sou · GTB375d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Mina förslag innebär kostnader för upprättande av en huvudman för att hantera styrning, dokumentation, planering och utveckling av verksamheten. Kostnadernas storlek kommer att vara beroende av verksamhetens omfattning samt driftsformen, något som före- slås beredas ytterligare av regeringen. Även möjligheterna till sam- ordningsvinster genom samlokalisering med befintlig hund- verksamhet och vilka tjänster som kan köpas påverkar kostnaderna. kommer verksamheten att generera mycket små intäkter och måste därför finansieras i sin helhet via statsbudgeten. Successivt kommer intäkterna från försålda hundar att öka och behovet av finansiering minska, men det är inte möjligt att utgå från att verksamheten ens i ett långt tids- perspektiv kommer att kunna bli helt självbärande. Min bedömning är att de årliga kostnaderna vid ett genomförande av mina förslag kommer att vara lägre , eller möjligen i paritet med, de beskrivna besparingarna. Totalt sett kommer alltså staten med all sannolikhet att vinna på att en systematisk tjänste- hundsavel startas och drivs. Formerna för finansiering beskrivs i avsnitt 2.2.5. Att välja att inte starta en kvalificerad statlig avelsverksamhet medför självfallet inga kostnader . Jag vill dock bestämt avråda från ett sådant beslut. De statliga tjänstehundsanvändarna kommer då att även fortsättningsvis vara i en beroendeställning i förhållande till den privata hundaveln. Utan kontroll över aveln går det inte att säkert säga vilka egenskaper de hundar som föds upp kommer att ha, men det är inte orimligt att befara att det kommer att finnas ännu färre hundar med för tjänst lämpliga egenskaper jämfört med . Givet nuvarande omfatt- ning innebär detta högre kostnader för tjänstehundsverksamheten, vilket i sin tur gör att det finns än starkare skäl till att ha en egen produktion av tjänstehundsämnen än vad som kan beräknas utifrån dagens förhållanden. Avslutningsvis skulle en höjd kvalitet på statens tjänstehundar inte endast innebära renodlat ekonomiska fördelar med kontroll över utvecklingen utan också en högre kvalitet på hundarnas arbete. Detta skulle medföra en effektivare myndighetsutövning, vilken dock är svår att kvantifiera i ekonomiska termer. Full behovstäckning avseende ledarhundar skulle även medföra en minskad belastning på andra stödsystem för blinda och gravt syn- skadade. Jag har föreslagit att produktionen av tjänstehundsämnen skall lokaliseras till en plats där det är möjligt att tillämpa principen att ge regionalpolitiskt stöd för sysselsättningsändamål. En statlig satsning i ett sådant område kommer att innebära arbetstillfällen vilket i sin tur kommer att generera skatteintäkter för aktuell kommun. 7.2Offentligt åtagande, konkurrensaspekter och små företag Av det resonemang som förs gällande ett statligt åtagande i kapitel 2 framgår att staten bör ta ett direkt ansvar för produktionen av tjänstehundsämnen. Detta beror främst på att marknaden saknar förutsättningar att klara att tillgodose de statliga tjänstehunds- användarnas behov av lämpliga hundar. Statens bör fokusera sina ansträngningar på att skapa en ändamålsenlig avelsverksamhet. Dressyr, utbildning med mera hanteras lämpligen även fortsätt- ningsvis av användarna själva på de sätt de önskar. De små företag som kommer att påverkas av mina förslag är därmed främst hund- uppfödare. En av anledningarna till att marknaden inte förmår förse tjänste- hundsanvändarna med lämpliga hundar är att de allra flesta upp- födare arbetar i liten skala, oftast mer eller mindre som en hobby- verksamhet. Det finns helt enkelt ingen uppfödare som har resurser att bedriva en avelsverksamhet av den omfattning som krävs för att nå ett riktigt bra avelsresultat. Ytterst få svenska hunduppfödare, om ens någon, har uppfödning av hundar ämnade för tjänst som främsta inkomstkälla. Den organisering av den svenska tjänste- hundsaveln som jag har föreslagit innebär att alla uppfödare får rätt att delta i avelsarbetet om de uppfyller vissa kriterier och följer det upprättade avelsprogrammet. I gengäld kommer de att via den kontrollerade avelspopulationen kunna nyttja ett i tjänstehunds- sammanhang förstklassigt genetiskt material samt garanteras av- sättning för hundar som föds upp inom avelsprogrammet. Sammantaget skapar mina förslag goda incitament för privata uppfödare - oavsett deras respektive verksamhets omfattning - att delta i ett statligt avelsarbete eftersom detta kommer att ge dem betydligt bättre förutsättningar att nå lönsamhet. Fler uppfödare än kan därför komma att satsa på tjänstehundsuppfödning. Dessutom ges befintliga kennlar med tjänstehundsinriktning förut- sättningar att utöka sina respektive verksamheter. Det faktum att statligt finansierad uppfödning av tjänstehunds- ämnen bedrivs i många andra EU-länder (se avsnitt 5.2.3) tyder på att denna typ av verksamhet är förenlig med EG-rätten. Ett genomförande av mina förslag kommer utan tvekan att med- föra bättre såväl fysisk som mental hälsa hos tjänstehundar. Låg skade- och sjukdomsfrekvens upp i så hög ålder som möjligt och robust mentalitet, till exempel liten benägenhet att bli rädd, är nämligen av väsentlig betydelse för hur väl hundarna fungerar i tjänst. Därmed är de även de primära delarna i avelsmålet. Arbetet som tjänstehund innebär stora fysiska och psykiska belastningar. I en situation där det är svårt att finna till- räckligt många hundar som är lämpliga för tjänst finns en risk att användarna för att täcka sina behov rekryterar hundar som inte riktigt har de förutsättningar som krävs. Betydelsen för djur- skyddet när det gäller fysiska brister är uppenbar. Men det är även ett djurskyddsproblem om hundar som saknar den mentala styrka som krävs för uppgiften sätts i arbete som tjänstehundar. Ett genomförande av mina förslag kommer att innebära att tjänste- hundarnas psykiska välbefinnande ökar. Slutligen kommer den föreslagna satsningen, inkluderande ut- ökad forskning på hundområdet, att leda till en allmän kunskaps- höjning vilken bara kan vara av godo ur en djurskyddsaspekt. Efter- som mina förslag innefattar ett väl utbyggt samarbete med den pri- vata uppfödningen kommer såväl gener som kunskap att spridas utanför tjänstehundsleden. De beskrivna positiva djurskydds- konsekvenserna kommer därför inte att inskränka sig till enbart tjänstehundar, utan även komma hundar i allmänhet till godo. 7.4Brottsbekämpning och brottsförebyggande arbete Mina förslag kommer inte att direkt påverka mängden brott, men väl polisens, kriminalvårdens och tulltjänstemännens förmåga att upptäcka och, i polisens fall, klara upp dem. Detta kan härledas till att kvaliteten på Polisens, Kriminalvårdens och hundar kommer att förbättras om staten satsar på ett systematiskt avels- program för tjänstehundar. Vetskapen om att Polisens, Kriminalvårdens och tjänstehundar håller en hög kvalitet kan möjligen stärka det brottsförebyggande arbetet genom avskräckande effekter. Detta har redan påvisats inom kriminalvården i samband med deras sats- ning på narkotikasökhundar. En särskild utredare tillkallas med uppgift att kartlägga behovet av tjänstehundar i . Utredaren skall bl.a. analysera olika alternativ när det gäller uppfödning och utbildning av tjänstehundar, inklusive ett statligt åtagande. Vidare skall utredaren analysera det offentliga åtagandet i tjänstehundsverksamheten, särskilt med beaktande av hur konkurrensvillkoren för övriga aktörer i tjänstehundsverksamheten skulle påverkas av statligt finansierade insatser. Utredaren skall bedöma kostnadseffektiviteten hos de olika alternativen samt vid behov föreslå långsiktiga kostnadseffektiva åtgärder för att åstadkomma en god försörjning av tjänstehundar i landet. Utredaren skall i utredningsarbetet och sina förslag särskilt väga in djurskyddet. Med tjänstehundar avses här framför allt utbildade ledarhundar samt hundar som tillhör staten och används i huvudsak inom , , eller polisväsendet eller som tillhör en enskild person och på grund av särskild förbindelse skall hållas till nämnda myndigheters förfogande. Hundskolan i grundades och drevs i Försvarsmaktens regi under namnet Arméhundskolan då namnet ändrades till . Hundskolan blev civil och fick namnet och kom att lyda under först Försvars- och senare . Myndigheten Statens hundskola upphörde som hundcenter AB grundades med kommun och staten som ägare. Detta förhållande kvarstod fram då kommunen blev ensam ägare och skolan bolagiserades. Iris-gruppen () köpte skolan och drev företaget i då bolaget försattes i konkurs. Efter konkursen togs delar av verksamheten över av det då nystartade företaget , vars huvuduppgift är att förse synskadade med ledarhundar. Denna verksamhet pågår fortfarande. Statens och samhällets behov av hundar Staten är en av de största användarna av tjänstehundar. Försvarsmakten förfogar över ca 4 100 hundar, av dessa ägs dock endast ca 300 av Försvarsmakten. Resten av hundarna är kontrakterade från Svenska medlemmar och finns således i privat ägo. Inom polisen finns ca 430 hundar, ca 320 hundar tjänstgör som ledarhundar för personer med grava synskador och i verksamhet finns ca 50 hundar. Rekrytering och utbildning av tjänstehundar Fram bedrev Hundskolan viss uppfödning av tjänstehundar till bl.a. Försvarsmakten men denna avelsverksamhet var aldrig lönsam och lades ned i samband med bolagiseringen. rekryteras de flesta blivande tjänstehundar av privata uppfödare som mer eller mindre specialiserat sig på att bedriva avel med målsättningen att hundarna skall lämpa sig som bruks- och tjänstehundar. Det förekommer också att privatpersoner hör av sig till t.ex. polisen om de har en hund som de tror lämpar sig som tjänstehund. De flesta tjänstehundar inom försvarets verksamhet ägs och utbildas av privatpersoner. Utbildningen sker ofta i samarbete med Svenska . Enligt ett regeringsbeslut har Försvarsmakten till lokaliserat sådan hundavelsverksamhet som svarar mot myndighetens behov av tjänstehundar. All utbildning av polisens hundar utförs av hundarnas blivande förare med stöd av polisens centrala hundtjänstenhet och polisens egna instruktörer. Av bl.a. rättssäkerhetsskäl krävs att polisen har full kontroll över hundarnas träning. bedriver viss avelsverksamhet för att få fram bra ämnen till ledarhundar. Det stora flertalet ledarhundar köper dock bolaget från privatpersoner och företag som föder upp och utbildar ledarhundar. Ledarhundarna finansieras genom ett statligt anslag som hanteras av . Upphandling och placering av ledarhundar sköts av . Innan Hundskolan i försattes i konkurs uppdrogs åt i att utreda hundskolans framtida verksamhet i . Tyngdpunkten låg på att utnyttja den kompetens och de lokaler som fanns i och föreslå hur behovet av tjänstehundar kunde tryggas, eventuellt genom ett statligt åtagande. slutsatser i rapporten är bl.a. att det finns stora försörjningsproblem när det gäller att få fram hundar lämpliga för träning och utbildning till tjänstehundar. Samarbetet mellan de statliga tjänstehundsaktörerna har i stort sett upphört. Utredningen föreslår att staten tar ett samlat ansvar för avel, övergripande forskning och utbildning, samordning av statlig tjänstehundsverksamhet och etablering av en ny samverkansorganisation. Utredningen föreslår vidare att en samlad kvalificerad produktionsenhet i , "Nya Hundskolan", återskapas för all svensk tjänstehundsavel, dvs. för alla typer av tjänstehundar samt för grundträning av tjänstehundar. Statskontoret var i sin utvärdering (Dnr 2002/189-5) av rapporten tveksam till att staten skulle vara både finansiär och mottagare av hundarna eftersom detta skulle kunna leda till snedvriden konkurrens samt att det offentliga åtagandet är tveksamt. Enligt Statskontoret bör det ytterligare utredas hur en svensk avelsverksamhet skall se ut. Det finns därför anledning att utreda tjänstehundsverksamheten närmare. En särskild utredare tillkallas för att göra följande. Kartlägga behovet av tjänstehundar i , vem som är mottagare av hundarna och för vilket ändamål de används. Kartlägga tillgången på lämpliga hundar i , belysa om det finns någon brist och i så fall vad den beror på. Kartlägga den uppfödning som finns för framtagande av tjänstehundar för samtliga sektorer. Undersöka vilka egenskaper tjänstehundar skall besitta för att vara lämpliga för de olika ändamålen samt vilka raser som passar för detta. Beskriva vilka avelsmål som bör ställas för att få fram en hög andel friska hundar med de önskvärda egenskaperna och ge förslag på hur avelsmålen kan uppnås. Bedöma behovet av utbildning för hundar och hundförare och betydelsen av sådan utbildning för de olika ändamålen. Analysera om och i så fall hur samordning mellan de statliga mottagarna kan ge ökad tillgång till lämpliga hundar samt höja kvaliteten på hundarna. Analysera olika alternativ när det gäller uppfödning och utbildning av tjänstehundar, inklusive ett statligt åtagande, med beaktande bl.a. av eventuella hinder för nyetablering och om verksamheten kan bedrivas med lönsamhet utan statlig långsiktig finansiering. Analysera det offentliga åtagandet i tjänstehundsverksamheten (avel, hundutbildning och hundtjänster), särskilt med beaktande av hur konkurrensvillkoren för övriga aktörer i tjänstehundsverksamheten påverkas av statligt finansierade insatser. Konsekvenserna för de små företagen av de olika alternativen skall redovisas i enlighet med förordning (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. Beskriva omfattning, inriktning och kostnader för de olika alternativen samt föreslå finansiering för eventuella förslag med statsfinansiella effekter. Bedöma effektiviteten, inklusive kostnadseffektiviteten hos olika alternativ, konkurrensaspekter samt de legala möjligheterna inklusive förenlighet med EG-rätten. Vid behov föreslå långsiktiga kostnadseffektiva åtgärder för att åstadkomma en god försörjning av tjänstehundar i landet. Undersöka behovet av författningsreglering och om så är fallet lämna förslag på sådan reglering. Utredaren skall i utredningsarbetet och sina förslag särskilt väga in djurskyddet och vikten av att avla på sunda hundar för att främja lång livslängd och frånvaro av ärftliga sjukdomar hos hundarna. Utredaren skall redogöra för hur förslagen till åtgärder förhåller sig till nationell lagstiftning och till EG- bestämmelser på området. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter och organisationer, inklusive företrädare för sektorns privata aktörer. Utredaren skall bedöma möjligheterna till samordning med befintlig statlig och privat hundverksamhet i . Utredaren skall vid behov inhämta erfarenheter från andra länder. Samtliga förslag skall kostnadsberäknas och finansiering skall redovisas för föreslagna åtgärder. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . (Jo 2004:04) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir.2004:80) tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av uppfödningen av tjänstehundar. Utredningen skall enligt direktiven vara slutförd . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredaren skall redovisa uppdraget . Som exempel på hur prövningsbestämmelser för tjänstehundar kan vara utformade, det vill säga vilka krav de måste uppfylla för att bli godkända att använda i tjänst, bifogas i denna bilaga prövningsord- ning för ledarhund och certifikatprov för Försvarsmaktshund. Prövningsordning för ledarhund, . Certifikatprov för Försvarsmaktshund, Försvarsmaktens Hund– tjänstenhet och Svenska . Original– dokumentet omfattar tre underbilagor som i detalj beskriver hur hundförare och figuranter skall agera i olika provsituationer. Dessa underbilagor har inte inkluderats i detta betänkande. Motsvarande bestämmelser finns även för övriga tjänstehundstyper, Polisens övs- och specialsökhundar, narkotikasökhundar samt Försvarsmaktens stambevakningshundar och ammunitions– sökande hundar. De olika hundtypernas användning redovisas i kapitel 3. PRÖVNINGSORDNING FÖR LEDARHUND. Före leveransen skall hunden prövas och godkännas av SRF utsedd provledare. Hos producenten ansvarig skall meddela SRF när tillfälle för kontroller före slutprov kan utföras t.ex. vid miljöträningar. Hunden skall före slutprov tränats i hemmiljö (bostad), hundens agerande beskrivs av den som tränat hunden i detta avseende. Vid sådan kontroll eller senast vid leverans till SRF skall dokumentation om hundens uppväxt hos fodervärd och dressörens erfarenheter företes. Såväl hanar som tikar skall för godkännande som ledarhund vara kastrerade. Hanar mellan 10 och 11 månaders ålder, om hanens ålder överstiger 11 månader skall kontakt med SRF s´ tagas. För tikar skall kastreringen vara utförd senast före slutgodkännande, ( såväl medicinskt och inför slutprov ). Prövning skall ske i samråd med leverantören och före leverans till SRF. Dock senast före beräknad tilldelning och utplacering till den person som skall bruka hunden. Hunden skall vid provtillfället vara så långt kommen i dressyr och så väl genomarbetad att endast enstaka omprov kan komma ifråga. Proven skall bedömas endast som godkända eller ej. Proven skall dokumenteras av provledare. All prövning av ledarhund skall ske av provledare. Prövning av ledarhund skall i alla avseenden ske med av provledare godkänd miljö och material, apportföremål, hinderbanor o.s.v. – läggningsglasögon skall vara heltäckande. Bedömning av hundens arbetssätt, arbetsuthållighet, initiativ- (vägval, bildminne), koncentrations- och avreaktionsförmåga samt samarbete mellan förare och hund. Under proven skall hunden lugnt och koncentrerat leda föraren samt tydligt markera, stanna eller väja för hinder under förflyttningsvägen. Vid stopp, genomgång av dörr eller dylikt skall hunden stanna med bibehållen färdriktning. Hunden skall vara koncentrerad såväl i aktivitet som passivitet. Den skall uppmärksamt följa omgivningen samt lugnt avvakta vid exempelvis övergångsställen, i köer, inom offentliga lokaler mm. Vid tät trafik skall hunden på förarens kommando anpassa arbetstempot efter trafikrytmen och utnyttja eventuella luckor som uppstår. Om oframkomliga hinder spärrar förflyttningsvägen får hunden inte lämna trottoar eller gångbana utan förarens kommando. Vid återgång efter hinder i alla miljöer skall hunden återta den ursprungliga färdriktningen, (linjen) när så är möjligt. FÖLJANDE UPPTRÄDANDEN, BETEENDEN ANSES SOM DISKFALICERANDE OCH MEDFÖR ATT HUNDEN EJ GODKÄNNS. Om hunden lämnar förflyttningsvägen ( trottoar, vägkant, gångbana ). Visar aggressivitet eller onormal rädsla. Visar olämpligt kontakttagande eller låter sig påverkas av andra hundar eller djur. Är extrem kant- eller väggsmygare Snedställer plogar snett framför eller vid förarens sida. Visar för hårt drag eller så lågt tempo att det behövs upprepade kommandon t.ex. Före eller sakta. Enstaka moment som vid provtillfället ej bedöms som godkända, kan ges tillfälle till omprov som i så fall skall utföras senast före leverans. Om hunden som helhet ej bedöms som genomarbetad accepteras ej omprov, hunden kan dock presenteras för nytt slutprov vid senare tillfälle. Utgångsläge vid lydnadsprov. Vid samtliga moment skall hunden inta utgångsläge före och efter momentets slut. Utgångsläget är att hunden villigt sätter sig, med känselkontakt, vid förarens vänstra sida. Prov i hundens följsamhet och samarbete mellan förare och hund. Vid bedömningen läggs särskild vikt vid att hunden efter förflyttningen håller förarens riktning samt att endast kommando med rösten användes. Hunden skall föras i fritt hängande koppel och villigt följa föraren vid dennes vänstra sida med halsen i jämnhöjd med förarens vänstra knä. Provet skall utföras i olika tempoarter och i samband med vändningar. Då föraren gör halt skall hunden på kommando FOT sätta sig vid förarens vänstra sida med känselkontakt. Vid stegvisa förflytt- ningar och vändningar på stället skall hunden villigt och följsamt följa förarens rörelser samtsätta sig med känslokontakt. Prov i hundens följsamhet och samarbete mellan förare och hund. Vid bedömningen läggs särskild vikt vid att hunden efter förflytt- ningen håller förarens riktning samt att endast kommando använ- des. Hunden skall föras okopplad. Den skall villigt följa föraren vid dennes vänstra sida med halsen i jämnhöjd med förarens vänstra knä. Provet skall utföras i olika tempoarter och i samband med vänd- ningar. Då föraren gör halt skall hunden på kommando FOT sätta sig vid förarens vänstra sida med känselkontakt. Vid stegvisa förflytt- ningar och vändningar på stället skall hunden villigt och följsamt följa förarens rörelser samt sätta sig med känslokontakt. Under provet skall olika störningar finnas, såsom personer, förare med andra hundar etc. Prov i hundens uppmärksamhet, samarbetsvilja. Under provet skall föraren stanna och hunden på kommando LIGG villigt lägga sig vid förarens sida. Prov i hundens uppmärksamhet, samarbetsvilja. Kommando: PLATS och/eller tecken. Hunden skall sitta okopplad med rastklocka påtagen. På förarens kommando och/eller tecken, skall hunden villigt lägga sig. Kommando: STANNA KVAR och/eller tecken. Sedan hunden enligt moment 1 lagt sig ner, skall föraren efter kom- mando och/eller tecken lämna hunden och gå till anvisad plats utom synhåll för hunden. Hunden skall lugnt ligga kvar tills föra- ren återkommer. Om hunden lämnar platsen godkänns den ej. När föraren åter- kommer tillåts den inta sittande ställning. INKALLNING FRÅN SITTANDE. Kommando: SITT, – NA KVAR, HIT. Både kommando och visselpipa skall prövas. Prov i hundens förmåga att klara passivitet och att komma på inkall- ning. Hunden skall sitta med rastklocka påtagen. Föraren förflyttar sig gående från hunden och stannar på provledarens tillsägelse. Hunden skall lugnt sitta kvar tills föraren på provledarens tillsä- gelse kallar in den. Hunden skall villigt återvända till föraren och där med känsel- kontakt inta utgångsställing i förarens riktning. Under förflyttning till föraren läggs olika störningar in, såsom per- sonstörningar, förare med andra hundar etc. Om hunden reser sig eller lämnar platsen godkänns den inte i mo- mentet. INKALLNING FRÅN FRIHET. Kommando: HOPP OCH LEK, HIT och signal med visselpipa. Både kommando och vissel- pipa skall prövas. Prov i hundens kontaktvillighet till föraren, uppträdande mot andra hundar och övriga störningar samt uppmärksamhet få förarens kom- mando eller signal. Hunden skall sitta med rastklocka påtagen. På kommando HOPP OCH LEK skall den villigt lämna föraren. Föraren skall förflytta sig under provet. Hunden skall följa och hålla kontakt med föraren Efter provledarens tillsägelse skall hunden på förarens kommando och signal villigt återvända till föraren och där med känselkontakt inta utgångsställning. Under provet skall olika störningar läggas in såsom personstör- ningar, förare med andra hundar etc. Om hunden inte återvänder till föraren efter upprepade komman- don eller signaler godkänns den inte i momenten. Kommando: APPORT, LOSS. Prov i hundens apportvillighet, dvs hundens förmåga att hämta tap- pade föremål. Förarens utfällda käpp, samt t ex. handske, eller nyckelknippa. Föraren skall före provet meddela hur hunden förmodas agera. Kommandon i momentet ges av föraren först efter provledarens signal. Hunden skall sitta lös vid förarens sida. På förarens kommando skall hunden villigt apportera ett tappat föremål, återvända och med känselkontakt överlämna detta till föraren, framför eller vid sidan, stående eller sittande. Hunden skall hålla föremålet i munnen tills den får kommando LOSS av föraren. Vid proven i apportering skall såväl hårda som mjuka föremål före- komma. Utfälld markeringskäpp är obligatorisk. Vid upprepade kommandon eller om hunden tuggar på eller släpper föremålet skall den inte godkännas i momentet. Prov i hundens berördhet inför skott. Under proven i lydnadsdressyr och under selarbetet, skall skott från gevärskalibrigt vapen avlossas från hun- den/hundarna. Provet är delat i två avsnitt. Föraren skall ha god miljökännedom.