sou · GTB340d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Med detta begrepp avses inte bara fysiska personer utan även t.ex. föreningar, aktiebolag och andra organisationer men däremot inte myndigheter eller andra offentligrättsliga organ. Första stycket har den innebörden att en ställföreträdare för en enskild har samma rätt enligt lagen att använda samiska, finska eller meänkieli som den enskilde själv. Däremot ger inte bestämmelsen ett ombud motsva- rande rätt. I andra stycket regleras myndighetens skyldighet att svara på samiska, finska eller meänkieli när en enskild använder dessa språk. Detta innebär att myndigheten skall använda den enskildes mino- ritetsspråk vid myndighetens muntliga kontakter med den enskilde och på begäran av den enskilde muntligen till minoritetsspråket översätta skriftliga meddelanden och beslut riktade till den en- skilde. Däremot innefattar bestämmelsen inte någon skyldighet att avfatta skriftliga beslut även på minoritetsspråket. Inte heller inne- fattar bestämmelsen någon rätt att få vad t.ex. en motpart säger un- der muntlig handläggning översatt till svenska. I tredje stycket regleras användningen av samiska, finska eller meänkieli hos myndigheter när det gäller annan verksamhet än myndighetsutövning. Exempel på sådan verksamhet är rådgivning och information till allmänheten, erbjudande av vård och undervis- Blanketter och informationsblad avsedda för allmänheten skall också kunna översättas till samisk, finska och meänkieli eller till tvåspråkiga versioner, när behov av detta bedöms föreligga. I denna verksamhet har inte myndigheten någon absolut skyldighet att svara på minoritetsspråket men skall ändå eftersträva att bemöta enskilda på minoritetsspråket. Om ett ärende överklagas till en re- gional myndighet som avses i 1 § har den enskilde rätten att tala samiska, finska eller meänkieli även i detta ärende. Förvaltningsmyndigheterna får bestämma särskilda tider och särskild plats för minoritetsspråkstalandes besök och telefonsamtal. I paragrafen anges att den enskildes rätt att använda samiska, finska eller meänkieli kan begränsas till och plats. Rätten att använda minoritetsspråket vid kontakt med myndigheten kan såle- des begränsas till att gälla under vissa tider på myndighetens kontor då tolk kan finnas tillgänglig. Det är viktigt att myndigheten är mycket tydlig i sin information till allmänheten. När sådana tider bestäms är det viktigt att beakta att viss översättning måste ske skyndsamt. Detta kan exempelvis gälla myndighetsbeslut riktade till enskilda där den enskilde är beroende av översättning för att förstå innebörden av beslutet. Rätt att använda samiska, finska och meänkieli hos domstolar Den som är part eller ställföreträdare för part i ett mål eller ett ärende hos domstol har rätt att använda samiska, finska eller meänkieli under målets eller ärendets handläggning, om målet eller ärendet har an- knytning till förvaltningsområdet. Rätten att använda det egna minoritetsspråket omfattar också de domstolar dit en dom eller ett beslut i ett mål eller ärende som avses i första stycket överklagas. I denna och följande paragrafer regleras parts och parts ställfö- reträdares rätt att använda samiska, finska eller meänkieli vid muntliga eller skriftliga kontakter med en länsrätt och en tingsrätt som har en domkrets som till någon del omfattar respektive för- valtningsområde. Även fastighetsdomstol, miljödomstol och sjö- rättsdomstol omfattas av bestämmelsen. En parts och dennes ställföreträdares rätt att använda minoritets- språket omfattar även de domstolar dit en dom eller ett beslut i ett mål eller ärende som avses i paragrafens första stycke överklagats. Rätten att tala minoritetsspråket omfattar inte s.k. extraordinära rättsmedel, t.ex. en ansökan om resning. Rätten att använda samiska, finska eller meänkieli i mål eller ärenden hos domstolar enligt 8 § omfattar rätt att ge in handlingar och skriftlig bevisning på detta språk, rätt att få de handlingar som hör till målet eller ärendet muntligen översatta till minoritetsspråket och rätt att vid muntlig förhandling inför domstolen tala detta språk. Domstolen skall översätta handlingar och skriftlig bevisning till svenska, om det inte är uppenbart onödigt. Även i övrigt skall domstolen i sina kontakter sträva efter att be- möta minoritetsspråkstalande part eller ställföreträdare för part på mi- noritetsspråket. Rätten att använda samiska, finska eller meänkieli under rätte- gång eller ett ärendes behandling omfattar att få yttra sig muntligen eller skriftligen på minoritetsspråket i enlighet med de regler som gäller för rättegången eller ärendens behandling i domstol. Den en- skildes rätt att använda minoritetsspråket omfattar ett mål eller ärende som har anknytning till förvaltningsområdet. Med anknyt- ning avses här t.ex. att parten är bosatt eller vistas i förvaltningsom- rådet, att ett mål rör en fastighet belägen i förvaltningsområdet el- ler att ett brott har begåtts inom förvaltningsområdet. Bestämmelserna innebär också en rätt att med hjälp av tolk få de handlingar som hör till målet eller ärendet muntligen översatta till minoritetsspråket. Rätten att få tala minoritetsspråket vid muntlig förhandling omfattar rätten att själv få tala samiska, finska eller me- änkieli. Enligt paragrafen är domstolar även skyldiga att översätta in- givna handlingar till svenska om detta inte är uppenbart onödigt. Även i övrigt, exempelvis då part riktar sig till domstolen med förfrågningar, skall domstolen sträva efter att bemöta minoritets- språkstalande part och parts ställföreträdare på minoritetsspråket. Den som vill använda samiska, finska eller meänkieli under ett måls eller ett ärendes handläggning i domstol enligt 8 § skall begära detta i samband med att målet eller ärendet inleds eller första gången parten skall yttra sig i målet eller ärendet. Om en begäran att använda mi- noritetsspråk framställs senare får den avslås. En begäran att använda minoritetsspråk får även avslås om det är uppenbart att den har ett otillbörligt syfte. Rätten att använda samiska, finska eller meänkieli gäller under hela rättegången och hela ärendets behandling i domstol, dvs. från det att målet eller ärendet inleds vid domstolen till och med att ett eventuellt överklagande kommer in till domstolen. För att dom- stolen skall kunna planera anlitande av tolk och översättare i mål eller ärende där minoritetsspråket används, skall begäran om att använda samiska, finska eller meänkieli framföras i samband med att målet eller ärendet anhängiggörs eller första gången part skall yttra sig i målet. Om en begäran kommer in senare under ärendets handläggning får den avslås. Möjligheten att avslå en begäran om att få använda samiska, finska eller meänkieli i övrigt bör användas mycket restriktivt ex- empelvis då det är uppenbart att begäran framställs i syfte att för- hala rättegången. Ett beslut av domstolen i fråga om rätten att an- vända samiska, finska eller meänkieli i mål eller ärende får inte överklagas särskilt (se 49 kap. 5 § och 34 § för- valtningsprocesslagen). Om en part eller ställföreträdare för part skall få använda samiska, finska eller meänkieli i rättegång, skall tolk anlitas i enlighet med be- stämmelserna i 5 kap. 6–8 §§ och 33 kap. 9 § och 50– 52 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291). De regler som enligt respektive förvaltnings- processlagen gäller för vem som skall anlitas som tolk samt om tol- ken och ersättning till tolk skall tillämpas också när tolk anlitas en- ligt denna lag. Minoritetsspråk i förskoleverksamhet och äldreomsorg När en kommun i förvaltningsområdet erbjuder plats i förskoleverk- samhet enligt 2 a kap. 1 och 7 §§ skollagen (1985:1100), skall kom- munen ge barn vars vårdnadshavare begär det möjlighet till plats i förskoleverksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivs på samiska, finska eller meänkieli. Innebörden av paragrafen är att varje kommun inom respektive förvaltningsområde måste, när den erbjuder förskoleverksamhet, erbjuda förskoleverksamhet som helt eller delvis bedrivs på sa- miska, finska respektive meänkieli om vårdnadshavare begär det. Omfattningen av verksamheten kan variera beroende på hur många barn den omfattar och tillgången på språkkunnig personal. Finns det tillräckligt många barn och tillräckligt mycket personal som behärskar språket kan verksamheten på samiska, finska eller meän- kieli bedrivas mer organiserat i särskilda grupper eller på särskilda tvåspråkiga daghemsavdelningar eller helt tvåspråkiga daghem. En kommun i förvaltningsområdet skall erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller delar av den service och omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar den enskildes minoritetsspråk. Arten och omfattningen av den äldreomsorg som erbjuds på sa- miska, finska eller meänkieli blir beroende av hur många som öns- kar omsorg av personal som talar minoritetsspråket och vilken typ av omsorg de önskar samt tillgången på personal som talar dessa språk. Det grundläggande kravet på kommunerna enligt denna pa- ragraf är att de organiserar äldreomsorgen så att någon del av den service och omvårdnad som erbjuds ges av personal som behärskar samiska, finska respektive meänkieli. Kommunerna bör därför or- ganisera verksamheten så att den personal som finns i äldreomsor- gen och som talar minoritetsspråket så långt möjligt arbetar med de äldre som har samiska, finska eller meänkieli som första språk. Om det finns särskilda skäl får regeringen föreskriva att en viss myn- dighet som lyder under regeringen skall undantas från tillämpningen av 6 §. Motsvarande gäller efter regeringens bemyndigande för lands- tingsfullmäktige och för kommunfullmäktige i fråga om kommunala myndigheter. Regeringen kan enligt denna paragraf föreskriva att en viss statlig förvaltningsmyndighet inte skall omfattas av 6 § i denna lag. Ett sådant beslut kan endast fattas om särskilda skäl föreligger. Sär- skilda skäl kan föreligga om t.ex. en viss myndighet har mycket li- ten kontakt med allmänheten och det därför inte är befogat för myndigheten att hålla tolkberedskap. På samma sätt kan lands- tingsfullmäktige och kommunfullmäktige efter regeringens be- myndigande undanta förvaltningsmyndigheter inom sina respektive verksamhetsområden. Möjligheten att undanta myndigheter från lagens tillämpningsområde bör användas restriktivt så att lagens syfte inte urholkas. Tillsynen skall säkerställa syftet med denna lag. skall för detta ändamål på eget initiativ eller efter anmälan i nödvändig utsträckning kontrollera efterlevnaden av lagen. skall dessutom, genom rådgivning, informa- tion och liknande verksamhet, skapa förutsättningar för att lagens än- damål skall kunna tillgodoses. skall genom sin verksamhet stödja kom- muner m.fl. i deras uppdrag att uppfylla lagens bestämmelser. Tillsyn över kommunernas verksamhet enligt denna lag utövas av i , i enlighet med vad regeringen be- stämmer. Tillsyn i frågor som rör kommuners anordnande av försko- leverksamhet och äldreomsorg utövas av annan myndighet. i ges nationellt ansvar för att utöva tillsyn över denna lag. Tillsynen omfattar inte frågor där andra myndigheter har tillsynsansvar, t.ex. , . Denna lag träder i kraft . Lagen föreslås träda i kraft . I domstolar, där lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar respektive lag (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvalt- ningsmyndigheter och domstolar inte tidigare gällt, skall den tillämpas i mål eller ärenden som inleds efter lagens ikraftträdande. Förslag till ändring i grundskoleförordningen (1994:1194) 2 kap. 9 § Om en eller båda av elevens vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven, skall eleven få undervisning i detta språk som ett ämne (mo- dersmålsundervisning), om 1.eleven har grundläggande kunskaper i språket och 2.eleven önskar få sådan undervisning. En samisk, finsk, tornedalsfinsk, romsk eller judisk elev skall erbju- das modersmålsundervisning även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Detsamma gäller en elev som är adoptiv- barn och som har ett annat modersmål än svenska. En samisk, finsk, tornedalsfinsk, romsk eller judisk elev behöver inte heller ha grundläggande kunskaper i språket. I 5 kap. 2 och 3 §§ finns bestämmelser om studiehandledning på elevens modersmål. Elever som tillhör nationella minoriteter skall ha rätt till moders- målsundervisning även om minoritetsspråket inte används som umgängesspråk i hemmet. Krav på grundläggande kunskaper i språket skall inte heller ställas. Med judisk elevs rätt till moders- målsundervisning enligt andra och tredje stycket avses undervis- ning i jiddisch. 2 kap. 13 § En kommun är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk, endast om det finns en lämplig lärare. En kommun är skyldig att anordna sådan undervisning om minst fem elever önskar undervisning i språket. När det gäller samiska, finska, tornedalsfinska, romska eller judiska elever är kommunen skyldig att anordna modersmålsundervisning även om antalet elever är mindre än fem. Rätt till undervisning för elev som tillhör en nationell minoritet skall föreligga även om det bara finns en elev i kommunen som önskar sådan undervisning. Med judisk elevs rätt till modersmåls- undervisning enligt andra stycket avses undervisning i jiddisch. Förslag till ändring i gymnasieförordningen (1992:394) 5 kap. 7 § Om en elevs föräldrar eller vårdnadshavare eller en av dem har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgör dagligt um- gängesspråk för eleven, skall eleven få undervisning i modersmålet som ett ämne (modersmålsundervisning), förutsatt att eleven har god kunskaper i modersmålet och att han eller hon även önskar få sådan undervisning. En samisk, finsk, tornedalsfinsk, romsk eller judisk elev har rätt att få undervisning i det egna språket, även om det inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Detsamma gäller en elev som är adoptiv- barn och som har ett annat modersmål än svenska. I kap. 5 och 6 §§ finns bestämmelser om studiehandledning på elevens modersmål. Med judisk elevs rätt till modersmålsundervisning enligt denna be- stämmelse avses undervisning i jiddisch. 5 kap. 12 § En kommun är inte skyldig att anordna modersmålsundervisning, om lämplig lärare inte finns att tillgå. En kommun är inte heller skyldig att anordna modersmålsundervis- ning, om antalet elever i kommunen som önskar sådan undervisning i ett visst språk är mindre än fem. Andra stycket gäller inte i fråga om modersmålsundervisning för sa- miska, finska, tornedalsfinska, romska eller judiska elever. Rätt till undervisning för elev som tillhör en nationell minoritet skall föreligga även om det bara finns en elev i kommunen som önskar sådan undervisning. Med judisk elevs rätt till modersmåls- undervisning enligt tredje stycket avses undervisning i jiddisch. European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, , , SÖ 1952:35 International Covenant on Civil and Political Rights, , SÖ 1971:42 Convention on the Rights of the Child, , SÖ 1990:20 European Charter for Regional or Minority Languages, , ETS No. 148, SÖ 2000:3 Framework Convention for the Protection of National Minorities, , ETS No. 157, SÖ 2000:2 Riksdagsskrivelse 1994/95:1, Finska språkets ställning i , 1998/99:143, Nationella minoriteter i 1999/2000:KU6, Nationella minoriteter i Regeringens skrivelse 2001/02:83, En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna, 2002/03:1 utgiftsområde 8 Regeringens skrivelse 2003/04:110, Demokratipolitik, 2004/05:01 utgiftsområde 8 : Steg mot en minoritetspolitik – Euro- parådets konvention om historiska minoritetsspråk, SOU 1997:192 och SOU 1997:193 Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder: Kontrollerad och ifrågasatt – intervjuer med personer med funktions- hinder, SOU 1998:48 : En uthållig demokrati! Politik för folksty- relse , SOU 2000:1 språket: Mål i mun – Förslag till hand- lingsprogram för svenska språket, SOU 2002:27 : Arkiv för alla – nu och , SOU 2002:78 : Det ofullständiga pusslet, SOU 2004:01 Aikio, : Samernas etniska dilemma, i Wande, (red. ): Att forska om språkliga minoriteter (1990) , : Så blir barn tvåspråkiga – Vägledning och råd un- der förskoleåldern (1988) Blind, Ellacarin: Språkförtryck i nomadskolor? Fyra före detta elever berättar i Kangassalo (2003) s 63 De , : Den finska närvaron i – En geogra- fisk-statistisk studie över de finsktalande i , Rapporter från Finskt- språk- och kulturcentrum nr 2/2005, (2005) , ; Ekenberg, : Minoritetsspråk och myndighets- kontakt, , rapport nr 2002:31 (2002) , : Ett uthålligt språk – genomförande av lagarna om an- vändning av minoritetsspråk i förvaltningsområdena i åren 2000–2004 (2004) , ; , : Bra början, men bara en början – En utvärderande kommentar om den nationella handlings- planen för de mänskliga rättigheterna (2005) Hansegård, : Den norrbottenfinska språkfrågan – En åter- blick på halvspråkighetsdebatten (1990) återgiven i (1997) s 193 , m.fl. (red): När språk och kulturer möts – till Tuuli (2002) , : Sverigefinsk revitalisering – finns den? i (2002) Hyltenstam, ; Stroud, : Språkbyte och språk- bevarande – Om samiskan och andra minoritetsspråk (1991) Hyltenstam, (red): sju inhemska språk – ett mi- noritetsspråksperspektiv (1999) Hyltenstam, ; Milani, : Nationella minorite- ter och minoritetsspråk – Uppföljning av efterlevnad av Eu- roparådets konventioner på nationell nivå: ett minoritetsperspektiv Juvonen, ; Parkvall, : Språkekologi i siffror i Kangassalo (2003) s 30 Kangassalo, ; , (red): Låt mig ha kvar mitt språk (2003) : utrikeshandel med varor och tjänster samt direktinvesteringar, rapport Korhonen, : Hur samiskan blev samiska i (1997) s 87 Lainio, (red): Finnarnas historia i (1996) vol. Lainio, : Finskans ställning i och dess betydelse för sverigefinnarna i Lainio, (red): Finnarnas historia i (1996) vol. i : Finska, meänkieli och samiska – Utvärdering av regionala åtgärder för nationella minoritetsspråk Melakari, : Finskan – Ett svenskt språk: En kartläggning av det finska språkets ställning i det svenska samhället i början av 2000-ta- let (2003) Ombudsmannen för etnisk diskriminering: Diskriminering av ro- mer i – rapport från DO:s projekt om åt- gärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering av romer , : Meänkieli som hemspråk i skolan i (1997) s 162 Pentassuglia, : Minorities in International – An Intro- ductory Study, (2002) och : – ett ursprungsfolk i (2004) : Undervisning i och på de nationella minoritetsspråken – kartläggning av situationen 2001, : Redovisning av uppdrag rörande nationella minoritets- språk – finska och jiddisch (U2001/775/G), /, ; , , , : Likvärdighet i en skola för alla – Historisk bakgrund och kritisk granskning (2002) : Äldreomsorg för finsktalande (2001) Svensk kyrkan: Hemmet finns där vägarna möts – Sverigefinlän- darns liv i samhälle och kyrka (2002) Svonni, : Att lära sig samiska – ett minoritetsspråk. Vilken roll har skolan? i (1997) s 149 , : Finnarnas historia i volym 1–2 (1990) (1993) Wande, (red. ): Att forska om språkliga minoriteter (1990) , ; , Hans (red): Mer än ett språk – En antologi om två- och trespråkigheten i norra (1997) Declaration on the Rights of Persons Belonging to National or Ethnic, Religious and Linguistic Minorities, UN General resolution 47/135, 23 on article 27 of the ICCPR European Charter for Regional or Minority Languages, Explana- tory Report Report Submitted by Pursuant to Article 25, Paragraph 1 of the Framework Convention for the Protection of National Mi- norities, ACFC/SR(2001)003, received on 8 2001 for the Pro- tection of National Minorities, Opinion on , 25 2002, ACFC/INF/OP/I(2003)006 , Resloution ResCMN(2003)12 on the Implementation of the Framework Con- vention for the Protection of National Minorities by , Initial Periodical Report, , MIN-LANG/PR(2001)1, 18 2001 , Recommendations RecChL(2003)1 of on the Application of Charter for Regional or Minority languages by , 19 2003 European Charter for Regional or Minority Languages – Applica- tion of the Charter in : Report of on the Charter, ECRML (2003)1, 19 2003 Swedish Report on for Regional or Minority Languages, Second Periodical Report presented in ac- cordance with Article 15 of the Charter, Skrivelse från Sverigefinländarnas Delegation till Justitiedeparte- mentet, Synpunkter från Sverigefinländarnas delegation till till om Europeiska stadgan om lands- dels- eller minoritetspolitik , Uppdrag till om nationella minoriteter, Reger- ingsbeslut, (U2004/4346/G) faktablad Nationella minoriteter och mi- noritetsspråk – En sammanfattning av regeringens minoritetspoli- tik, överenskommelser med främmande makt