sou · GTB388d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Flera har svarat att det är en fördel att få information om den som ska vräkas innan vräkningen. KFM får nyttiga upplysningar. Närvarar soci- altjänsten kan den också vara konkret behjälplig. kan förklara och i vissa fall lugna svaranden. var de vanli- gaste skälen till att samarbetet uppfattats ha varit till nytta ungefär detsamma. Då framhölls främst att bistod med värde- full information samt att handläggningen går smidigare18. En tyd- lig skillnad är dock att 1994 uppgav en femtedel av kronofogdarna att ser till att den avhyste får någonstans att bo, och det skälet förekommer inte alls 2005. 17Flyghed 1994, s. 21. 18Flyghed 1994, s. 2. Har blivit mer restriktiv? Sju av elva kronofogdar uppger att intagit en restrik- tivare attityd till avhysningshotade hushåll . Som skälet till detta anges bland annat resursbrist samt att budgetläget i kommunen försämrats. Inom ett kronofogdeområde prioriteras barnfamiljer, men inom ett annat påpekas att det blivit svårare för gäldenärerna att få hjälp med att ordna upp hyran så att inte avhysningen blir av, även barnfamiljer. Beträffande just barnfamiljer uppger åtta av de elva att det före- kommer någon form av särskilt samarbete med vid vräkning av hushåll där det ingår barn. Dock ger svaren på följdfrå- gan hur detta särskilda samarbete tar sig uttryck, intrycket av att det inte handlar om några formaliserade insatser. Svaren handlar nämligen främst om att det rings fler telefonsamtal än vad som är brukligt om det gäller barnfamiljer, allmänt läggs större fokus på barnfamiljer. Tre n uppger att initiativet till detta samarbete ligger hos antingen KFM eller hyresvärden, dvs. det är de som trycker på . Är på plats när barnfamiljer vräks? På frågan om alltid är på plats när barnfamiljer vräks, svarar fyra nej. En av dem som svarat nej uppger att inte närvarar om de vet att barnen inte är hemma eller inte kom- mer hem (-) de närvarar bara för barnens skull. Ett annat nejsvar motiveras på följande vis: I vissa fall måste KFM kontakta soc och uppmana ngn i personalen att infinna sig till förrättningen. KFM måste då skjuta på förrättningen för att invänta personal från soc. Detta förfaringssätt är mkt enerverande för alla inblandade parter. Ett ja-svar kommenteras med att de är på plats, men på initiativ av KFM. Tar kronofogden särskild hänsyn till om det finns barn? Frågan om de tar särskild hänsyn om det finns barn med i det hus- håll som ska avhysas, besvarar åtta av elva kronofogdar med ja. Detta sker huvudsakligen genom att kontakt tas med för att förvissa sig dels om att de känner till att det finns barn i hushållet, dels försäkra sig om att barnen har någonstans att bo. Generellt läggs det ner mer tid och ansträngningar för att hitta en lösning i dessa situationer. Om barnen inte har någonstans att ta vägen får sociala ordna med `omhändertagandet´ innan avhys- ningen sker. Den särskilda hänsyn som tas är med andra ord att man arbetar enligt gängse rutiner men mer intensivt. Vad behöver göras för att minska antalet vräkta barnfamiljer? Den öppna frågan vad som enligt KFM skulle behövas göras för att minska antalet vräkta barnfamiljer, resulterade i längre svar från nio av de tillfrågade. I flera fall påpekas att såväl hyresvärd som social- tjänst bör ta kontakt snabbare innan verkställighet samt agera kraftfullare. På så vis skulle man kunna bromsa skuldökningen. Om hyresvärden agerade på ett tidigt stadium och kontaktar hyres- gästen när hyresbeloppet inte är så stort kanske en avbetalning kan av och hyresgästen komma i fatt och ordna sin ekonomi (auto- giro av hyran t.ex.). Ett flertal kronofogdar menar att måste vara aktivare. borde arbeta mer med uppsökande verksamhet, inte bara passivt översända ett brev där svaranden ombeds kontakta socialtjäns- ten. Ansträngningar borde göras för att tidigare upptäcka riskhushåll för att tidigarelägga informationsinsatser. En kronofogde menar att det inte räcker med att en- dast meddelar gäldenären att kontakta dem för konsultation. Det behövs en regeländring där soc åläggs att besöka familjen för utredning. Liknande uppfattning har en annan kronofogde. Som det är nu så är det gäldenären som ska söka upp socialen och be- gära hjälp, soc har inte uppsökande verksamhet. När soc får underrät- telsen om avhysningen skickar de i regel bara ett brev till gäldenären, om inte gäldenären hör av sig så gör oftast soc ingenting. Gäldenärer i den här situationen öppnar i regel aldrig sin post. En annan åtgärd som föreslås för att minska antalet vräkta barnfa- miljer är att hyresvärden borde ta personlig kontakt när hyresbetal- ningen upphör samt att om det betalas ut bostadsbidrag borde det gå direkt till värden. Det framkommer också att värden borde för- bättra informationen till hyresgästen beträffande konsekvenserna av utebliven hyresbetalning. En myndighet redovisar en avvikande uppfattning i bemärkelsen att de inte anser att barnfamiljer ska sär- behandlas. Det bör vara lika för alla som har obetalda hyror eller av annan anledning ska avhysas. Det påpekas också att KFM inte kan påverka detta. Föräldrarna och har det yttersta ansvaret. Har andelen vräkta barnfamiljer ökat eller minskat? På frågan om kronofogdarna anser att antalet och andelen vräkta barnfamiljer ökat eller minskat, är svaren jämt fördelade mellan ökat, minskat och oförändrat. Detta kan givetvis ha sin förklaring i faktiska variationer mellan de olika kronofogdekontoren. Hälften av kronofogdarna uppger att det skett förändringar beträffande vilka hushåll som vräks. Sva- ren på vilka förändringar det rör sig om handlar främst om olika typer av marginalgrupper. Två uppger fler psykiskt sjuka, en upp- ger fler invandrarhushåll och yngre hyresgäster. En annan framhål- ler att det blivit fler gamla människor som inte har någon anhörig som kan ställa upp. En viktig fråga gäller hur i genomsnitt ett ärende tar som leder till vräkning från det att de hamnat hos kronofogden till att det verkställs. Kortast tid är en halv månad och den längsta är . Den absoluta majoriteten uppger en genom- snittstid på 3–. För skickades enkäter till tio stadsdelsnämnder, varav sju svarat.19 För skickades 22 enkäter till stadsdelsförvalt- ningarna och 17 svarade.20 Till utgick fyra enkäter, tre kom- mundelsnämnder samt till kommunen centralt. 19Svar saknas trots påminnelse från Husie, Hyllie samt . 20Svar saknas trots påminnelse från stadsdelsförvaltningarna i samt Maria-Gamla stan. rades.21 I fanns det endast kommunen centralt att skicka till och efter påminnelse inkom ifylld enkät. Det innebär att av 37 utskick inkom 27 svar, det vill säga en svarsfrekvens på . undersökning var motsvarande siffra högre. Beträffande verksamhet i samband med vräk- ningar finns det förutom praxisstudie en mindre kartlägg- ning gjord av 1989. För sju frågor finns det därför möjlighet till jämförelser mellan tre tillfällen: 1989, 1994 och 2005.22 Finns det rutiner för handläggning vid meddelande från hyresvärd om uppsägning av hyresgäst? svarade ja, 1994 var andelen och senast på denna fråga. Hur agerar redovi- sas i nedanstående tabell. Tabell 2: Vad gör socialnämnden när meddelande om uppsägning av hyresgästen kommer från hyresvärden? Procent (N för 1989=55; för 1994=54 och för 2005=2723) Tar kontakt med samtliga hushåll ansåg att socialnämnderna borde söka kontakt med samtliga avhysningshotade hushåll efter hyresvärdens uppsägning för att informera om vad socialnämnden kan erbjuda24. Att inte kontaktades ansågs vara otillräckligt. har situationen uppenbarligen försämrats då av socialnämnderna inte tar kontakt med samtliga av- hysningshotade hushåll. Av de fyra socialtjänster som svarat Annat 21Svar saknas trots påminnelse från samt . 22För jämförbarhetens skull har frågorna 1994 och 2005 haft samma lydelse som i undersökning . 23Det lägre antalet observationer 2005 beror på sammanslagningar av områden. I samtliga tabeller där alla tre undersökningarna redovisas är antalet observationer (N) detsamma som i denna tabell. 24SoS-rapport 1989:36, s.8. 2005, uppgav tre att de alltid tar kontakt (och då inte enbart skickar brev) med barnfamiljer samt äldre och psykiskt sjuka. På frågan om haft handläggningsrutiner när krono- fogden meddelar datum för vräkning, fördelade sig svaren på föl- jande vis. Tabell 3: Finns utarbetade rutiner för handläggning när meddelande om datum för avhysning kommer från kronfogdemyndigheten? Uppenbarligen har fler socialförvaltningar skaffat rutiner när kro- nofogdens meddelande om datum för avhysning anländer. Vad händer när kronofogdemyndigheten meddelar datum för avhysning? ska enligt 5 kap. 4 § socialtjänstförordningen som meddelande från meddelar da- tum för avhysning ge besked om vem som handlägger ärendet. Tabell 4: Vad gör socialnämnden när meddelande om datum för avhysning kommer från kronofogdemyndigheten? Flera svarsalternativ är möjliga. Kontaktar kända missbrukare eller psykiskt sjuka Avvaktar att hyresgästen tar initiativ till kontakt Såväl kronofogdar som hyresvärdar kontaktas i högre utsträckning än tidigare, vilket skulle tyda på ett förbättrat samarbete mellan dessa tre aktörer. Dock föreligger en markant skillnad mellan denna undersökning och de två föregående. Det har skett i det närmaste en fördubbling av andelen socialnämnder som tar kontakt med samtliga hushåll. Detta torde också stå i samband med ned- gången av andelen som endast kontaktar barnfamiljer. De höga siff- rorna 1994 för kategorierna 5 och 6 tolkades som att i samband med det mycket stora antalet ansökningar om vräkning, och med allt knappare resurser, tvingades inrikta sina insatser på speciella grupper och att hushåll utan kända problem själva fick ta kontakt för att erhålla hjälp. 2005 är antalet vräkningar på en nivå som motsvarar den och åter är siffrorna för kate- gori 5 och 6 låga, vilket skulle styrka en sådan tolkning. Hur agerar vid vräkningen? Hur agerar vid själva vräkningen? Även här finns möjlighet till jämförelse . Hur agerar socialnämnden när avhysningshot går till verkställighet? Närvarar vid samtliga avhysningar Närvarar endast om det gäller barnfamiljer Närvarar när barnfamiljer, missbrukare, psykiskt sjuka avhyses Närvarar vid behov efter utredning Har aldrig funnits behov att närvara Är med efter begäran av kronofogdemyndigheten Är med efter begäran från hushållet Förändringarna består 2005 med ett väsent- ligt undantag. Andelen socialnämnder som uppger att de närvarar vid samtliga vräkningar när de verkställs, har ökat betydligt (dock handlar det i absoluta tal om sex stycken). är det många som närvarar först om det visar sig finnas behov efter utred- ning, samt efter begäran från kronofogde eller det vräkningshotade Det resultatet tolkades studie som att social- tjänsten i dåvarande situation med många avhysningshotade hus- håll, utredde och riktade sina resurser på ett mer effektivt sätt mot de mer utsatta grupperna25. består denna förändring, som andelen som närvarar vid samtliga vräkningar ökar. Detta kan möjligen tolkas som att fortfarande utre- der i större utsträckning än 1989, men när antalet avhysnings- hotade hushåll minskat har större möjligheter att närvara vid de vräkningar som går till verkställighet. I vilka situationer avslår socialnämnden ansökan om ekonomiskt bi- stånd till hyresskuld? nämndes 35 ärenden som kan delas in i sex ärendetyper där socialnämnden givit avslag på ansökan om ekonomisk hjälp vid hyresskuld. En jämförelse med svaren ger föl- jande tabell. Beskriv ärendetyper där socialnämnden givit avslag på ansökan om ekonomiskt bistånd till hyresskuld. Fler svarsalternativ möjliga. Hushållet haft inkomst eller tillgångar att betala hyran med hyresskuld då betalningsförmåga funnits Upprepade hyresskulder och tidigare insatser resultatlösa Sökande prioriterat lyxkonsumtion, överkonsumtion Sökande ej stått till arbetsmarknadens förfogande I kategorin Annat ingår fyra svar som gäller de fall där värden säger nej till fortsatt boende även om skulden betalas. I de fallen har således socialnämnden givit avslag på ansökan. Den låga andelen avslag på grund av lyxkonsumtion tolkades 1994 som 25 Flyghed 1994, s. 26–27. tecken på minskade ekonomiska resurser hos de vräkningshotade. Det förefaller vara en rimlig tolkning även av resultatet . Denna tolkning stöds också av den minskade andelen av hushållen som inte betalt hyran trots att de haft ekonomiska möjligheter till det (ärendetyp 1). Tre av fyra socialförvaltningar anser att avhysningsreglerna fun- gerar bra eller mycket bra. Endast två menar att de fungerar dåligt eller mycket dåligt. Men trots den höga andelen som är nöjda med hur regelsystemet fungerar är det 11 som ger förslag på hur det skulle kunna förbättras. Ett återkommande förslag gäller hyresvärdarna. De måste rea- gera snabbare; får inte information om uppsägning i alla ärenden. Tiden blir knapp vilket resulterar i att hyresskul- derna blir för stora och därmed svårare att reda upp. I ett svar framkommer att det största problemet är hyresvärdarnas inställ- ning som gör det svårt att förhandla om kvarboende. Därför behövs mer förebyggande kontakt med hyresvärdar, speciellt mindre privata värdar. Viss självkritik kan även spåras i några svar. Främst handlar det om att måste förbättra sina rutiner när informationen väl inkommer samt att det behövs bättre samarbete mellan sektio- nerna. En annan framhåller behovet av skriftliga rutiner, att skriva ner det vi faktiskt gör. Ett sätt att förebygga att det går för långt, är att själv tar initiativ till regelbunden kontakt med hyresvärdarna. Även den generella bostadspolitiken berörs i ett svar. Ett ökat bostadsbyggande gör att mycket av det arbetet utför för att medverka till att bostadslösa, som egentligen inte hör hemma inom , kunde minska och därmed ge mer utrymme att arbeta med bl.a. avhysningshotade familjer. Följer upp hushåll som vräkts? En intressant fråga är i vilken utsträckning följer upp hushållen efter det att vräkning verkställts. Detta är särskilt viktigt då tidigare studier visat att de som vräks efter vräk- ningen fortsatt har en svag koppling till bostadsmarknaden. Många är bostadslösa eller hänvisade till tillfälliga lösningar. Det gäller även barnfamiljer. 26 och i Ds 2004:141, s. 278 någon uppföljning av vad som händer efter det att avhysning verkställs? Ökningen av andelen som alltid följer upp tyder på viss förbättring. Men görs uppföljning företrädesvis i vissa fall. Nedgången av dem som aldrig följer upp tycks gälla även 2005. De vanligaste skälen till uppföljning är att det handlar om barnfamiljer (9 svar) samt aktuella ärenden inom (7 svar). Därefter följer särskilda kategorier, som psykiskt sjuka (5 svar) och missbrukare (2 svar). På följdfrågan hur sådan uppföljning görs svarar ett drygt halv- dussin att detta sker genom personliga kontakter med den avhyste. Hur många av dessa som sker via telefon alternativt per- sonlig besök framgår inte. I stor utsträckning sker uppföljningen genom vad som kan beskrivas som gängse arbets- former. Det handlar om insatser i det löpande sociala arbetet då, som det uttrycks, vi ofta är involverade för annat boende eller att ärendet har kontakt med annan social enhet. En annan framhåller att oftast blir den/de avhysta aktuella hos varför både planering och uppföljning naturligt sker. Huvudsakligen handlar det om att på olika sätt hålla fortsatt kontakt. Detta kan ske genom besök hos, eller av, handläggaren. Finns ingen etablerad kontakt hänvisas den vräkte till av KFM. På så vis kan man hålla koll på hur fortsatt boende ordnats. Ett syfte med uppföljningen är att ge stöd till att göra familjen självständig. Därefter följer en mängd mer eller mindre disparata svar. Flera svarar att det beror på hur den vräkte själv agerar. Uppföljning sker helt efter den sökandes vilja. I dessa fall är upp- följning således beroende på om den vräkte tar egna initiativ eller ej. Detta kan t.ex. ske genom att vederbörande ansöker om insat- ser från stadsdelen eller fortsätter att ansöka om ekonomiskt bistånd, vilket måste betraktas som en minst sagt tveksam upp- fattning av vad uppföljning innebär. I jämförelse med undersökningen 1994 har samver- kan med kronofogden intensifierats. var det som hade regelbunden samverkan, senare har andelen ökat till . hade inget samarbete alls 1994, 2005 har samtliga någon form av samarbete. Samarbetsformen såväl formellt som informellt är den dominerande i båda undersökningarna (kring ). En femtedel av de tillfrågade socialförvaltningarna hade ett informellt samarbete vid den första praxisstudien; i studien är det ingen som uppger att de enbart har informellt samar- bete. Knappt hälften uppger att det skett förändringar i samarbetet med kronofogdarna . De 13 förvaltningar som svarat på frågan vad dessa består i, menar samtliga att det varit förändringar till det bättre. Huvudsakligen handlar det om bättre kontakt och därmed bättre samarbete. Fem förvaltningar uppger också att det inrättats särskilda tjänster och specialteam samt startats projekt där alla ärenden om avhysningar tas om hand. Strukturerat samar- betet i alla hyresärenden av socialsekreterare med specialistkompe- tens. Detta har skapat en god grund för samarbete och varit till stor fördel i arbetet med att förebygga och förhindra avhysningar. En uppger att det varit viktigt att tydliggöra varandras befogenhe- ter och möjligheter, i synnerhet vad det gäller familjer med barn. Är samarbetet med kronofogdemyndigheten till nytta för ? En stor majoritet () anser att samarbetet med kronofog- den varit till nytta för . Det gäller såväl 1994 som 2005. Skälen till detta varierar. Återigen poängteras den stora för- delen med informationsutbyte och kontakt för att kunna agera på ett tidigt stadium. Det var en viktig anledning till den positiva sy- nen på kontakten med fogdarna även 1994. Vi får mer informa- tion, bra information som ger tydligare bild i de fall vi ej får kon- takt själva. Ofta har de telefonnummer till personerna. Förhandla om att skjuta upp avhysningen så att vi får en bättre utredningstid. Flera påtalar just betydelsen av att samarbetet med kronofogden kan leda till uppskov med avhysningen. I vissa fall kan uppskov utverkas för att hinna diskutera och hitta lösningar tillsammans med hyresvärd och klient. Enligt en socialförvaltning kan detta leda till att vi hjälps åt att föra den sökandes talan mot hyresvär- den. En återkommande synpunkt är att samarbetet gjort att av- hysningar kunnat förberedas och genomföras skonsamt. Men framför allt har samordning och bättre information gjort att bistånd kunnat ges och avhysning i vissa fall till och med kunnat förhindras. Finns särskilt samarbete när barnfamiljer vräks? Drygt hälften av de tillfrågade 2005 uppgav att de hade särskilt samarbete med kronofogden vid vräkning av barnfamiljer. Samar- betet har främst bestått i tätare kontakter med KFM (men även fastighetsägaren) för att på alla sätt försöka undvika avhysningen, t.ex. genom att göra upp avbetalningsplaner eller att KFM åtmin- stone ger uppskov så att ska hinna ordna annat bo- ende eller för att få mer tid att utreda. Flera påpekar att KFM är mer aktiva i dessa ärenden. Vi hjälps åt att föra den sökandes talan mot hyresvärden. Ett par stycken uppger att särskild satsning är att deltar vid avhysningen. En annan att de har lite mer kontakt innan vräkning. Det är svårt att se att de sistnämnda fallen skulle utgöra någon form av särskild satsning. Även be- träffande övriga insatser kan man fråga sig hur många av dessa som verkligen lever upp till epitetet särskilt samarbete. Har kronofogdens attityd till avhysningshotade förändrats? På frågan om anser att kronofogdens attityd till av- hysningshotade förändrats , svarar när- mare hälften att någon förändring inte skett. Sex socialförvalt- ningar menar att kronofogden blivit generösare, vilket kan vara ett resultat av förbättrad kontakt och utvecklat samarbete. Endast tre har svarat att kronofogden blivit restriktivare. De som lämnat en kommentar till denna fråga har huvudsakligen tillhört de positiva. Återigen är det värdet av diskussioner och samverkan som fram- hålls. Två kommentarer betonar att det är hyresvärdens attityd som är avgörande, även kronofogden är beroende av vad hyres- värden har för synpunkter och ställer för krav. Finns regelbunden samverkan med hyresvärdarna? uppgav hälften av de tillfrågade socialnämnderna att de samverkade regelbundet med hyresvärdarna i avhysningsärenden, 2005 har andelen ökat till tre fjärdedelar. Samtliga socialförvalt- ningar har 2005 någon form av samverkan; 1994 var det som inte samverkade alls med värdarna. Andelen som har formellt samarbete är densamma i båda studierna (). Dock har andelen som uppger att det skett förändringar i detta samarbete ökat från till . Huvudsakligen har dessa förändringar varit till det bättre. Några framhåller emellertid att det blivit svårare att samarbete och att värdarna antagit en hårdare attityd p.g.a. lägenhetsbristen. Ett uttryck för denna restriktivitet är att det blivit svårare att teckna avbetalningsplaner. De som är positiva framhåller att det skapats rutiner för förebyg- gande arbete; att det inrättats särskilda grupper/team eller tjänster som underlättar tidig och tätare kontakt samt att det hålls regel- bundna träffar med hyresvärdens representanter. Hyresvärden vet vem han ska kontakta och han kan även ta informella kontakter med uppsökarna. kunde hyresvärdar ofta bli hänvisade från den ena till den andra. Det framkommer också att de specialteam som inrättats för att avvärja vräkningar genom effektivt uppsökeri fått förtroende hos hyresvärdar vilket ger utrymme för förhand- lingslösningar till hyresgästs fördel. Samtliga tillfrågade socialförvaltningar uppfattar att samarbetet med värdarna varit till nytta, vilket är fler än 1994. Den huvudsakliga anledningen till att det varit till nytta är, i likhet med studie, att det gått att hitta olika typer av lösningar som gjort att hushållet kunnat bo kvar eller att vräkningen åtminstone kunnat skjutas upp. Detta har bl.a. skett genom att beviljat bidrag till skulden, övertagit förstahandskontraktet på lä- genheten eller genom att tillsätter boendestöd. Ett annat sätt som flera nämner är att upprätta avbetalningspla- ner som värden accepterat. Hyresvärden kan övertalas att behålla hyresgästen genom våra insatser. Har det inte gått att förhindra vräkning har kontakten med värden enligt vissa gjort att avhys- ningarna planerats så att de genomförts skonsamt. En starkt bi- dragande orsak till detta har varit ett tidigt agerande, och för detta behövs goda etablerade kontakter med värdarna. Man kan i kom- munikationen få till lösningar för att hyresgästen får bo kvar. flera fall företas det gemensamma hembesök med hyresvärden i syfte att få till stånd en överenskommelse av något slag. Dock är det viktigt att påpeka att flera svar indikerar att det förekommer mycket stora variationer mellan olika värdar vad det gäller intresset av att samarbeta med i dessa ärenden. Har hyresvärdarna blivit mer restriktiva? Tolv av 27 socialförvaltningar menar att hyresvärdarna antagit en restriktivare attityd gentemot avhysningshotade hushåll , medan fem tvärtemot anser att värdarna blivit generösare. I de efterföljande kommentarerna framhålls att det skiljer sig mellan olika hyresvärdar. Hyresvärdar har blivit restrik- tivare vad gäller såväl störningar som hyresskulder, men framför allt upprepad sen inbetalning av hyran. I flera svar framkommer att det är bostadsrättsföreningar som agerat restriktivt. Många bostadsrättsföreningar vill bli av med betalningssvaga hushåll. En annan svarar: Ett hårdare och mer ogästvänligt hyresklimat i . Kan då svara för innerstaden där många bildat bostads- rätter när allmännyttan var till salu. Å andra sidan uppger en soci- alförvaltning att det hos dem fungerar bättre just med vissa bostadsrättsföreningar.