiv- ningen kan säga vi såg redan på dagis att det skulle gå snett för det här barnet – varför har ingenting gjorts? En viktig utgångspunkt för vårt förslag till handlingsplan är att den sociala barn- och ungdomsvården skall arbeta mer förebyg- gande. Det är vår övertygelse att detta skulle minska behovet av senare insatser och därmed även mycket lidande för de inblandade barnen och ungdomarna. En sådan förskjutning får dock aldrig innebära att de flickor och pojkar som har de största behoven av insatser åsidosätts. Flickor och pojkar i vård Det är tyvärr inte alltid möjligt för barn att växa upp hos sina för- äldrar. Att flyttas från sina föräldrar är ett av de största ingrepp som kan göras i ett barn liv. Flera som varit med om det har berättat hur det påverkat hela deras liv. Regeringen och har vid ett flertal tillfällen uttalat att om barn skall placeras skall familjehem prövas i första hand. Dessutom skall barn, om det är lämpligt, i möjligaste mån placeras i sin närmiljö. Dessa utgångs- punkter anser vi i kommittén skall gälla även fortsättningsvis. Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården är dock viktigt att slå fast att målsättningen inte kan vara att alla flickor och pojkar som behöver vård skall placeras i familjehem eller att ett barn aldrig skall placeras utanför hemmet. Samhället tar på sig ett oerhört stort ansvar när ett barn placeras utanför sitt hem. Därför är det viktigt att det är barnets behov som alltid och genom hela utredningen sätts i centrum. Bland de barn som utreds av och som får en beslutad insats av socialnämnden finns många med svåra upplevelser bakom sig och med dåliga erfarenheter av vuxna. I dessa fall finns ofta i historien en från- varande förälder eller föräldrar som inte klarar av att ta hand om sitt barn. Unga personer som varit i den situationen har berättat för kommittén om hur förtroendet för hela vuxenvärlden skadats i grunden och hur de känt att de står ensamma mot hela världen. Det krav som alla inblandade skall kunna ställa på den sociala barn- och ungdomsvården är att det finns en kompetent utredning som ligger till grund för beslutet om insats och att den insats som väljs skall vara väl avvägd, hålla god kvalité och följas upp. Det är därför viktigt att socialsekreterarna bygger upp en nära och förtroendefull relation med barnet eller den unge. I det ligger exempelvis att den som är placerad i familjehem skall veta när hans eller hennes socialsekreterare kommer på besök och att det skall vara möjligt att prata i enrum utan att familjehemsföräldrarna deltar. Det är socialnämndens ansvar att skapa förutsättningar för ett sådant arbetssätt. Verksamheter där flickor och pojkar vårdas bedrivs av olika offentliga och enskilda aktörer. Oavsett vem som driver verksam- heten är det oftast någon annan än den socialnämnd som utreder eller placerar barnet. Detta ställer stora krav på nämnden. Den skall såväl välja en placering som är lämplig för just det aktuella barnet som följa vården. Att välja rätt placering är en svår process men är en grundförutsättning för att bästa resultat skall uppnås för det enskilda barnet. Detta eftersom vi vet att om vården avbryts minskar chanserna att lyckas med senare insatser. Kommittén menar att kraven på socialnämnden som de uttrycks i socialtjänst- lagen därför måste vara tydliga. Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården Förutsättningarna för den sociala barn- och ungdomsvårdens arbete Man brukar ibland säga att barn är en spegel av den vuxenmiljö de lever i. Likaså kan man säga att den sociala barn- och ungdoms- vården är en spegel av de omvärldsfaktorer som från tid till annan påverkar ett samhälles innevånare. Faktorer som arbetslöshet, ekonomisk utsatthet, missbruk och segregering har negativa effek- ter för föräldrar och deras barn. Därigenom påverkas förutsättning- arna för och behovet av den sociala barn- och ungdomsvårdens arbete. Det innebär att det är omöjlig att en gång för alla slå fast hur social barn- och ungdomsvård bäst bör bedrivas. Förutsätt- ningarna för arbetet förändras ständigt och ställer stora krav på den sociala barn- och ungdomsvården och den personal som verkar där. Mål för och organisation av den sociala barn och ungdomsvården Målen för den sociala barn- och ungdomsvården som de uttrycks i socialtjänstlagen är handlingsregler eller handlingsmål som riktar sig till socialnämnden. Målen är svåra att följa upp. En handlings- plan för den sociala barn- och ungdomsvården skall vara nationell. Vi föreslår tre mål som utgår från flickors och pojkars behov och som skall vara möjliga att följa upp. De är inriktade på tidigt stöd, kvalitet i insatserna samt utveckling av forskning och kun- skap. Eftersom instrument för uppföljning av den sociala barn- och ungdomsvården än så länge är bristfälligt utvecklade föreslår kommittén att målen inte tas in i socialtjänstlagen utan tills vidare får vara mål för en nationell handlingsplan. Den sociala barn och ungdomsvården bedrivs i första hand av kommunerna. Eftersom varje kommun och varje landsting valt sitt eget sätt att organisera sina verksamheter måste en nationell hand- lingsplan ge utrymme för lokala och regionala variationer. Vi är dock av den uppfattningen att ett större fokus på förebyggande arbete och tidigt stöd skulle leda till att färre barn blir föremål för insatser. Vi tror också att en större samverkan mellan olika verk- samheter leder till att insatserna skulle fungera bättre. Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården Med tanke på det oerhört stora ansvar som samhället tar på sig när ett barn placeras är det anmärkningsvärt att vi har så lite forskning om vad som utgör framgångsfaktorer när det gäller utredning, behandling och insatser inom detta område. Vi anser därför att det behövs mer forskning inom den sociala barn och ungdomsvården. För att öka kvalitén inom den sociala barn och ungdomsvården är det också viktigt att kunskaper och goda erfarenheter sprids och når socialnämnderna. Detta kräver större kontaktytor mellan forskning och verksamheter och även mer stöd till forskningen i sig. Det arbete som bedrivit för en kunskapsbaserad socialtjänst innebär att flera steg tagits i rätt riktning men det är vår uppfattning att mer behöver göras. För vem arbetar den sociala barn- och ungdomsvården och den sociala barn- och ungdomsvården är av generell karaktär och riktar sig därför inte till någon särskild målgrupp. I propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. (prop. 2002/03:53) uttalar regeringen att så långt möjligt bör en gemensam syn skapas bland dem som i skilda sammanhang möter barn och unga under förhållanden där de far eller riskerar att fara illa. Ett barn riskerar, enligt regeringen, att fara illa och barnets personliga utveckling riskerar att skadas när det utsätts för fysiskt eller psykiskt våld, sexuella övergrepp, kränkningar eller när den som vårdar barnet försummar att tillgodose barnets grundläggande behov. Känsligheten varierar mellan olika barn och faktorer i deras omgivning kan innebära såväl en förstärkning av risken för att fara illa som ett skydd mot en skadlig faktor. Nyare forskning visar också att det i allmänhet inte är en ensam faktor som avgör om någon får sociala problem utan flera faktorer som sam- verkar. Att den sociala barn- och ungdomsvården i princip riktar sig till alla hindrar inte att grupper vars behov inte tidigare upp- märksammats av samhället kan behöva göras synliga. Exempel på grupper som uppmärksammats särskilt är flickor och pojkar i patriarkala miljöer, barn till psykiskt sjuka eller utvecklingsstörda föräldrar och flickor med självskadebeteende. Målet måste dock vara att personal har god utbild- Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården ning i barnfrågor, tillräcklig vidareutbildning och kontakt med forskarmiljöer som gör att de kan se och uppfatta barns och ungas behov även om de tillhör en grupp eller har ett problem som inte uppmärksammats tidigare. En stark fokusering på särskilda grupper kan innebära en risk för att barn och unga med andra typer av problem inte uppmärksammas. Redan i kommitténs direktiv är det fastslaget att FN:s barnkon- vention om barnets rättigheter skall vara styrande för vårt arbete. Den sociala barn- och ungdomsvården skall ha som ett grunddokument för sin verksamhet. innehåller olika slag av rättigheter, dels medborgerliga och politiska rättigheter, dels ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Konventionen tar också hänsyn till barnets utsatthet och sårbarhet, vilket kommer till uttryck i de rättigheter som syftar till att ge barnet skydd mot övergrepp och utnyttjande. skall ses som en helhet och alla rättigheter är viktiga. Den är dess- utom inriktad på individen – den enskilda flickan eller pojken – och sakartiklarna handlar om barnets rätt att få sina grundläggande rättigheter och behov tillgodosedda. principer om barnets bästa och barnets rätt att komma till tals har kommit till direkt uttryck i socialtjänstlagen (2001:453). innehåller dessutom artiklar om barns skydd mot övergrepp och olika former av utnyttjande samt om regelbunden översyn av omhändertagna barns förhållanden. Socialtjänstlagen och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (1990:52) har samma syfte som dessa bestämmelser. Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården Barns och ungdomars idéer till förändring Psyket borde starta ett behandlingshem, ungefär lika miljö som behandlingshemmet men psyketpersonal skulle ta hand om det. Mer ta ihop ungdomar med samma problem. Går inte att utveckla en metod som passar alla. skulle ringa en gång/månad minst. Mer utbildad personal. Mer egen tid med personal (behandlingshem). Bli mer lyssnad till. Få vara med och bestämma. Eget rum med dörr som går att stänga. Inte samma behandling för alla. Att det ska finnas ett mellanalternativ för folk som inte kan bo på psyket, men ej heller på hem. Alla ska få träffa sin mamma/föräldrar. Alla syskon ska få hamna i samma hem. Om du är fosterförälder ska du göra lika för alla barn i familjen. Berätta för barnen vad som händer, varför det händer och vart de ska. Större kontroll av familjehemmen, till exempel få provbo. Att få träffa familjen innan man kommer dit, 2–3 gånger före. Att ungdomar ska kunna komma till ett behandlingshem där personalen har bott själv på behandlingshem. Kolla med släktingar. Mer kontakt med soc. inte frågar hur man har det när familjehemsföräldrarna är med. om man inte har det bra vågar man kanske inte säga det. Komma på oanmälda besök till familjehemmen, se vardagen. Inte tillgjorda möten med städning och kaffe. Inte så många socialsekreterare. Lyssna på det som är bra! Från Rädda Barnens höringar Rakt från hjärtat Tidigt stöd, Mål 1 Jag har hört talas om en äng som är grön Jag har hört talas om en äng som är grön, som alla andra tycker är skön. Men jag har aldrig vågat gå dit, för jag vet att jag bara får en massa skit. Jag vill vara som alla andra, men jag vet att jag aldrig kommer att palla. Mot dom jag möter spelar jag alltid glad och ler. För jag vet att om jag inte gör det då blir dom bara fler, fler hårda ord fler skrämmande blickar. Ja, sånt som sårar och gör ont. Det är bl.a. därför det är så mycket självmord. Men jag har lovat mej själv att aldrig titta ner på dom som dött. För jag är redan så trött. Jag måste kämpa mej upp och hålla huvudet högt. Barn, unga och deras familjer skall erbjudas tidigt stöd i sådan omfattning och av sådan kvalitet att deras behov av senare in- satser förebyggs som deras förutsättningar att ut- veckla sina egna resurser ökar.