sou · GTB3100d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Statistiken visar på en mycket stor spridning. De högsta lönerna hade assistenterna i och de lägsta assistenterna i . I den för låg lönerna på medan de uppgick till i den lägsta percentilen för . Medianlönen låg på . 14 Personliga assistenters arbetssituation. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans siffror inkluderar både dem som är anställda med månadslön enligt och dem som är anställda med timlön enligt PAN- avtalet.15 Majoriteten av kommunalt anställda omfattas av HÖK- avtalet. Kommuners och Landstings statistik för redo- visar inga samlade uppgifter för dem som är anställda med månads- lön respektive med timlön. var medianlönen för månadsanställda 16 548 medan medianlönen för dem som hade timlön uppgick till . Den uppgick till och den till för månadsanställda. Motsvarande uppgifter för timanställda var 13 695 respektive . Vissa regionala spridningar förekommer. Högsta lönen hade assistenter som bor i medan assistenterna i norra tjänade minst. Löneskillnaden uppgick till för månadsanställda assistenter. Motsvarande skillnad för anställda med timlön var . Sprid- ningen blir större om man ser till åldern. Ju äldre assistenten är desto högre blir lönen. Löneskillnaden för månadsanställda mellan de yngsta och äldsta var i varje percentil. Assistenter anställda inom KFO:s avtalsområde Av framgår att medellönen för månadsavlönade assistenter inom detta avtalsområde var . För hela riket låg den högsta percentilen på och den lägsta på . Lägst lön hade assistenter som bor i norra , näst lägst låg och högst . Den stora majoriteten är dock timan- ställda och tjänar i genomsnitt lägre. KFO har presenterat lönestatistik som avser september månad 2004. Den omfattar fyra percentiler och uppgifterna rör ålders- klasser och geografiska förhållanden. Det finns vissa tydliga generella skillnader. De som var äldre hade i allmänhet högre lön än dem som var yngre. För anställda med månadslön, i den högsta percentilen, tjänade de som var 50–medan motsvarande lön för dem som var 18–låg på 18 205 15 står för Huvudöverenskommelse och omfattar dem som är tillsvidareanställda. står för Personlig assistent och gäller dem som är anställda på anmodan av den assistansberättigade för att arbeta hos henne eller honom. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Det är alltså en skillnad på . I den lägsta percentilen tjänade den yngsta åldersgruppen och den äldsta . Anställda med timlön som var 50–tjänade i högsta percentilen . För den yngsta ålders- gruppen uppgick månadslönen till . I den lägsta percentilen var motsvarande löner 14 964 respektive . Beräkningarna bygger på att arbetstiden uppgår . Det finns också märkbara regionala löneskillnader. Assistenter i hade den högsta månadslönen medan assistenterna i hade lägst månadslön. När det gällde de anställda med timlön var de högst avlönade i norra och lägst i . Som framgår av statistiken är spridningen i löner stor bland de per- sonliga assistenterna. Skulle vi granska löneförhållandena på indi- vidnivå blir spridningen ännu större. De som är timavlönade har normalt lägre lön än dem som är anställda med månadslön. Här är skillnaderna särskilt påtagliga inom kommunerna. Det finns arbetsgivare som inte är medlem i någon arbetsgivar- organisation. Vissa av dessa följer säkert i huvudsak de lönevillkor som anges i kollektivavtal. Det finns dock, av naturliga skäl, inte någon samlad statistik över de löner som gäller för de oorganiserade arbetsgivarna. 4.2.4Ekonomiska effekter av kommunernas basansvar Som nämnts är kommunerna skyldiga att ingripa om assistenten hos en enskild anordnare på grund av sjukdom eller annan orsak inte kan utföra sitt arbete. Någon samlad bild av kommunernas kostnader i samband med basansvaret finns inte. En indikation på att kostnader för sjuklöneersättning m.m. ökar kan vara att kom- munernas sammanlagda kostnader för personlig assistans nästan fördubblades åren 1999–2003 som antalet personer med assistans enbart enligt LSS bara ökade marginellt. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans har sett flera exempel på kostnader i bl.a. kommuner som internt tillämpar en individuell redovisning. I vårt fortsatta arbete kommer vi att uppmärksamma frågan om vad kommunens basansvar skall omfatta och vilka ekonomiska konse- kvenser detta får. – nu Kommuner och Landsting – har i flera sammanhang uppmärksammat frågan om kostnader för kommunernas basansvar. Frågorna berördes i projektet som bedrevs –2002 i bl.a. . Syftet med projektet var att utveckla en modell för uppföljning av kostnaderna inom den samlade handikappomsorgen – ett redskap för att kunna analysera och jämföra sin verksamhet både internt, med andra och . har också pekat på att kommunernas kostnader för basansvaret inte fångas i den statistik som samlar in om kommunala insatser enligt LSS. I enkätundersökningar bland kommuner och enskilda assistansanordnare har dessa fått besvara frågor som gällde hur ofta och på vilket sätt kommunerna bistår de enskilda anordnarna. Av enkätsvaren framgår att kommuner ibland måste bistå företag och kooperativ för att deras brukare skall få den assi- stans de behöver, men att det inträffar sällan. Frågorna formulerades på olika sätt till de båda intressenterna. Tabell 4–6 ger dock entydiga besked. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Tabell 4 Hur ofta och på vilket sätt bistår kommunerna de enskilda anordnarna. Vet ej/ej När det är ont om När en brukare byter Tabell 5 Hur ofta och på vilket sätt bistår kommunerna de enskilda anordnarna. Svar från enskilda assistansanordnare Vem ansvarar för assistans till före- tagets/kooperativets brukare? företaget/kooperativet, kom- munen träder in ibland (Siffrorna är avrundade varför andelen inte alltid blir ). SOU 2005:100 Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Arbetsgivarskap vid tillfällig utökning och vikarier vid assistenters Svar från enskilda assistansanordnare vid tillfällig utökning av för vikarier vid assisten- assistansen i samband med företaget/kooperativet, kommunen träder in ibland (Siffrorna är avrundade varför andelen inte alltid blir ). Tabell 4–6 visar hur ofta kommunen måste bistå enskilda anord- nare. Frekvensen behöver dock inte säga hela sanningen. Det fram- går av ett antal öppna svar från dem som besvarat kommunenkäten. Vissa ser ansvaret att fungera som back up för enskilda anordnare som ett problem och menar att de enskilda anordnarna inte alltid tar sitt ansvar. Dessa synpunkter har också framförts vid de till- fällen som mött företrädare för kommuner. När en assistent hos en enskild anordnare är sjuk och det krävs en sjukvikarie, är det vanligaste alternativet att kommunen ger ekonomisk ersättning. Bland kommunerna svarar att de alltid eller oftast ger ekonomisk ersättning. Av de enskilda anordnarna uppger att de erhåller sjukersättning från kommunerna. Det är också vanligt att kommunerna har avtal om ersättning för sjuklön med de enskilda anordnarna. En majoritet på av kommunerna har sådana avtal med flertalet eller några av assistans- anordnarna. Av de öppna svaren från kommunerna framgår att det uppfattas som ett problem att kommunerna skall betala sjuklönen för assi- stenter som är anställda hos enskilda anordnare. Vissa menar att det inte skapar något större intresse hos dessa anordnare att försöka minska sjukfrånvaron. Enkätsvaren ger inget besked om hur stora kostnader kommunerna har för dessa sjuklöner. Det finns inte heller någon samlad statistik över detta och vi har inte fått till- räckligt många uppgifter från olika kommuner för att kunna dra några slutsatser. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans I olika sammanhang har det förekommit exempel på att vissa enskilda anordnare använt den del av assistansersättningen som blivit över sedan löner och andra nödvändiga kostnader betalats till stora vinster för ägare och fri konsumtion för assistans- berättigade. Varningar för att assistansersättning använts till annat än kostnader för personlig assistans har kommit från bl.a. IfA och sedan den schabloniserade timersätt- ningen infördes. Riskerna för sådana användningar uppmärksam- mades i om personlig assistans . Att bedöma omfattningen av dessa användningar är emellertid svårt. pekade ut ett enskilt företag i sin rapport med hän- visning till information på dess hemsida på Internet, men utan att säga att detta företag begått något formellt fel. Massmedier har beskrivit enstaka exempel på att relativt stora belopp använts till annat än personlig assistans.16 Det var bl.a. dessa exempel som föranledde regeringen att ge RFV i uppdrag att se över det nuvarande systemet med schabloniserad timersättning (se 3.4 och kapitel 6). RFV presente- rade inget ytterligare underlag om hur ofta assistansersättning används till annat än personlig assistans i den rapport som verket lämnade till regeringen. har inte heller några ytterligare konkreta uppgifter om sådana användningar av assistansersättningen. I den enkät som kommittén genomfört bland enskilda anordnare uppger av de svarande att brukaren inte får behålla någon del av överskottet från assistansersättningen medan säger att det inte blir något överskott. Att uppger att brukaren får behålla någon del av ersätt- ningen är svårtytt. Det kan handla om trivselpengar. Men några anordnare som svarat att brukarna får behålla en del av ersättningen kan ha syftat på den assistansberättigades möjlighet att, enligt gällande regler, spara en viss del av ersättningen för framtida behov, t.ex. för omkostnader. Många av de aktörer som haft kontakt med har dock givit konkreta bilder av vad det kan handla om. Myndig- heter som betalar ut assistansersättning säger sig stå maktlösa inför situationer där de uppfattar att ersättningen används till annat än personlig assistans. Arbetsgivarorganisationer pekar på att deras 16 T.ex. och samt Kaliber i P 1 . Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans medlemmar, som följer kollektivavtal, riskerar att slås ut av enskilda anordnare som betalar låga löner till personliga assistenter och tillåter en relativt fri användning av överskott av assistanser- sättning. Flera kommuner och enskilda anordnare, som sekreta- riatet haft kontakt med, uppger att assistansberättigade frågar om dessa kan erbjuda trivselpengar, dvs. överskott av assistansersätt- ningen som kan användas fritt av den assistansberättigade. Varken i informationsmaterial från olika anordnare eller i de avtal mellan brukare och anordnare som sekretariatet studerat går det dock att se vilka anordnare som verkligen erbjuder trivselpengar. 4.3Assistanskommitténs enkät till assistansberättigade För att få en bättre kunskap om hur assistansberättigade ser på den personliga assistansen, gav i uppdrag att genomföra en enkätundersökning som riktade sig till personer vilka erhåller assistansersättning genom . Undersökningen genomfördes som en post- enkät till 915 slumpmässigt utvalda personer som får sin assistans genom kommunen, kooperativ eller annan serviceorganisation, som ofta är ett privat företag. Assistansberättigade som själva är arbets- givare för sina assistenter ingår därmed inte i undersökningen. Tekniska data för undersökningen redovisas i bilaga 6. Här sammanfattas endast uppgifterna i bilagan. Enkäten visar att de allra flesta svarande, , har kunnat välja assistansanordnare. Det innebär att saknat denna möjlighet. Som framgår av tabell 7 har assistans- berättigade med assistans sämre valmöjligheter än övriga. uppger att de inte kunnat välja mellan fler än en assistansanordnare. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans SOU 2005:100 Andel som kunnat välja mellan fler än en assistansanordnare Har du kunnat välja mellan fler än Ungefär hälften av dem som besvarat enkäten uppger att de kunna vara med och påverka vilka krav som skall ställas på de assistenter som assistansanordnaren söker via arbetsförmedlingen eller annons. De som har assistans i regi har dock sämre möjligheter att påverka än de övriga. Samma mönster visas i tabell 8 som gäller möjligheten att välja assistenter. Som framgår har personer som är med i brukar- kooperativ den bästa valmöjligheten. Tabell 8 Andel som kunnat välja assistenter (procent) Kan du välja vilka assistenter du Ja, men endast bland dem (Siffrorna är avrundade varför andelen inte alltid blir ). Av dem som besvarade enkäten får i stor utsträckning bestämma när de skall ha sin assistans. Bestämmanderätten varierar mellan anordnarna. Av dem som valt brukarkooperativ uppger att de får bestämma i stor utsträckning, vilket kan jäm- föras av dem som har assistans. Likartade svar ges på frågan om man får bestämma över vilka arbetsuppgifter assistenterna skall utföra. Tabell 9 visar att får bestämma över arbetsuppgifterna i stor utsträckning men att det finns stora skillnader mellan anordnarna. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Tabell 9 Andel som får bestämma över assistenternas arbetsuppgifter (procent) Får du bestämma över vilka arbets- uppgifter assistenterna skall utföra åt Ja, i stor utsträckning Ja, i viss utsträckning (Siffrorna är avrundade varför andelen inte alltid blir ). Hälften svarade att deras assistenter har en bra kompetens för sina arbetsuppgifter. menade att de har en ganska bra kompetens. Här var det inga skillnader mellan anordnarna. Det är stora skillnader när det gäller assistenternas fortbild- ningar. Hälften av de svarande från brukarkooperativen anser att assistenterna i stor utsträckning erbjuds fortbildning. För de privata arbetsgivarna är andelen och för kommunerna . Totalt uppger av de svarande att assistansanordnaren i stor utsträckning kan erbjuda den personliga assistans som de allra helst vill ha. Tabell 10 visar hur svaren fördelas mellan olika anordnare Tabell 10 Andel som uppger att assistansanordnaren kan erbjuda den personliga assistans som den assistansberättigade vill ha (procent) Kan din assistansanordnare erbjuda dig den personliga assistans som du allra helst vill ha? Ja, i stor utsträckning Ja, i viss utsträckning Resultaten i tabell 11 visar att av de svarande med assistans uppger att de inte haft några riktiga valmöjlig- heter. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Tabell 11 Orsak till val av assistansanordnare (procent) Varför har du valt den assistans- anordnare du har ? Ger mig stor bestämmanderätt över Har krångliga regler för min person- Fanns inga riktiga valmöjligheter Enligt regler skall det finnas ett skriftligt avtal mellan den assistansberättigade och anordnaren för att assistanser- sättning skall betalas ut. Av svaren att döma gäller inte detta alltid. Av de svarande som har assistans uppger att det finns ett skriftligt avtal med anordnaren. För dem som valt brukarkooperativ är motsvarande andel och för övriga anordnare . Enkätredovisningen ovan visar att det skiljer sig mellan anordnarna när det gäller valmöjligheter och bestämmande- rätt. Överlag har assistansberättigade minst att säga till om när de har assistans i regi. har också ställt frågor som visar på hur det ser ut mellan män och kvinnor samt mellan olika åldersgrupper. Det finns skillnader mellan könen men de är överlag små. På ett par områden är de dock lite tydligare. Männen har i större utsträckning kunnat välja mellan fler än en anordnare i jämförelse med kvinnorna. För männens del har haft den möjligheten medan andelen är för kvinnorna. Vidare har männen haft större möjligheter än kvinnorna att välja assistenter. Det finns också vissa åldersskillnader. Rent generellt tycks de som är ha sämre påverkansmöjligheter och sämre valfrihet än de yngre åldersgrupperna. Både i fråga om att kunna påverka kraven i samband med rekrytering av assistenter och möjligheten att välja assistenter har den äldre åldersgruppen ett Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Skillnaderna kan till viss del förklaras av att äldre i högre utsträckning än de yngre har assistans i regi. Köns- och åldersskillnaderna är oftast små. Genom att de före- kommer förhållandevis ofta kan det finnas skäl att uppmärksamma dem. Det tyder på att det inte bara är slumpen som uttrycks i svaren. Som framgår av statistiken tycks assistansen fungera väl för de allra flesta. bör vi ta med i beräkningen att även små tal kan beröra fler än tusen personer. När uppger att de inte har kunnat välja assistansanordnare representerar det fler än 3 000 personer. Statistiken visar också att det kanske är fler än 700 personer som inte får den assistans de vill ha. 4.3.4En inbyggd osäkerhet i statistiken De resultat av enkätundersökningen som redovisas här bör tolkas med försiktighet. Urvalet av assistansberättigade som har givit kommun, kooperativ och företag i uppdrag att anordna assistansen har gjorts av . Som framgår av avsnitt 2.3.1 kan det finnas vissa felkällor i deras uppgifter om anordnartyper. En granskning av underlaget för statistik över anordnartyper visar att 8–av dessa uppgifter är felaktiga i . Andelen assistansberättigade som valt kom- mun eller kooperativ har överskattats medan andelen som valt före- tag har underskattats. Det innebär att assistansberättigade som här redovisas under rubriken kooperativ kan ha givit ett företag i uppdrag att anordna assistansen. Såväl omfattning som effekter av detta går inte att fast- ställa. En möjlighet är att skillnaderna mellan företag och koope- rativ skulle ha blivit något större om urvalet av svarspersoner varit mer träffsäkert. Vidare innebär osäkerheten i urvalet av svarspersoner att den viktning vi gjort av svaren leder till att kommunerna representerar en för stor grupp i vår redovisning. För att ge ett exempel. I tabell 8 anges att av de svarande helt får välja vilka assistenter de vill ha. Eftersom assistans inte representerar så många personer som har räknats med i underlaget så kan det vara fler än som har full bestämmanderätt. Samma fel i statistiken uppstår också när siffror presenteras i absoluta tal. Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans Osäkerheten leder dock inte till några stora korrigeringar när det gäller viktningen och för en enskild tabell kan det som mest handla om några få procentandelar. 4.4Analys av avtal mellan assistansberättigade och anordnare har begärt in avtal mellan assistansanordnare och assistansberättigade. har skickat in ett urval avidentifierade avtal, fördelat på både större och mindre företag, kooperativ samt kommuner. Kommittén har analyserat 138 avtal fördelat på nio försäkringskassor.17 Analysen har vi gjort genom att ställa frågor rörande områdena arbetsgivaransvar, ersättning, kvalitet och formalia som är vanligt mellan säljare av tjänster och köpare. Frågorna framgår av rubrikerna nedan. Det har handlat om 95 företag (i huvudsak aktiebolag), 24 kommuner och 16 kooperativ. Flera anordnare har verksamhet på olika platser. Genomgången av avtalen visar att det inte finns någon enhetlighet på assistansmarknaden. Enbart en hastig överblick av de nu analyserade avtalen visar med all tydlighet att det inte finns någon branschpraxis. Det gäller vare sig det handlar om arbetsgivarrollen, hur anordnarens ersättning bestäms, kvaliteten på utförd assistans eller normal formalia som t.ex. uppsägningstider och ansvars- försäkringar. Det saknar betydelse om jämförelsen görs mellan olika anordnarformer eller inom en anordnarform. Inte ens Svenska Kommunförbundets försök till att standardisera kommunernas utförarroll har haft fullt genomslag bland kommunerna. Vissa kommuner använder visserligen offerten, men minst lika många kommuner har egna varianter på avtal. En jämförelse av avtalen inom de olika formerna visar emellertid att kooperativens avtal liknar varandra mest. Dessa avtal tar dess- utom i större utsträckning hänsyn till den assistansberättigades intresse jämfört med andra anordnares avtal. Det kan tyckas falla 17 , , , , , , , och . Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans sig naturligt då den assistansberättigade i huvudfallet är medlem i kooperativet som därigenom kan sägas, i vart fall organisatoriskt, själv anordna sin assistans. Genomgången har också visat att det förekommer att anordnare tillämpar olika avtalsvillkor gentemot assistansberättigade. Påståendet att ett visst avtal mer ser till en assistansberättigads intresse utgår ifrån de krav enligt lag och förarbeten som en assistansberättigad kan ställa på kvalitet i form av bl.a. inflytande och insyn i sin anordnares verksamhet. Avtalet visar emellertid enbart vad en assistansberättigad och en anordnare kommit överens om. Det visar inte under vilka omständigheter avtalet kommit till. Slutsatsen att en anordnare styrt en assistansberättigad i en viss riktning mot dennes vilja är inte självklar enbart utifrån en analys av villkoren i ett avtal. En assistansberättigad kan ju tänkas ha önskat att avtala bort ett inflytande. Det kan inte uteslutas att en assistansberättigad i ett enskilt fall inte vill ha mer än just ett begränsat inflytande. Vår genomgång och analys av avtalen visar följande: Medan de flesta enskilda verksamheterna har mer eller mindre detaljerade villkor om sitt åtagande använder sig kooperativen och kommunerna sig generellt av villkor som får tjänsten att likna hjälp med bemanning. Företagen specificerar ofta sitt uppdrag genom att ange att de sköter t.ex. fakturering, löneberedning, inbetalningar av skatter och sociala avgifter samt har arbetsgivaransvar. Kooperativ och kommuner, men också flera företag, definierar uppdrag som så att de till- handahåller eller är arbetsgivare för de personliga assisten- terna. 2.Hur hanteras ersättningen? På denna punkt har i stort sett samt- liga anordnare angett att respektive anordnare tar hand om ersättningen. 3.Regleras anordnarens ersättning? Ingen kommun har i avtalen angett om det tas ut en särskild avgift för att tillhandahålla personlig assistans. Få enskilda anordnare reglerar om avgifter. Det saknas enhetlighet. En anordnare anger t.ex. att den tar en administrativ avgift medan en annan anordnare utför assistans mot en ersättning på . Kvalitet och kostnader vid anordnande av personlig assistans finns exempel på avgift från till eller av ersättningen. I 49 avtal nämns att det finns kollektivavtal. 5.Fullmakt att företräda. I avtalen finns tre typer av fullmakter, dvs. rätt för assistansanordnaren att få assistansersättningen utbetald på sitt konto, anordnaren sköter kontakterna med olika myndigheter eller att anordnaren har rätt att företräda den assistansberättigade i domstol. 6.Vem är arbetsledare? I de få fall det tas upp saknas enhetlighet om vem som är arbetsledare. I avtalen med kooperativen är det ofta den assistansberättigade. 7.Är anordnaren representerad i länet? I viss utsträckning finns det, i vart fall om man utgår från de avtal vi fått in, lokalt etablerade anordnare i form av företag på samtliga platser vi nu fått avtal från. Flera anordnare i form av företag finns över hela landet. 8.Regleras om assistenternas fortbildning? I 46 avtal regleras om assistenters fortbildning. 9.Utvecklas den assistansberättigades arbetsledarstöd? I 21 avtal regleras det om att utveckla den assistansberättigades arbetsledarstöd. 10.Vem väljer assistenter? Det saknas enhetlighet i frågan om vem som väljer assistenter. Påfallande ofta nämns detta inte över huvud taget. I något fall kan anordnaren motsätta sig att anställa anhöriga. 11.Kan den assistansberättigade byta ut personlig assistent? Möjlig- heten att byta ut personlig assistent nämns i 24 avtal. 12.Vem tillsätter vikarier? I 45 avtal regleras vem som tillsätter vikarier. Det finns olika varianter. 13.Vem handleder assistenter? I 37 avtal nämns detta. Det kan vara anordnaren eller den assistansberättigade. 14.Vem utformar assistansen? I 68 avtal regleras något om vem som utformar assistansen. Det saknas enhetlighet. Det förekommer att assistansanordnare villkorar om den situation som uppstår när en assistans- berättigad vistas på sjukhus.