sou · GTB3101 · 2006-01-01 00:00:00 — – för målinriktat lärande SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Genom beslut bemyndigade regeringen det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om skolan att till- kalla en delegation med uppgift att förbereda, leda, stödja och ut- värdera en försöksverksamhet med utbildning utan timplan i . beslutade regeringen om förordningen (1999:903) om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i samt fastställde direktiv för delegationen (dir. 1999:90). Regeringen har därefter beslutat om fortsatt giltighet av och ändring i förordningen samt den 11 decem- ber 2003 respektive fastställt tilläggsdirektiv för delegationen (dir. 2003:173 och 2005:38). Delegationen antog namnet Timplanedelegationen. Till att leda delegationen utsågs fr.o.m. kanslirådet (t.o.m. ) och fr.o.m. kanslirådet . Som övriga ledamöter förordnades fr.o.m. avdelnings- chefen (t.o.m. ), sek- tionschefen , dåvarande verksamhetschefen (t.o.m. ), rektorn , utbildningsrådet (t.o.m. ), avdelningschefen (t.o.m. ). Som övriga ledamöter förordnades vidare fr.o.m. ombudsmannen (t.o.m. ), fr.o.m. utredaren och undervisningsrådet (t.o.m. ), fr.o.m. ombudsmannen , fr.o.m. enhetschefen , fr.o.m. utvecklingsledaren samt fr.o.m. skolrådet . Som sakkunniga förordnades fr.o.m. skol- rådet (t.o.m. ) och kammarrätts- assessorn (t.o.m. ), fr.o.m. kammarrättsassessorn (t.o.m. ), fr.o.m. kammar- rättsassessorn och fr.o.m. under- visningsrådet . Till huvudsekreterare utsågs fr.o.m. kansli- rådet (t.o.m. ). Som sekreterare förordnades fr.o.m. utredaren (t.o.m. ) och dåvarande undervisningsrådet (t.o.m. ), fr.o.m. (t.o.m. ) samt fr.o.m. . har varit delegationens assistent i arbetet med slutbetänkandet och antologin. Delegationen har tidigare överlämnat delbetänkandet Utan tim- plan – med målen i sikte (SOU 2004:35). Timplanedelegationen överlämnar härmed slutbetänkandet Utan timplan – för målinriktat lärande (SOU 2005:101). Delegationen kommer också att överlämna antologin timplan – forskning och utvärdering (SOU 2005:102). Slutbetänkandets disposition och innehåll ............................. Annat pågående lagstiftningsarbete........................................ Genomförandet av försöket .................................................... Skolorna i försöket................................................................... Skolornas bild av utvecklingen................................................ Förändringsarbetet enligt forskarna ....................................... Organiseringen av undervisningen .............................. Användningen av tiden................................................. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Hur har undervisningen utvecklats? Vad händer med ämnena? Elevernas ansvar och inflytande ............................................ Elever i behov av särskilt stöd ............................................... Föräldrarnas insyn, delaktighet och inflytande .................... Studieresultaten enligt delbetänkandet ................................. Den fortsatta utvecklingen .................................................... 5.2.1 Betygsresultat och behörighet till 5.2.2 Resultat på de nationella ämnesproven 9 ............ Forskarnas iakttagelser och resultat...................................... Bör timplanen avskaffas?........................................... 6.2.1 Skolan måste ta makt över tiden ................................ 6.2.2 Skolornas utveckling stödjer skola utan timplan ...... 6.2.3 Förutsättningarna för en skola utan timplan har Om timplanen avskaffas ............................................ Förändringar i regelverket ..................................................... Den garanterade undervisningstiden ......................... Läroplanen och kursplanerna..................................... Uppföljnings- och utvärderingssystemen................. Utbildning och kompetensutveckling .................................. Stöd för utveckling och genomförande ................................ Uppföljning och utvärdering av reformen ........................... Bilaga 1 Förordning (SFS 1999:903) om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i ................ Bilaga 2 Förordning (SFS 2005:141) om dels fortsatt giltighet av förordningen (1999:903) om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i , dels ändring i samma förordning........... Bilaga 6 Bilaga 3 till Skollagen (SFS 1985:1100)......................... Bilaga 7 Vägledning för skolornas dokumentation av Försöksverksamheten med utbildning utan timplan i omfattar knappt 900 kommunala grundskolor i 79 kommuner. Den femåriga försöksverksamheten startade /01. För deltagande skolor innebär försöksverksamheten en full- ständig befrielse från den nationella timplanens uppdelning per ämne eller ämnesgrupp. Skolor som deltar i försöksverksam- heten omfattas av övriga bestämmelser som gäller för grund- skolan. Det innebär bl.a. att de skall följa läroplanen (Lpo 94) och arbeta enligt de kursplaner som finns för äm- nen och ämnesgrupper, att bestämmelsen om antalet garanterade timmar för () gäller samt att eleverna skall få såväl en väl avvägd skoltid som väl avvägda läsår och skoldagar. Hur tiden skall disponeras bestäms av skolorna. Timplanedelegationen har haft det övergripande ansvaret för att leda, stödja och utvärdera försöksverksamheten. Delegationen har vidare haft i uppgift att lämna underlag inför regeringens ställ- ningstagande till om och i så fall hur timplanen i kan avskaffas. Delegationen redovisar i detta slutbetänkande sina slut- satser och förslag. Frågan om timplanens roll i en mål- och resultatstyrd skola är inte ny. Den fick särskild aktualitet i och med decentraliseringen av ansvaret för skolan och har behandlats av flera utredningar . Enigheten har varit stor om att det är ologiskt med en nationell timplan i ett mål- och resultatstyrt system, att timplanen kan leda till ett stelt schematänkande samt att den kan utgöra ett hinder för önskad skolutveckling. Vidare har timplanens styrande effekt på organisationen av undervisningen och dispositionen av lärarresurserna ifrågasatts. har den nationellt fastställda timplanen setts som ett verktyg för att värna likvärdighet och kvalitet. Farhågor inför en avveckling av timplanen har bl.a. gällt effekterna för olika ämnen i skolan. Det har också diskuterats om målen i kursplanerna behöver göras mer detaljerade om timplanen tas bort. Fungerande utvär- derings- och kvalitetssäkringssystem har lyfts fram som en nödvän- dig förutsättning för att kunna ta bort timplanen. föreslog i sitt slutbetänkande Skolfrågor – Om skola i en ny tid (SOU 1997:121) att skolans nuvarande timplan skulle avskaffas och att enbart en minsta garanterad undervisnings- tid skulle regleras. Som ett alternativ föreslog kommittén en för- söksverksamhet, vilket också var det alternativ som regering och riksdag valde att ställa sig bakom. Regeringen tillkallade som en följd av detta en arbetsgrupp inom dåvarande som redovisade departementsskrivelsen Utan timplan – med oförändrat uppdrag (Ds 1999:1). Regering och riksdag beslutade i huvudsak enligt för- slagen i skrivelsen. Som en konsekvens av detta fattade regeringen beslut om försöksverksamheten med utbildning utan timplan i och tillsatte Timplanedelegationen. Delegationen gjorde redan i delbetänkandet Utan timplan – med målen i sikte (SOU 2004:35) bedömningen att timplanen både kan och bör avskaffas. Vi ansåg emellertid att försöksverksamheten borde avslutas innan en rekommendation om att avskaffa timpla- nen lämnades till regeringen. Vi bedömde också att forsknings- och utvärderingsprojektens slutliga rapporter och ytterligare uppfölj- ningsdata skulle bidra till att fördjupa och tydliggöra bilden av för- söket. Delegationen ville dessutom komplettera en rekommen- dation om att avveckla timplanen med förslag till ytterligare åtgär- der om timplanen avskaffas. Bör timplanen avskaffas? Slutsatserna i detta betänkande bygger på en analys av resultatet från en omfattande uppföljning, utvärdering och forskning. Dele- gationen har gjort ett ovanligt djupgående nedslag i dagens svenska grundskola och studerat hur undervisningen organiseras i skolor i försöket, och i viss mån även utanför försöket. Vid våra övervägan- den har det blivit nödvändigt att försöka värdera vad som har med timplanen att göra respektive vad som är uttryck för en generell skolutveckling, något som varit en grannlaga och komplicerad uppgift. Mycket av det som sker i försökets skolor sker även i andra skolor, om än inte med samma kraft, och mycket av det som skolorna gör i försöket kan i formell mening genomföras även med dagens timplan. Delegationen har i enlighet med mål- och resultatstyrningens principer avhållit sig från att ge skolorna i försöket direktiv om arbetssätt, stoffurval och arbetsformer. Inför vårt ställningstagande har vi dock gjort bedömningar även av arbetssätt och andra aspek- ter av det pedagogiska arbetet i skolorna. Vi har också under försö- kets gång uppmärksammat skolorna på vissa frågor för reflektion. Delegationens uppfattning är att timplanen både kan och bör avskaffas. De skäl som redovisades i delbetänkandet består i sina huvuddrag. De har i stärkts i vissa avseenden, medan utvecklingen inte är fullt lika entydig i andra avseenden. Erfarenheterna av för- söket visar dock sammantaget att en avveckling av timplanen kan bidra till en ökad måluppfyllelse genom att stimulera utveckling i skolorna. Merparten av de frågetecken som finns och som vi pekade på redan i delbetänkandet har inte med timplanens vara eller inte vara att göra, utan mer med en generell skolut- veckling. Enligt vår uppfattning bör dock ett avskaffande av tim- planen kompletteras med andra åtgärder och stödjas av en effektiv implementering. Skolan måste ta makten över tiden I en mål- och resultatstyrd och decentraliserad skola vilar ansvaret för det dagliga arbetet i första hand på lärarna och skolledningen. I en skola med ambitionen att låta varje elev utvecklas optimalt är det rimligt att lärarna och arbetslaget har bästa möjliga förutsättningar att utforma arbetet. Arbetet med att fördela tiden för olika ämnen och aktiviteter bör vara en väsentlig del av att planera och organi- sera den egna skolans verksamhet. Att i ett mål- och resultatstyrt system nationellt styra använd- ningen av tiden är enligt vår uppfattning ologiskt och motsägelse- Vi vill dock understryka att mål- och resultatstyrningen på intet sätt utesluter en planering av tiden. Tvärtom innebär den att skolan eller arbetslaget planerar såväl för hur man vill arbeta för att nå målen i de olika ämnena, hur ämnena kan samverka och stödja varandra, hur elevernas olika behov kan mötas och hur lärarnas olika kompetenser bäst utnyttjas för detta, som för hur allt detta skall ske och rum. Timplanen uppfattas som ett hinder för skolutveckling av många verksamma i skolan. Genom att avveckla timplanen stimuleras där- för en skolutveckling som kan bidra positivt till en ökad mål- uppfyllelse och en förbättrad trivsel och arbetstillfredsställelse för både elever och lärare. Gemensam planering och intensivare pedagogiska diskussioner En mycket gynnsam effekt av försöket är att det i försöksskolorna har blivit allt vanligare att arbetslagen ägnar tid åt strukturerade och fördjupade pedagogiska diskussioner, samt att målen i allt högre grad sätts i centrum för både arbetslagens planering och deras pedagogiska överväganden. Det är också en positiv utveckling att elevernas väg mot målen nu i högre grad är en gemensam fråga för arbetslaget. Många skolor strävar efter att alla ämnen och ämnes- grupper skall ha en fast förankring i arbetslaget. Att förutsätt- ningarna för detta inte alltid finns för alla lärarkategorier kan skapa problem. Det ökade samarbetet upplevs positivt av lärarna och verkar inte längre leda till konflikter, även om diskussioner är vanliga. Att lärarnas förståelse för varandras ämnen har fördjupats och att förutsättningarna för att skapa bättre helheter i undervisningen har förbättrats är enligt vår uppfattning en vinst för undervisningen och framför allt för eleverna. Med målen i fokus – helhet eller fragmentisering? Att sätta målen i centrum för skolarbetet måste ses som en själv- klarhet i en skola som är mål- och resultatstyrd. Skolorna har under försöket lagt ned mycket kraft på att förstå, tolka och bryta ned målen som sedan utvärderas, dokumenteras, stäms av och kommu- niceras med elever och föräldrar. Redan i delbetänkandet pekade vi på att det finns en risk för att arbetet med målen kan bli för fragmentiserat och att helheter förloras. Vi kan konstatera att målarbetet nu sker med större balans än i försökets inledningsskede. Skolorna tar i allt högre utsträckning sin utgångspunkt i mål att sträva mot. Elevernas arbete med individuell planering och uppföljning tenderar nu att tonas ned till förmån för arbetet med att genomföra uppgifterna. Det intensifierade målarbetet har bidragit till mer av pedagogiska diskussioner på skolorna. Arbete med målen och hur dessa kan följas upp, för varje elev och för arbetslaget eller skolan, är dock ett av de områden där behovet av kompetensutveckling och erfaren- hetsutbyte är särskilt stort. Vi anser dessutom att det generellt finns ett stort behov av att skapa ökad tydlighet om målen och målstrukturen. En konsekvens av målarbetet är att föräldrar till elever i försöket är mer informerade om och delaktiga i sina barns studier och stu- dieutveckling . Genom detta blir de också mer infor- merade om skolans utveckling. Självreglerat arbete – privatiserad lärgång? Mycket av försöksverksamheten har kommit att handla om elever- nas självreglerade arbete och den tid på schemat som ofta benämns elevens tid, individuell tid, eget arbete eller studiepass. Benäm- ningarna leder tanken till ett privat lärande, något som förekommer men enligt våra erfarenheter långt ifrån alltid behöver vara fallet. Elevernas självreglerade arbete är ett uttryck för skolornas ambi- tion att i sin undervisning utgå från varje elevs förutsättningar, behov och intressen liksom ambitionen att öka elevernas inflytande över och ansvar för sina studier. Elever och lärare i försöksskolorna uppger i högre grad än elever och lärare i övriga skolor att det är vanligt med grupparbeten, teman och projekt. Eleverna uppskattar variationen under arbets- veckan, med en kombination av undervisning i stor klass, olika former av grupparbete och enskilt arbete. Mycket tyder på att det självreglerade arbetet ger eleverna ökade möjligheter att göra egna val och ta ansvar för sitt arbete. Sammantaget svarar en blandning av undervisningsformer väl mot läroplanens olika mål för undervisningen. Varje arbetslag och varje skola måste emellertid medvetet överväga hur undervisningen läggs upp, bl.a. med avseende på balansen mellan individuellt arbete och samlärande. Påverkas balansen mellan ämnena? Delegationen anser inte att risken är särskilt stor för att balansen mellan ämnena kommer att påverkas på ett icke önskvärt sätt om timplanen avvecklas. I en skola där målen sätts i centrum för arbe- tet och som tar utgångspunkt i kursplanerna är det självklart att avsätta tid för alla ämnen. Att risken för en treämnesskola accentueras om timplanen tas bort har inte bekräftats i försöket. Det finns dock, som i andra sko- lor, en tendens att elever med studiesvårigheter, och då särskilt i de högre årskurserna, ägnar mycket tid åt just svenska, engelska och matematik i syfte att uppnå behörighet till gymnasieskolans natio- nella program. De praktiskt/estetiska ämnena har snarare fått mer tid i försöks- skolorna än tidigare genom att ha både egen tid på schemat och ingå i den ämnesintegrerade verksamheten. Problemet är i stället skolornas praktiska svårigheter att integrera de praktiskt/estetiska ämnena i arbetslagens gemensamma arbete. Inom ramen för ämnes- integrerade teman riskerar också den ämnesvisa fördjupningen i de praktiskt/estetiska ämnena att bli för begränsad. När det gäller moderna språk, dvs. främst spanska, tyska och franska, har konsta- terats att de visat sig svåra att inlemma i det självreglerade arbetet. eller senare kommer emellertid balansen mellan olika ämnen och ämnesgrupper att förändras. Det är en naturlig följd av att samhället och kunskapsområden utvecklas. Omprövningen kommer då att ske inom ramen för den statliga styrningen, genom att läroplan och kursplaner ses över. När detta blir aktuellt kommer inte tiden att vara utan betydelse, även om timplanen har avskaf- fats. Ökat ansvar och ökat inflytande – bara för vissa? Eleverna har fått ökat ansvar och inflytande under försöket. De är positiva till detta inflytande som också kan bidra till ett ökat engagemang för skolarbetet, men efterfrågar mer. Inflytandet handlar i första hand om var, när och hur, men i mindre utsträck- ning om vad. Att det främst är inom ramen för det självreglerade arbetet som inflytandet har ökat gör att det finns stora möjligheter att vidareutveckla arbetsformerna inom skolans hela verksamhet så att elevernas inflytande får ett bredare genomslag. Elever som har svårt att nå målen kan inte alltid utnyttja den fri- het som ges på samma sätt som andra elever. De tenderar att bli mer styrda av lärarna och av sina egna ambitioner att klara framför allt svenska, engelska och matematik. Vi anser att det är viktigt att respektera elevernas val även när de gör en sådan prioritering. måste det vara ett ansvar för lärarna att bidra till att undervisningen inte bara fokuserar på elevens svårigheter utan ock- så på elevens möjligheter. Elevernas skolvecka bör balanseras med avseende på ämnenas karaktär, så att alla elever ges möjlighet till fördjupningar och till att utveckla förmågan till ansvar och infly- tande över sina studier. Elever i behov av särskilt stöd Mycket tyder på att det mer individualiserade arbetssättet gör att elever i behov av särskilt stöd i större utsträckning uppmärk- sammas och får stöd. Lärarna söker organisera lösningar för eleverna utifrån deras individuella behov. Elever som har problem att klara kravet på målmedvetenhet och koncentration vinner på att bli synliggjorda och därmed föremål för lärarnas uppmärksamhet. Flera olika underlag pekar också på att försöksskolorna bygger sina specialpedagogiska strategier på inkluderande lösningar. Det innebär att eleverna ges specialpedagogiskt stöd inom ramen för den ordinarie undervisningssituationen, ofta för självreglerat arbete. Liksom för generellt saknas dock verkningsfulla specialpedagogiska strategier i försöksskolorna. Vi menar att förändringsarbetet i skolan alltid måste utformas med hänsyn till elever i behov av särskilt stöd. Den specialpeda- gogiska kompetensen bör finnas med redan tidigt i planerings- processerna. Den behövs, utöver i klassrummet med eleverna och som konsultativt stöd till kollegorna, också där de strategiska besluten fattas, dvs. i skolans ledningsorganisation. Lärarnas arbetssituation och lärarrollens utveckling Lärarna i försöket är med få undantag positiva till den utveckling som skett på skolorna under försöket. Man uppskattar det utökade samarbetet och diskussionerna inom arbetslagen och att arbets- lagen har fått ett utökat inflytande över arbetets planering jämfört med tidigare. Den utveckling som sker i skolorna i försöket har varit till gagn för läraryrkets utveckling. Att lärarnas arbetstill- fredsställelse är högre i försöksskolorna än i övriga grundskolor kan ses som ett kvitto på att lärarna uppskattar det förändrings- arbete de varit delaktiga i. De arbetsformer som utvecklas i en skola utan timplan, liksom i andra svenska grundskolor, ställer höga krav på lärarkompetensen. När skolorna inte längre behöver följa den nationella timplanen flyttas ansvaret för att planera och fördela den undervisningstid som eleverna skall ha i olika ämnen till de professionella. I många fall flyttas dessa överväganden till arbetslaget. Att på individnivå och gruppnivå bestämma hur tiden skall disponeras mellan olika ämnen och mellan olika arbetssätt och arbetsformer är en kvalifi- cerad uppgift, särskilt om undervisningen i olika ämnen skall samverka för att målen skall nås. Uppgiften ställer krav på såväl ämneskompetens som pedagogisk och didaktisk kompetens. Det är därför ett problem att en stor andel av dem som undervisar i skolan saknar lärarutbildning helt eller saknar adekvat ämneskompetens. Det ställer stora krav på att skolledarna ser till att arbetslagen sätts samman och arbetar så att erfarenheten och den pedagogiska kompetensen hos de utbildade lärarna får genomslag i hela verksamheten. Även om de flesta lärare uppskattar arbete utan timplan var arbetet åtminstone initialt tidskrävande och innebar en stor arbetsbörda. Enligt vissa källor upplever många lärare fortfarande tidsbristen som ett problem. Enligt andra underlag upplevs arbete utan timplan som mer effektivt . Någon studie pekar på ökad stress. Av en bred enkätundersökning framgår däremot att lärare i försöket upplever mindre stress och mer arbetsglädje jäm- fört med tidigare och jämfört med lärare i övriga skolor. Det är enligt vår uppfattning omöjligt att i förväg göra en säker prognos om vilka effekter en avveckling av timplanen skulle ha långsiktigt på lärarnas arbetsbörda. Vi anser därför att vid en avveckling av timplanen måste arbetsbördan kontinuerligt följas upp tillsammans med effekterna för lärarnas trivsel, arbetstillfreds- ställelse och stress. Bilden av skolledaren som den drivande aktören för skolans ut- veckling är samstämmig. Likaså att mycket av det som från början uppfattades som problem av skolledarna nu tas som utgångspunkt för utveckling. I en skola i förändring förväntas skolledaren vara förändringsbenägen, ha ett helhetsperspektiv och förmåga att tål- modigt stödja och stimulera personalen som hon eller han också skall företräda skolan utåt. Att skolledarna har en betydelsefull roll och stora möjligheter att påverka framgår bl.a. av den studie som visar att skolorna med bättre resultat alla har en drivande ledning och goda relationer mellan ledning och lärare. Skillnaderna i resultat mellan skolor i försöket och övriga skolor är små, men till försöksskolornas fördel. Det gäller för det genom- snittliga meritvärdet 9, andelen elever med fullständiga betyg, andelen elever som har uppnått godkända betyg i de behörig- hetsgivande ämnena liksom i övriga teoretiska ämnen och i de praktiskt/estetiska ämnena samt andelen elever behöriga till gym- nasieskolan. Ökningen i meritvärde och av andelen elever med fullständiga betyg är kraftigast för elever med utländsk bakgrund. Värt att notera är även att ökningen av försöksskolornas meritvärde inte endast beror på att fler elever har nått målen för betyget Godkänd, utan även att en högre andel har nått målen för betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. bör noteras att skillnaden i meritvärde mellan skolor i och utanför försöket är så små att det inte går att statistiskt säker- ställa om försöksverksamheten lett till ökad måluppfyllelse. Även analysen av resultaten på de nationella ämnesproven 9 pekar på att skillnaderna i de flesta fall är små och inte statistiskt säker- ställda. Skolornas insatser för att utveckla sin mål- och resultatstyrning, dvs. att planera, att arbeta med målen och kommunicera dem, att utvärdera samt att genomföra fortlöpande förbättringsarbete, har dock betydelse för resultaten. Enligt en av delegationens studier är skolans insatser för mål- och tidsstyrning betydelsefulla för elever- nas förmåga till självreglering, vilken i sin tur lönar sig i form av systematiska skillnader i betygsnivå mellan skolor.