sou · GTB351 · 2006-01-01 00:00:00 — BILEN, BIFFEN, BOSTADEN Hållbara laster – smartare konsumtion Slutbetänkande av Utredningen om en handlingsplan för hållbar konsumtion – för hushållen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för , statsrådet , att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att precisera begreppet hållbar konsumtion när det gäller hushållen samt att föreslå en handlingsplan med åtgärder för hur en ekologisk, social och eko- nomisk hållbar konsumtion ska uppnås. Utredningens direktiv framgår av bilaga 1. Genom beslut förordnade chefen för departementet, statsrådet , biologen och författaren att vara särskild utredare i utredningen handlingsplan för hållbar konsumtion – för hushållen (Jo 2004:01). Förordnandet gäller fr.o.m , dock längst till dess att utredningen är slutförd. Genom beslut förordnade chefen för departementet, statsrådet , generalsekreteraren samt ekonomen , SCB, som experter i utred- ningen. lämnade utredningen sitt delbetänkande, Håll- bara laster. Konsumtion för en ljusare framtid (SOU 2004:119). Detta innehåller begreppsdefinitioner, beskrivningar, analyser och referenser kring förhållandena på de tre särskilt utpekade sak- områdena: livsmedel, boende och transporter. Ett avsnitt behandlar frågor kring tillväxt, livstillfredsställelse och konsumtionsmönstrens övergripande välfärdsdimensioner, inklusive en tillbakablick på den s.k. Lagom-Sverige-debatten . Förslag läggs också om hem- och konsumentkunskapsämnet i grund-/gymnasieskolan. Föreliggande slutbetänkande presenterar ett antal huvudstrategier som syftar till att på de tre sakområdena främja och påskynda en ekolo- giskt, socialt och ekonomiskt mera hållbar konsumtionsutveckling. Ambitionen är förvisso att spegla samtliga dessa hållbarhetsdimensio- ner, hur de förhåller sig till varandra och vilka potentiella konflikter respektive synergier dem emellan som kan finnas. Dock skulle de sociala och ekonomiska aspekterna mycket väl kunna svälla ut till att omfatta i princip hela livet. Därför har tyngdpunkten medvetet lagts på att ringa in de basala ekologiska förutsättningarna för en långsiktigt hållbar konsumtion. Inom ramen för strategierna läggs ett 60-tal olika förslag till åtgärder, där stat, kommun, producenterna och handeln spelar en ofta avgörande roll. Utifrån den s.k. reboundeffekten diskuteras även möjligheten att locka, alternativt styra över en ökad andel köp från materiell till mera resurssnål och miljövänlig, immateriell konsumtion av typen kultur, utbildning, hushållsnära tjänster, vård, omsorg m.m. Eftersom sådan tjänstekonsumtion emellertid oftast är dyrare än prylar vill utred- ningen pröva att sänka arbetsgivaravgiften på ett antal utvalda sektorer. Undertecknad har varit utredningens koordinator och skribent, och till min hjälp haft de ovannämnda experterna. Underlagsmaterial och synpunkter för de olika avsnitten i delbetänkandet har dessutom lämnats av bl.a. , professor, , fd miljö- och kvalitetschef, och , , , policyhandläggare vid int. avd., Svensk kyrkan, , energirådgivare, , i , , Ekologiskt Marknadscentrum, och , Grön kemi, och , konsulter, vidare av sakkunniga inom bl.a , , , Folkhälsoin- stitutet, , Kemikalieinspektionen, SIS Miljömärk- ning, , , KRAV, LRF, , Föreningen , (), och bioteknik () samt aktörer i producent- och handelsleden. har jag vid ett femtiotal tillfällen, i föredrag, debatter och artiklar presenterat utredningens arbete och perspektiv. Jag har också till mitt förfogande haft en brett sammansatt refe- rensgrupp som mötts till fyra idéseminarier, se bilaga 2. På utredningens hemsida, , producerad av lärare och studenter vid informationslinjen på i , har temaområdena belysts genom fakta- artiklar, intervjuer och en vardagsnära diskussion. Jag har även inhämtat kunskaper och uppslag från en grupp sak- kunniga i en testkommun, samt från företrädare för konsumentorganisationerna, miljörörelsen och . Med dessa ord överlämnar jag mitt slutbetänkande Bilen, biffen, bostaden. Hållbara laster – smartare konsumtion (SOU 2005:51). Uppdraget: Hur kan hushållens konsumtion bli smartare för plånboken, hälsan, miljön och den globala solidariteten?.................................................. Hållbar utveckling – vad är det?.............................................. Hållbar konsumtion – även en strategi för sund tillväxt ....... 1.4Hållbar konsumtion – ekologiska, sociala och Utredningens tre sakområden: Bilen, biffen, bostaden......... Åtgärder längs tre huvudspår .................................................. Mina förslag i korthet ......................................................................... Allmän inledning: Påverkan på tre arenor.............................. 2.2Förslag: Offentlig upphandling skall ske i bästa kvartilen, med som nationell 2.3 Förslag: Gör en översyn av marknadsföringslagen................ 2.4Förslag: Stärk hem- och konsumentkunskapen i grund- Förslag: Satsa på utveckling av hållbar design ........................ Förslag: Stimulera konsumentforskningen............................. 2.7Förslag: Skatter som styr i riktning mot hållbar 2.8Förslag: Ge SCB i uppdrag att utveckla indikatorer för 2.9Förslag: Ge förstärkta resurser och en tydligare roll i arbetet för hållbar konsumtion .................. Äta hållbart – åtgärder i jordbruks-, handels- och Mina sex huvudstrategier i korthet...................................................... Huvudstrategi 1: Stärk marknaden för svenskproducerade hållbara baslivsmedel ............................... 3.1.1 Mina utgångspunkter.................................................... 3.1.2 Analys: Hur hävdar sig svensk basmat på 3.1.3 Analys: Vad kommer att hända ? 3.1.4 Mina förslag till åtgärder i jordbrukspolitiken ............ 3.1.5 Mina förslag till åtgärder i konsumentpolitiken.......... 3.2Huvudstrategi 2: Hälsokött från extensiv ranchdrift av nötdjur – ny arena för hållbara svenska livsmedel ............. 3.2.1 Mina utgångspunkter.................................................... 3.2.2 Analys: Dagsaktuella trender 2005 .............................. 3.2.3 Analys: Så kan vi vända nedgång till uppgång ............. 3.2.4 Mina förslag till åtgärder för storsatsning på 3.3Huvudstrategi 3: Öka andelen ekologiskt certifierade 3.3.2 Mina förslag till åtgärder............................................... 3.4 Huvudstrategi 4: Öka andelen Rättvisemärkta/Fairtrade-produkter....................................... Analys: Rättvisemärkt/Fairtrade i ......... Mina förslag till åtgärder .............................................. 3.5Huvudstrategi 5: Grönt körkort för butiksanställda 3.5.2 Butikernas roll och ansvar............................................ 3.5.3 Mina förslag till åtgärder .............................................. Huvudstrategi 6: Ställ om till S.M.A.R.T-mat ....................... 3.6.2 Analys: Hur ser läget ut för S.M.A.R.T-maten i den offentliga sektorn?................................................. 3.6.3 Mina förslag till åtgärder .............................................. Bo hållbart – åtgärder för energi, kemiska ämnen och bruksföremål i våra bostäder........................................ Mina fem huvudstrategier i korthet .................................................... 4.1Huvudstrategi 1: Förnya politiken för ett hållbart 4.1.2 Analys: Omställning av boendet tar några 4.2Huvudstrategi 2: Premiera effektivare energianvändning och förnybara bränslen ............................................................ Mina förslag till åtgärder .............................................. 4.3Huvudstrategi 3: Påskynda utbyggnaden av hållbar 4.4 Huvudstrategi 4: Utveckla hållbar design av 4.4.1 Mina utgångspunkter.................................................. 4.4.2 Analys: Slit-och-släng, globalisering, social 4.4.3 Analys: Vad är en hållbar produkt? 4.4.4 Mina förslag till åtgärder ............................................ 4.5Huvudstrategi 5: Stimulera användningen av Göteborgsmodellen för utfasning av skadliga varor och kemiska ämnen i hushållen ............................................. Tre vardagsnära exempel............................................. Resa hållbart – åtgärder i transportsektorn .................. Mina sex huvudstrategier i korthet.................................................... Huvudstrategi 1: Stimulera till hållbara bilköp med bonus och skatter ................................................................... 5.1.2 Analys: Växthusgaserna ökar kraftigt – i stället för att minska .............................................................. 5.1.3 Mina fem förslag för att stimulera till ekonomiskt och ekologiskt hållbara bilköp ................................... 5.2Huvudstrategi 2: Premiera miljövänliga arbetsresor genom förändrade regler........................................................ 5.2.1 Mina förslag till åtgärder............................................. 5.3Huvudstrategi 3: Stärk kollektivtrafiken och 5.3.2 Mina förslag till åtgärder............................................. Huvudstrategi 4: Stöd utbyggnaden av bilpooler................. 5.4.2 Mina förslag till åtgärder............................................. Huvudstrategi 5: Tillståndspröva nya externa köpcentra.... 5.5.2 Mina förslag till åtgärder............................................. Huvudstrategi 6: Satsa på pilotförsök med spårbiltaxi ........ Locka till immateriell konsumtion .............................. 6.1Bakgrund: Kan vi konsumera oss till en mera hållbar Styrmedel: Sänkta arbetsgivaravgifter................................... Finansiering av utredningens förslag till åtgärder ......... Konsekvenser och samråd ......................................... Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen .................................. Ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet – hur ser Fördjupning till 1.4 ...................................... Hållbar konsumtion – genus-, ålders- och sociala perspektiv. Fördjupning till kap 1 ............................................................ Miljömärkning – signal för etisk konsumtion. Fördjupning till kap. 1.6 och 2.1........................................... Fördjupning till 2.9 .................. Indikatorer för hållbar konsumtion. Fördjupning till 2.8 ............ Vägen till hagen går genom magen – om djur, öppna land- skap och hälsosammare nötkött. Fördjupning till 3.2......... Ekologiska livsmedel i offentliga storhushåll. Fördjupning till 3.3.2 ............................................................. Forskning om hållbar livsmedelskonsumtion. Fördjupning till kap. 2.6 och 3.............................................. Socialt hållbara boendemiljöer – särskilt viktiga för de äldre. Fördjupning till kap. 4.1.2 ..................................................... Trädgård och kolonilott främjar hållbarheten. Fördjupning till 4.1.2 ............................................................. Bygga-bo-dialogen för en hållbar utveckling inom bygg- och Fördjupning till 2 och 4 .......................... Göteborgsmodellen för utfasning av farliga kemikalier. Fördjupning till 4.5 ................................................................ Utredningens referensgrupp och dess överlämnade jag till regeringen mitt delbetän- kande Hållbara laster. Konsumtion för en ljusare framtid (SOU 2004:119). Där presenteras grunderna för utredningsuppdraget, kriterier, sakfakta, statistik och en rad preliminära förslag på de tre sakområdena bilen, biffen, bostaden. Min och utredningens egen hemsida, , produ- cerad av informatörsstuderande på Södra Vätterbygdens folkhög- skola i , har gett prov på en del av den diskussion som utredningen gett upphov till. Hållbar utveckling – vad är det? Trots en del positiva globala trender finns det anledning att känna viss oro för världens och mänsklighetens framtid: Tar oljan snart slut? Kommer det att finnas mat till alla människor? Kan vi hejda hiv/aids, malaria – och välfär- dens hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes och fetma? Hur påverkas världsekonomin och freden av den pågående klimatförändringen? När skall fattigdomen äntligen utrotas? Dagens samlade produktion och konsumtion beräknas överstiga jordens långsiktiga ekologiska bärkraft med . De rikaste förbrukar . Med dagens teknik skulle det krävas tre, fyra planeter till för att ge hela världen en genomsnittlig materiell standard på europeisk eller amerikansk nivå. Den nuvarande utvecklingen är alltså bitvis helt orimlig. Den måste förändras och göras hållbar, globalt, nationellt och lokalt. FN:s så kallade sammanfattar det så här: Hållbar utveckling är en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfreds- ställa sina behov Hållbar konsumtion – även en strategi för sund tillväxt På i lovade att arbeta för en omställning till en mera hållbar produktion och konsumtion, i tre dimensioner – ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart. Det är basen för denna utredning, och handlar i grunden om solida- ritet och rättvisa, nu och för kommande generationer. Genom förändringar i vårt dagliga leverne kan vi bidra till att minska orättvisor och miljöförstörelse och stärka både den egna hälsan och hushållsekonomin. Men det förutsätter att producenterna och handeln vad gäller bilar, mat och andra varor och tjänster tar sitt stora ansvar och förser oss med ett hållbart utbud på marknaden. Genom best performance targets och andra strategier bör samhället mana fram en snabbare miljödriven teknik- utveckling. Med andra ord: Politiker och medborgare måste ro framtids- båten med två åror: Teknikens åra, som ger oss resurseffektivitet. Etikens åra, som handlar om förändrat vardagsbeteende. Om vi använder endast en av dem snurrar vi runt på samma fläck och kommer ingen vart. Somliga debattörer tycks mena att hållbar utveck- ling/konsumtion innebär en generell risk för minskad tillväxt och materiell välfärd. Jag visar i detta slutbetänkande tydligt att det är precis tvärtom: En systematisk satsning på hållbar konsumtion är indirekt en strategi för teknikutveckling, nya affärsidéer och företag och en sund tillväxt av både ekonomin och jobben. Jag har valt att utreda hur konsumtionen kan blir mera hållbar vad gäller resor, livsmedel och boende. I dessa tre vardagssektorer spenderar svenska hushåll totalt av sina disponibla inkomster efter skatt. Här kommer också välfärdens materiella och sociala kvaliteter till uttryck. svarar dessa sektorer för uppskattningsvis hälften av all negativ belastning på miljö, hälsa och därmed också på både privat- och samhällsekonomin. Åtgärder längs två huvudspår 1.Vi konsumerar grönare, dvs. väljer mat, ny bil, semesterresa etc så resurseffektivt, miljövänligt och solidariskt vi förmår, med hjälp av konsumentinformation och i bästa fall även direkt märkning av produkterna. Exempel: Svenskproducerad potatis, KRAV-märkt mjölk, Rättvisemärkta bananer, en ny bil som drar mindre bränsle än den gamla, hus utan värmesystem. På detta spår presenterar jag en rad förslag till åtgärder för att dels påverka producenterna att förse marknaden med denna typ av produkter, dels stimulera handeln till att bättre än exponera, informera om och kampanja dem, dels ge oss konsumenter bättre underlag för att fatta bra beslut om köp och konsumtionsbeteenden. 2.Vi minskar steg för steg andelen varor i vår hushållsbudget till förmån för konsumtion av resurssnåla tjänster – kulturupple- velser (musik, teater, böcker, bio), utbildning, förebyggande eller rehabiliterande hälsovård osv. Detta är nödvändigt om vi vill undvika den s.k. rebound-effekten (återtagningseffek- ten); med följande exempel vill jag kort förklara vad denna innebär: Den som byter till en bil som drar t.ex. mindre bränsle minskar ju inte bara sin belastning på miljön (mindre utsläpp av bl.a. klimatpåverkande koldioxid. Han/hon tjänar också på lägre bränslekostnader. Frågan är vad som händer med detta nya konsumtionsutrymme. Om pengarna investeras i ytterligare en bil i hushållet resulterar det hela, från resurs- och miljösynpunkt, troligen i ett nollsummespel, eller kanske till och med i en ökad belastning på naturens ekosystem. Om de i stället satsas i immateriell tjänstekonsumtion av den typ som nämndes ovan kan det bli en nettovinst för miljön och hälsan. Huvudspåren 1 och 2 måste alltså kombineras för att skapa en verkligt hållbar utveckling. Detta kräver i sin tur betydande politisk vilja. Genom de senaste decenniernas teknikutveckling har nämli- gen produktivitetsutvecklingen på varuområdet sänkt relativpriset på t.ex. skor, kläder och mat jämfört med stora delar av den imma- teriella tjänstesektorn, t.ex. vården. Om regering och riksdag på allvar vill locka över en växande andel av konsumtionen till immateriella, resurs- och miljövänligare tjänster måste priset på dessa minska i förhållande till den materi- ella konsumtionen. En metod att åstadkomma detta är att sänka momsen på tjänster och hoppas att det skall slå igenom på priset för konsument. Denna väg prövas på vissa kulturtjänster men kan inte fullt ut genomföras på grund av reglerna i EU:s momsdirektiv (77/388/EEG). En annan väg är att minska arbetsgivaravgifterna på tjänstesektorer där man önskar sänka den allmänna prisnivån och locka till ökad konsumtion. Jag lägger förslag om detta i kapitel 6. Ett urval av mina övergripande förslag Offentlig upphandling i bästa kvartil (kapitel 2.1) Stat, kommun och landsting skall – utifrån sammanvägda hålllbar- hetsaspekter – upphandla i bästa kvartil (fjärdedel) av produkt- sortimentet. ges förstärkta resurser för att inom ramen för bästa kvartilmodellen kunna fungera som nationell huvudman för kunskapsförsörjning, analys och utbildning av bl.a. offentliga upphandlare. Konsumentkunskap i skolan (2.5) Hem- och konsumentkunskap bör bli kärnämne på gymnasiet. Hem- och konsumentkunskapen ges huvudansvaret för grund- skolans undervisning om hållbar konsumtion. Det förutsätter tydligare skrivningar i läroplanen, översyn av kursplaner, för- dubblat timtal samt ekonomiska förstärkningar till lärarutbild- ningen, lokaler och teknisk utrustning. roll för att stimulera till hållbar konsumtion (2.9) bör komplettera sin allmänt breda orien- tering om marknadens utbud med en skarpare grön profil, där det ur hållbarhetssynpunkt mest önskvärda konsumentvalet tydligt pekas ut. På hemsidor, i Köpguiden och på övriga arenor för information och rådgivning bör verket aktivt hjälpa konsumenterna att välja marknadens för tillfället mest resurseffektiva och miljö- anpassade varor och tjänster. Äta, bo och resa mera hållbart – förslagen i urval Äta hållbart – sex huvudstrategier (kapitel 3) Stärk marknaden för svenskproducerade baslivsmedel. Satsa på extensiv svensk nötköttproduktion. Öka andelen ekologiskt certifierade livsmedel. Öka andelen Rättvisemärkta/Fairtrade-produkter. Stärk handelns ansvar bl.a. genom Gröna körkort för butiks- anställda. Ställ om till S.M.A.R.T-mat. Inom ramen för de sex huvudstrategierna lägger jag drygt tjugo åtgärdsförslag. Ett urval av de viktigaste: Ta bort onödiga fördyringar för svensk basmatproduktion, lag om allmän ursprungsmärkning, mål om ekomat i offentliga sektorn, halvering av moms på Rättvisemärkt/Fairtrade- produkter, grönt körkort för butiksanställda, S.M.A.R.T-mat i skolmatsalar mm, ekonomiskt stöd till storsatsning på svenska nöt- köttrancher. Bo hållbart – fem huvudstrategier (kapitel 4) Förnya politiken för ett hållbart boende. Premiera effektivare energianvändning och förnybar energi. Påskynda utbyggnaden av hållbar biokraftvärme. Utveckla hållbar design av vardagsprylar. Stimulera användningen av Göteborgsmodellen för utfasning av skadliga kemikalier i hushållen. Inom ramen för de fem huvudstrategierna lägger jag ett tiotal åtgärdsförslag. Ett urval av de viktigaste: Benchmarking-system för energieffektivisering i hyreshus, möj- lighet att mäta varmvattenförbrukningen i lägenheter, helt rörlig elpristaxa, ROT-avdrag för omställning av direktelvärmda hus, ny och starkare roll för energirådgivarna, hållbar design av vardags- prylar, ny modell för utfasning av farliga kemikalier. Resa hållbart – sex huvudstrategier (kapitel 5) Stimulera till hållbara bilköp med bonus och skatter. Premiera miljövänliga arbetsresor med bonus och ändrade reg- ler. Underlätta utbyggnaden av bilpooler. Tillståndspröva nya externa köpcentra. Satsa på pilotprojekt med spårbilstaxi. Inom ramen för de sex huvudstrategierna lägger jag ett tjugotal förslag. Ett urval av de viktigaste: Premie för den som köper en lättare bil, premie för förtida utskrotning av äldre fordon, ekonomiskt gynnsammare möjligheter för företag att bjuda anställda på arbetsresor/egen cykel, bättre villkor för bilpooler, juridisk prövning av externa köpcentra. In , I submitted my interim report Sustainable burdens – consumption for a brighter future (SOU 2004:119) to the Government. The basis of the assignment, criteria, facts, statistics and a series of preliminary proposals in the three key areas –transport, foodstuffs and housing – are presented in the report. My own and the inquiry website , which was created by public relations students at in , illustrates some of the discussion initi- ated by the inquiry. Sustainable development – what is it? Despite a number of positive global trends, there is still some cause for concern about the future of the world and of mankind. Is the supply of oil about to run out? there be enough fresh water? there be enough food for everyone? Can we stop the spread of HIV/AIDS and malaria, as well as welfare diseases such as cardiovascular disease, diabetes and obesity? How is current climate change affecting the world economy and peace? When will absolute poverty finally be eradicated? Aggregate production and consumption today is estimated to exceed the earths long-term ecological sustainability by about 25 per cent. The richest 14 per cent consume 56 per cent. Using todays technology, another three or four planets would be needed to provide the whole world with an average material standard of living at European or American level. Current development is, in other words, totally absurd in some respects. This must change and development must be made sus- tainable, globally, nationally and locally. The World Commission on Environment and Development (the ) convened by the United Nations summarises thus: Sustainable development is development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs. Sustainable development – also a strategy for healthy growth At the UN conference in in 2002, promised to work in three dimensions – ecologically, socially and economi- cally – for a transition to more sustainable production and con- sumption. This is the basis of the inquiry and it is essentially a question of solidarity and , now and for future generations. By making changes in our daily lives, we can help reduce injus- tice and environmental damage and at the same time strengthen both our health and our household economy. But this presupposes that the industry and producers of cars, food and other goods and services act very responsibly and provide us with a sustainable mar- ket supply. Society should encourage more rapid, environmentally- driven technological development by means of best performance targets and other strategies. In other words, politicians and citizens must row the boat of the future with two oars: the oar of technology which provides us with resource effici- ency, the oar of ethics which deals with change in our daily behaviour.