sou · GTB325d5 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta kan skapa skensamband: två serier kan ju utvecklas i samma (eller motsatt) riktning utan att vara kausalt kopplade till varandra. En annan komplikation är strukturen i feltermen; feltermen inkluderar bland annat orsaksfaktorer som inte beaktas i analysen. En av förutsättningarna i vanlig regressionsanalys är att feltermen inte har någon struktur. I tidsserieanalys är detta antagande inte realistiskt, eftersom utelämnade orsaksfaktorer som regel är autokorrelerade, dvs. har en struktur. Den aktuella analysen kompliceras dessutom av den säsongsvariation som finns i kvartalsdata. De komplikationer som beskrivits här beaktas i den teknik för tidsserieanalys som har utvecklats av Box och (1976), ofta benämnd ARIMA-modeller. Med hjälp av differentiering görs tids- serierna stationära (trendfria). Detta innebär att i stället för att analysera sambandet mellan råserierna Yt och Xt så analyseras sambandet mellan förändringarna, dvs. mellan Yt och Xt, därYt=Yt-Yt-1. (I analyserna här görs som regel även en säsongs- differentiering.) Differentiering av detta slag minskar risken för att skensamband ska uppstå, även om den inte elimineras. Ett annat väsentligt särdrag i ARIMA-analyser är att feltermsstrukturen skattas och inkorporeras i modellen. Detta ökar tillförlitligheten i modellskattningarna. I analyserna används en log-log modell med följande specifi- kation: ln Ft = eln Pt + Nt F är försäljning, P betecknar realpris och e symboliserar elasticitets- koefficienten som ska skattas. N (noise) är feltermen som inkluderar andra kausala faktorer. Feltermsstrukturen skattas med autoregressiva och moving average-parametrar. Dessa är av dels reguljära: AR(n) respektive MA(n), där n anger av vilken ordning parametern är; dels säsongsmässiga: (n), respektive SMA(n). För att modellen ska anses statistiska tillfredställande krävs att residualerna är oberoende (vitt brus). Detta avgörs med hjälp av Box-Ljungs test för autokorrelerade residualer. För att belysa frågan om priselasticitetens stabilitet görs separata analyser för perioderna 1985:1–1994:4 respektive 1995:1–2004:1. Länsspecifika analyser belyser frågan om regionala skillnader i priselasticiteten. Genom att jämföra elasticitetsskattningar baserade på månadsdata med skattningar gjorda på kvartalsdata får vi en belysning av hur snabbt en prisförändring slår igenom. Frågan om assymetri i priseffekten behandlas genom att inkludera en dummyvariabel som tar värdet 1 om priset ökar, -1 om priset minskar och 0 vid oförändrat pris. Öl, vin och sprit beskriver tämligen olikartade försäljningstrender (figur 1–3). Försäljningen av öl och vin var tämligen stabil , då en starkt ökande trend satte in, i synnerhet för öl. Sprit har haft en negativ trend , med en viss uppbromsning . Priserna för de olika dryckes- slagen har varit tämligen stabila, utan några markanta trender. Den största förändringen gäller priset på öl, som till följd av en skatte- sänkning realt minskade . Korrela- tionerna mellan trenderna i pris och försäljning är överlag negativa (tabell 1), något som dock ska tolkas med stor försiktighet. De negativa korrelationerna kvarstår dock efter säsongsdifferentiering (tabell 1, figur 4–6). (streckat). Vinförsäljning (heldraget) och realpris på vin (streckat). Spritförsäljning (heldraget) och realpris på sprit (streckat). Relation mellan realpris och ölförsäljning (liter ). Säsongsdifferentierade kvartalsdata 1984:1–2004:1. Realpris, öl (säsongsdifferentierat) Relation mellan realpris och vinförsäljning (liter ). Säsongsdifferentierade kvartalsdata 1984:1–2004:1 Realpris, vin (säsongsdifferentierat) Relation mellan realpris och spritförsäljning (liter ). Säsongsdifferentierade kvartalsdata 1984:1–2004:1. Realpris, sprit (säsongsdifferentierat) Korrelation mellan försäljning och realpris för öl, vin och sprit. Baserat på kvartalsdata för perioden 1984:1–2004:1 -0,18 -0,18 -0,33 -0,33 -0,38 -0,38 Modellskattningarna ger dock säkrare och precisare besked om kopplingen mellan pris och försäljning (tabell 2 ger en översiktlig presentation av resultaten; de fullständiga modellskattningarna redovisas i Appendix). De skattade elasticiteterna är med ett undantag statistiskt signifikanta och med förväntat tecken. Vi kan notera att elasticiteten för öl mot förväntan blir markant svagare efter 1995; ligger den på -1,4, jämfört med -0,6 . För vin ligger elasticiteten på samma nivå under båda perioderna (-0,6 under den tidigare, -0,8 under den senare; skillnaden är inte statistiskt signifikant). För sprit är elasticiteten nära -1 för den tidiga perioden. Att den är insignifikant för perioden beror sannolikt på den begränsade variationen i realpriset på sprit. Som jämförelse kan nämnas att (1991) för skattade elasticiteterna för öl, vin och sprit till -1,3, -0,9, respektive -0,9. Överensstämmelsen mellan skattningar och de som här redovisats för perioden är alltså ganska god; största skillnaden noteras för vin, där fann en något starkare elasticitet. Även modeller med korselasticiteter skattades (ej redovisade); i t ex modellen för öl ingick förutom ölpriset även priset på vin och sprit. Inte i någon av modellerna för öl, vin och sprit var dock korselasticiteterna statistiskt signifikanta. Det är intressant att notera att elasticiteterna skattade på månads- data inte skiljer sig nämnvärt från dem som skattats på kvartalsdata; skillnaderna är osystematiska och inom felmarginalerna. Detta skulle innebära att en förändring i priset på alkohol får ett ganska genomslag. Bilaga 6 SOU 2005:25 Skattade priselasticiteter för olika perioder -1,36*** -0,55* -0,79*** -0,90*** -0,62** -0,81(*) -0,57** -0,63** -1,16*** -0,34 -0,96*** -0,81*** *** p<0,001; ** p<0,01; * p<0,05; (*) p<0,10 Den försvagade priselasticiteten för öl efter 1994 pockar på någon förklaring. Den kan knappast bero på en begränsad prisvariation, som i fallet med sprit. Variationen i ölpriset var tvärtom betydande genom prissänkningen på . Denna prissänkning har närmast formen av ett naturligt experiment och inbjuder till en separat analys. Sålunda skattades elasticiteten för öl på data för en period som dominerades av denna prissänkning, nämligen 1995:1– 1998:4. Figur 7 visar ett tydligt negativt samband mellan pris och försäljning (säsongsdifferentierat), vilket också bekräftas i modellskattningen (tabell 3). Den skattade elasticiteten (-0,60) är på samma nivå som den som erhölls för hela perioden (modellen krävde inga parametrar för feltermsstrukturen). Priselasticitet för öl skattad på säsongsdifferentierade kvartalsdata för perioden 1995:1–1998:4 -0,60*** -0,12 Q(4)+ 2,18; p> 0,70 *** p<0,001 + test för autokorrelerade residualer (lag 4) Relation mellan realpris och ölförsäljning (liter ). Säsongsdifferentierade kvartalsdata 1995:1–1998:4. liter (säsongsdifferentierad) Realpris, öl (säsongsdifferentierat) Är priseffekten asymmetrisk? För att belysa frågan om en ökning i priset ger samma effekt som en minskning skattades två modeller: en modell som enbart inkluderar prisserien (Modell 1); en annan modell (Modell 2) som förutom prisserien även inkluderade en dummyvariabel (benämnd Tecken) som (efter reguljär differentiering) tar värdet 1 om priset ökar, -1 om priset minskar, och värdet 0 vid oförändrat pris. Modellerna skattades enbart för sprit, det dryckesslag där denna typ av asymmetriska priseffekter är mest trolig. Tabell 4 visar att dummyvariabeln inte hade någon signifikant effekt och inte heller påverkade skattningen av priselasticiteten (skillnaden mellan den skattade priselasticiteten i Modell 1 respektive Modell 2 är ej statis- tiskt signifikant). Skattade priselasticitet för sprit. Tecken är en dummy- variabel (se text). Baserat på reguljärt differentierade kvartalsdata 1984:1–1994:4 -0,79** -0,90* -0,64 -0,64 Q(4)+ 3,35; p> 0,50 3,29; p> 0,51 ** p<0,01; * p<0,05 + test för autokorrelerade residualer (lag 4) Geografiska skillnader i priselasticiteten För att belysa frågan om det finns några geografiska skillnader i priselasticiteten har länsspecifika analyser avseende öl gjorts för två tidsperioder: 1984–1994 och 1995–2004 (gamla länsindelningen har använts för att få fler analysenheter). Öl är det dryckesslag där de geografiska skillnaderna i tillgången till alternativ till Systembolaget bör vara störst, särskilt med dess högre införselkvoter. Enligt (2000) studie är det främst i , upp till , som man kan observera en ökad ölinförsel från efter höjningen av införselkvoterna . Det är således i detta område som priskänsligheten för öl borde vara förhöjd, i synnerhet efter 1994. Så är dock inte fallet enlig resultaten; den genomsnittliga priselasticiteten för dessa län är av samma storleksordning som för resten av landet under båda tidsperioderna (tabell 5). Ytterligare analyser av de läns- specifika elasticitetsskattningarna för visar ingen koppling mellan priselasticiteten och avståndet till (figur 8). (figur 9) finns en antydan till samband i den förväntade riktningen – högre priskänslighet med minskande avstånd till – men spridningen kring regressionslinjen är avsevärd. Priselasticitet för öl i och resten av skattad på data för två olika perioder. Genomsnitt (standard- avvikelse inom parentes) av länsspecifika skattningar -1,48 (0,13) -0,59 (0,14) -1,38 (0,15) -0,56 (0,17) *inkluderar , kommun, , , län, , , och . Relation mellan länsspecifik priselasticitet för öl (skattad på data för perioden 1984:1–1994:4) och avstånd till i kilometer -1,3 -1,4 -1,5 -1,6 -1,7 -1,8 Relation mellan länsspecifik priselasticitet för öl (skattad på data för perioden 1995:1–2004:1) och avstånd till i kilometer Hur skulle konsumtionen av öl, vin och sprit ha utvecklats om den hade följt utvecklingen av alkohol- priserna? För att belysa denna frågeställning har en serie projek- tioner gjorts enligt följande exempel för öl: utifrån priselasticiteten för öl (skattad på data för den tidiga perioden, dvs. 1984:1–1994:4) och realprisutvecklingen för öl har den predicerade försäljningen beräknats för perioden . (Genom att multiplicera den predicerade försäljningen med lämpligt vald har faktisk och predicerad försäljning samma värde 1995.) Projektionerna har gjorts separat för öl, vin och sprit; dessa har vidare summerats till den totala alkoholförsäljningen. Resultaten har aggregerats till årsdata. Resultaten (figur 10–13) visar att vin- och ölförsäljningen ökat väsentligt mer än vad prisutvecklingen predicerar; för sprit gäller det motsatta. För totalförsäljningen är det utfallen för öl och vin som slår igenom, dvs. en kraftigare ökning än predicerat. Faktisk ölförsäljning i liter () och försäljning predicerad utifrån realpris och priselasticitet skattad på basis av perioden –1994 (O) Faktisk vinförsäljning i liter () och försäljning predicerad utifrån realpris och priselasticitet skattad på basis av perioden –1994 (O) Faktisk spritförsäljning i liter () och försäljning predicerad utifrån realpris och priselasticitet skattad på basis av perioden –1994 (O) Faktisk total alkoholförsäljning i liter () och försäljning predicerad utifrån realpris och priselasticitet skattad på basis av perioden –1994 (O) I denna rapport har vi skattat priselasticiteten för öl, vin och sprit i på basis av kvartalsdata för perioden till och med . För perioden ligger de skattade elasticiteterna nära de man funnit i tidigare forskning. Elasticiteten för öl ligger markant lägre jämfört med perioden före (-0,6 respektive -1,4). Den lägre skattningen ansluter bättre till de resultat som redovisas för andra länder. En tolkning av den reducerade elasticiteten är att den markanta prissänkningen fick ner ölpriset till en nivå där prisvariationer får svagare effekt. Den kan vidare vara så att öl alltmer har kommit att betraktas som en vardagsvara (det lägre priset kan ha bidragit till detta) vars efterfrågan därmed blivit mindre priskänslig. Pris- elasticiteten för öl har alltså förändrats . Det ligger också nära till hands att tro att det skulle finnas en geografisk variation, på så sätt att efterfrågan skulle vara mera priskänslig i där man har närmare till billigare alternativ i och . Resultaten gav dock inget stöd för en sådan hypotes. Enligt resultaten har prisförändringar på alkohol ett snabbt genomslag; det gjorde ingen skillnad om man använde ett tidsfönster på en månad eller ett kvartal. Det verkade inte heller finnas någon asymmetri i priseffekten; prisökningar hade lika stark påverkan som prissänkningar. Slutligen visade projektioner som baserades på resultaten att alkoholförsäljningen vuxit starkare än vad man skulle förvänta sig utifrån prisutvecklingen. Detta illustrerar bara det enkla faktum att alkoholförsäljningen påverkas av många andra faktorer än priset. (1991) Efterfrågan på alkohol i –1988. Bilaga 1, SOU 1991:52. Box, G.E.P. & , G.M. (1976) Time Series Analysis: Forecasting and Control. , G., , P., Babor, T.F., Ferrence, R. m.fl. (1994) Alcohol Policy and the Public Good. (2000) The geography of cross-border trading of alcohol. I: Holder, H. ): and Union. Changes in National Alcohol Policy and Their Consequences, pp. 121–135. (1980) Control of alcohol consumption through price increases. on Alcohol, 41, 807–818. & , D. (1983) Price and income elasticities and the demand for alcoholic beverages. I: Galanter, M., ed. Recent Developments in Alcoholism, pp. 303-345, 339. & Bielinska-Kwapisz A. (2003) Alcohol consumption, beverage prices and measurement error. on Alcohol, 64, 235–238. (1995) Do alcohol prices affect consumption and related problems? In: Holder, H. & , E., eds. Alcohol and Public Policy, pp. 145–163. (2001) Effects of price and taxation. I: , N., , T. & Stockwell, T., eds. International Handbook of Alcohol Dependence and Problems: Part VI: Prevention of Alcohol Problems, pp. 685–698. Chichester: , Ltd. Priselasticitet för öl, differentierade och reguljärt perioden 1984:1–2004:1 vin och sprit skattad på säsongs- differentierade kvartalsdata för -0,79 -0,57 -0,96 -0,54 -0,50 -0,41 -0,37 -0,85 -0,95 -0,55 -0,68 Q(4)* 5,15p>0,27 5,06; p>0,28 3,11; p>0,54 *test för autokorrelerade residualer (lag 4) Priselasticitet för öl, differentierade och reguljärt perioden 1984:1–2004:3 vin och sprit skattad på säsongs- differentierade månadsdata för -0,90 -0,63 -0,81 -0,92 -0,15 -0,89 -0,59 -0,60 -0,54 -0,64 -0,75 -0,34 -0,47 -0,53 Q(12)* 28,21; p> 0,01 25,68; p> 0,01 22,27; p> 0,03 *test för autokorrelerade residualer (lag 12) Priselasticitet för öl, differentierade och reguljärt perioden 1984:1–1994:4 vin och sprit skattad på säsongs- differentierade kvartalsdata för -1,36 -0,62 -1,16 -0,63 -0,58 -0,52 -0,27 -0,84 -0,97 -0,67 -0,75 Q(4)* 5,02; p>0,29 2,81; p>0,59 0,55; p>0,96 *test för autokorrelerade residualer (lag 4) Priselasticitet för öl, differentierade och reguljärt perioden 1995:1–2004:1 vin och sprit skattad på säsongs- differentierade kvartalsdata för -0,55 -0,81 -0,28 -0,29 -0,39 -0,53 -0,56 -0,53 Q(4)* 1,24; p> 0,87 3,12; p> ,53 8,17; p> 0,08 *test för autokorrelerade residualer (lag 4) Den ändring och försvagning som bl.a. genom EU-inträdet skett av den nationella alkoholpolitiken med dessa traditionellt höga priser, relativt begränsade tillgänglighet inom landet, tydliga införsel- restriktioner och monopol har gjort det nödvändigt att satsa mer på lokalt alkoholförebyggande arbete. Genom tillkomsten av och medel till samordnare av i alla kommuner kan man konstatera att har så stora resurser satsats på detta område. finns ett starkt vetenskapligt stöd för att det finns insatser på nationell nivå som effektivt kan förebyggande alkohol- relaterade problem, t.ex. höga priser på alkohol och begränsad tillgänglighet. Men det är nu också vetenskapligt väl belagt att det finns effektiva förebyggande insatser som kan ske lokalt (I detta avsnitt behandlas främst insatser i en kommun, i en kommundel eller stadsdel, men ej insatser lokalt i en skola eller på en arbets- plats). Kunskapen om detta har ökat markant under de senaste 10–15 åren. Denna kunskap finns bäst samman- fattad i boken : no ordinary commodity (Alkohol: ingen vanlig vara) skriven av en grupp aktade alkoholforskare (och medarbetare, 2003) från flera länder och utgiven med stöd av . På svenska finns aktuell kunskap och erfarenhet av samlade i bl.a. boken supen i det nya (m.fl., 2002). och drogforskning (SoRAD) har följande definition på policy: På principer grundat handlande eller tillvägagångssätt. Detta innebär att policy bör vara genomtänkt och långsiktig (då den är grundat på principer) och demokratiskt förankrad (för att kunna vara brett handlingsinriktad). Med alkoholpolicy avser åtgärder för att kontrollera tillgången till och/eller efterfrågan på alkoholdrycker i en befolkning (Alcohol: no ordinary commodity). Termen används internationellt men uppkom ursprungligen i för att beteckna en samord- ning av nationella insatser från ett perspektiv som betonar folk- hälsoaspekter eller allmän ordning. Alkoholpolicy kan också vara lokal, och i detta avsnitt diskuteras främst lokal alkoholpolicy. Effekter av lokalt alkoholförebyggande arbete I boken : no ordinary commodity finns en sammanställ- ning av kunskapen om olika alkoholpolicies (alkoholpolitiska åtgärder) (kapitel 16) med avseende på bl.a. vetenskapligt doku- menterad effektivitet, kostnader och målgrupp, något som kort- fattat beskrivits i kapitel 4.1 ovan. Där framgår att flera åtgärder som kan genomföras lokalt har starkt vetenskapligt stöd, bl.a. insatser för att påverka dryckesmiljön. Denna kunskap sammanfattas nedan, varvid vetenskapligt stöd betecknas med 0 (inget stöd) + (visst stöd), ++ (måttligt stöd), ++++ (starkt stöd). De fyra först nämnda insatserna avser alkoholservering på näringsställen. Restriktiv policy för öppethållandetider: (++), låg kostnad. Lag som innebär juridiskt ansvar hos ägare/servitör på en restaurang eller bar för eventuella alkoholrelaterade konse- kvenser av alkoholkonsumtion på näringsstället. (+++), låg kostnad. Beivrande av överträdelse av bestämmelser för alkoholservering på näringsställen (++), hög kostnad Policy att ej servera alkoholpåverkade gäster: (+), måttlig kostnad. Samordnade insatser som engagerar lokalbefolkning, institu- tioner och föreningar som fokuserar på att minska tillgänglig- heten till alkohol, och som innefattar flera vetenskapligt dokumenterade åtgärder inom utbud och efterfrågan (++), hög kostnad. Vidare kan väl styrkta effektiva insatser mot rattonykterhet genomföras lokalt. En policy med oannonserade poliskontroller av alkohol hos ett slumpvis urval av bilförare, som blir känd (+++), måttlig kostnad. En policy med poliskontroller av alkohol på bestämda ställen (++), måttlig kostnad. Båda dessa frågorna behandlas vidare i kapitel 14. Även insatser av hälso- och sjukvård på lokalplanet kan ge viktiga bidrag i det lokala folkhälsoarbetet, något som diskuteras närmare i bl.a. kapitel 10. Insatser för att i hälso- och sjukvård identifiera och ge kort strukturerad behandling till högkonsumenter i tidigt skede (sekundär prevention) (++), måttlig kostnad. Behandling av alkoholberoende personer, vilket oftast sker lokalt, (+), hög kostnad Självhjälpsgrupper, som vanligen verkar lokalt, (+), låg kostnad. Vi har redovisat tio insatser som sker lokalt, men kan också konstatera att vetenskapligt stöd saknas för annat än kortvariga begränsade effekter av de två vanligaste, dyra insatserna: Undervisning och information om alkohol (narkotika, tobak) i skolan (0), hög kostnad Informationskampanjer (0), ofta hög kostnad. Lokala befolkningsinriktade projekt har utvärderats vetenskapligt Användningen av alkohol och förekomsten av alkoholrelaterade problem i ett samhälle berör många enskilda, samhälleliga institu- tioner och föreningar. Detta är en viktig utgångspunkt för sam- arbete för att söka minska förekomsten av riskbruk av alkohol och av alkoholrelaterade problem. Man kan betrakta de olika aktörerna tillsammans som ett system, där de olika delarna påverkar varandra (systemteori). Ett kombinerat arbete som angriper så många viktiga faktorer, inkl. både tillgång till alkohol och efterfrågan, innebär att effekterna blir bättre. Lokalt förebyggande arbete har förekommit , men det är egentligen först som man har vetenskapligt baserad kunskap som visar att ett brett lokalt alkoholförebyggande arbete mellan olika aktörer i samverkan kan ha effekt. Under förra bedrevs under ett projekt i tre kommuner med omkring 100 000 invånare i , och med tre jämförelsekommuner (Holder m.fl., 1997). Syftet var att minska förekomsten av alkoholrelaterade olyckor. Tabell 1 visar de huvudsakliga aktiviteterna och resultaten. Tre av de fem insat- serna avsåg minskning av tillgängligheten till alkohol. Projektet medförde en reduktion av: trafikolyckor , alkoholrelaterade trafikolyckor , misshandelsfall och en signifikant minsk- ning av alkoholförsäljning till minderåriga. Vid ungefär bedrevs ett liknande 3-årig projekt i 15 mindre kommuner i Minne- sota och i med målet att minska tillgängligheten till alkohol bland unga (Wagenaar m.fl., 2000) (se tabell 1). Detta medförde minskning av tillgängligheten till alkohol samt av arresteringar på grund av rattonykterhet bland unga och ökad ålderskontroll av handlare. Ett tredje projekt i medförde minskning av dödsolyckor i trafiken, vilket också var målet (Hingson, 1996). Dessa projekt hade avsevärt större resurser än liknande svenska projekt. Ett speciellt förhållande var att dessa var forskningsinitierade projekt och att t.ex. projektledarna var anställda av forskarna och ej direkt av kommunala organ. Även liknande projekt på och gav vissa positiva resultat (Casswell m.fl. 1993, Midford, 1996). Genomgående har betoning av en bra alkoholpolicy varit framträdande i de fram- gångsrika projekten. Tre vetenskapligt utvärderade lokala alkoholförebyggande projekt1 tid med 56/100.000 67/100.000 vuxna/år med 68/100.000 18–20 åringar/år (CMCA)3 trafiken från 178 till 120 på 5 år till 36 på 5 år 1Wallin (2002) Lokalt folkhälsoarbete. I (red). Den svenska supen i det nya . Nya villkor för alkoholprevention: en kunskapsöversikt.Stockholm:Statens folkhälsoinstitut, 2002. 2Holder, ed. (1997) A community prevention trial to reduce alcohol-involved trauma. Addiction 1997;S155-S301. (Supplement 2). 3Wagenaar m.fl. (1999) Communities mobilizing for change on alcohol:lessons and results from a 15-community randomized trial. 1999;27:315-26. 4Hingson m.fl. (1996) Reducing alcohol-impaired driving in Massachusetts:The Saving Lives Program. 1996;86:791-97. Lokalt förebyggande arbete i I början genomfördes mycket breda projekt i () och på (). En hel del positiva erfarenheter uppnåddes, bl.a. med självtest- instrumentet , och i arbetet med att mobilisera föräldrar och unga till alkoholfria aktiviteter, även om man inte som senare svenska projekt kunde ta lärdom av utländska projektrapporter (Holder m.fl., 1997; Wagenaar m.fl., 2000). Av särskilt intresse är en studie av tre ganska små (15 000–20 000 invånare vardera) och sociodemogra- fiskt likartade kommuner i (m.fl., 1993, 1997). Vid en enkätundersökning fann man att ungdomarna i en av kommunerna hade klart bättre hälso- beteenden och hälsa än ungdomarna i de två andra kommunerna. I denna kommun hade man satsat på ett brett hälsofrämjande arbete i samarbete mellan bl.a. skolan, polisen, fritids- och kulturförvaltningarna, utan särskilda verk- samhetsmedel. Man genomförde insatser för att informera och mobilisera föräldrarna, lägerveckor med hälso- och livsstils- inriktning, integrerad SANT (sex, alkohol, narkotika och tobak) undervisning, riktade polisinsatser mot langare och närvaro av vuxna vid ungdomsevenemang. Vissa av skillnaderna mellan kommunerna illustreras i tabell 2. En begränsning är att man ej har direkta uppgifter om hur dessa vanor var i kommunerna innan det breda folkhälsoarbetet i insatskommunen tog vid omkring före enkätundersökningen. Hälsovanor och livsstil (%) bland ungdomar i årskurs 9 i tre mellansvenska kommuner Alkohol minst två gånger/månad Berusad minst två gånger/månad