sou · GTB373d6 · 2006-01-01 00:00:00 — I första punkten införs graviditetspenningen som helt har ersatt havandeskapspenningen. I andra punkten införs grundnivån som helt har ersatt lägsta- nivån. I första stycket införs grundnivån som helt har ersatt lägstanivån. 11.4Förslaget till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) I första stycket 2 har den nya graviditetspenningen införts, som helt har ersatt havandeskapspenningen. Dessutom har införts att från- varo från arbetet under tid för vilken särskild föräldrapenning utges är semesterlönegrundande. Ytterligare individualisering av föräldraförsäkringen I enlighet med nuvarande utformning av föräldraförsäkringen kan en fullödig statistik över föräldrarnas uttag av föräldrapenningdagar inte ges tidigare än då barnen uppnått en ålder av . Detta inne- bär att det inte finns någon tillgänglig komplett statistik över för- delningen av föräldrapenning för barn födda senare än 1997. Stati- stik över den årliga fördelningen av föräldrapenninguttaget visar dock att av dagarna används av fadern. Enligt uppgifter från var andelen män som tagit ut föräldrapenning . tog fäderna ut i snitt. Mot- svarande siffra för mödrarna var . De flesta dagarna tas ut under barnets två första levnadsår. Männens andel av dagarna tas i de flesta fall ut när barnet är mellan 1–1 ½ års ålder. Undersök- ningar utförda av visar att en majoritet av för- äldrarna är nöjda med den fördelning av föräldrapenninguttaget som man utifrån individuella och familjerelaterade utgångspunkter har gjort. Besluten kring föräldraledighet i samband med barnafödande är beslut som fattas utifrån familjens behov, önskemål och befintliga situation. Utredningen har i stor omfattning diskuterat frågor kring skälen till att fördelningen av föräldrapenningdagar på årlig basis är ojämn mellan könen. I synnerhet har skäl i form av statistisk diskriminering, ojämlika könsförhållanden i parrelationer, arbetsgivares negativa inställning till föräldraledighet samt en ojäm- ställd arbetsmarknad diskuterats. I liten eller ingen utsträckning har det faktum att de enskilda familjernas individuella val eller pre- ferenser kan göras utifrån individuella utgångspunkter som är oberoende av könsdiskriminerande skäl berörts. Utredaren föreslår att en ytterligare del av försäkringen skall individualiseras på sådant sätt att föräldrarna tilldelas en individuell del vardera samt 5 månader som kvarstår att dela på i enlighet med det individuella önskemålet (5+5+5). Genom en modell enligt vilken lagstiftaren anger den indivi- duella familjens fördelning av föräldraförsäkringen, kommer natur- ligtvis ambitionen att uppnå en jämnare fördelning av försäkringen mellan män och kvinnor att uppnås betydligt snabbare i förhållande till den alternativa lösningen att arbeta med en attitydspåverkan som på skulle kunna förändra ett icke önskvärt hand- lingsmönster. Innan sådant beslut fattas bör dock lagstiftaren ställa sig frågan om det är ett önskvärt och ett avvägt handlande att genom lag styra den individuella familjens val av fördelning av för- äldraförsäkringen. Det är en styrmekanism som enligt erfarenhet även kan leda till att samlat minskat uttag av föräldraförsäkrings- dagar för det enskilda barnet. I samband med diskussionerna om ytterligare individualisering, har i mycket liten eller ingen utsträckning beaktats de olika levnads- och arbetssituationer som olika individer befinner sig i. Givet att alla individer levde i synonyma vardags- och arbetsför- hållanden, är de individuella konsekvenserna av en ytterligare kvotering av föräldraförsäkringen i linje därmed också synonyma. Emellertid ter sig verkligheten på annat sätt och det finns skäl att framhålla grupper som inte på samma sätt låter sig passas in i det föreslagna försäkringsmönstret. Utan avsikt att göra någon uttömmande beskrivning av vilka dessa fall kan vara, lämnas dock några exempel: Arbetstidsförläggning varierar kraftigt mellan olika branscher och olika arbetsuppgifter. Närvaro i familjen är i många fall inte bero- ende av att den allmänna försäkringen medger längre ledighetsmöj- ligheter med bibehållen ersättning. I många fall är den ene för- älderns arbetstid förlagd på sådant sätt att familjen som helhet får mer gemensam tid tillsammans genom att den förälder med mest ordinär arbetsvecka tar ut så stor del av ledigheten som möjligt. Den möjligheten minskas genom ökad individualisering av försäk- ringen. Ingen fast förankring på arbetsmarknaden Det finns ett stort antal personer som inte har en fast förankring på arbetsmarknaden i formell mening, t.ex. på grund av tidsbegränsade anställningar eller vikariat. kan i dessa fall medföra att de fjärmas ännu mer från den etablerade arbetsmarknaden eller tvingas avstå från ett förvärvs- arbete som erbjuds. En yrkesarbetande och en studerande förälder En studerande som inte uppfyllt kvalifikationsvillkoren för rätt till föräldraförsäkring på SGI-nivå, har rätt till ersättning på lägstanivå. Under föräldraledighetstid då ersättning från föräldraförsäkringen uppbärs och om inga studier utförs, kvarstår inte rätten till studie- stödsersättning . Familjeekonomin samt flexibilitetsmöjligheterna i dessa situationer föranleder att det finns skäl att anta att dessa familjer även fortsättningsvis har behov av stor flexibilitet vad avser uttaget av föräldraledighet. För en få- eller enmansföretagare vilar företagets existens på den egna insatsen i form av tid och kompetens och det erfordras en stor följsamhet i förhållande till omvärlden och rådande marknadssitua- tion. För de flesta är det svårt eller omöjligt att planera längre ledighet och frånvaro från arbetet, då detta leder till att verksam- heten avstannar. Konsekvensen av att vara frånvarande från den egna verksamheten kan för en egenföretagare vara att verksamheten upphör, i frånvaro av den individ som de fakto är verksamheten. Minskade möjligheter att överlåta föräldraledighet mellan för- äldrarna får olika effekter för olika grupper. Det kan på goda grunder antas att företagare har större behov än andra grupper att fritt få fördela ledigheten mellan sig, eftersom ledigheten måste anpassas så att företaget kan drivas vidare. Förslaget får alltså nega- tiva effekter för småföretagarna, och den gruppen är förhållandevis stor. Ett tecken på detta är att det finns omkring 850 000 företag i intervallet 0–49 anställda. Här finns det förstås ett antal företagare som av olika skäl, exempelvis ålder, inte berörs av föräldraledighet. Men det verkar klart att en relativt stor grupp berörs negativt av förslaget. Förslaget kan sannolikt leda till negativa effekter avseende män- niskors vilja att starta företag. Så är förstås fallet bara för den grupp som är i fertil ålder och som dessutom funderar på att starta före- tag. Men eftersom nystarten av företag är låg här i landet, så är det viktigt att ta varje möjlighet att underlätta detta, och att undvika förslag som går i motsatt riktning, som det nu aktuella. De ovan redovisade situationerna visar att förslaget om att minska rätten att överlåta ledighet missgynnar vissa grupper fram- för andra. Redan detta borde vara ett skäl att inte genomföra för- slaget, förutsatt att en föreslagen förändring inte motiveras av starka skäl. Och några sådana är svåra att se. Statistisk diskriminering – konsekvensen av ett ojämnt uttag av föräldraförsäkringen? har presenterat en rapport om män och kvinnor i lönestatistiken. Undersökningen som utgår från uppgifter rörande 1,5 miljoner anställda inom den privata sektorn visar att det finns mindre löneskillnader som är oförklarade, men att det sammantaget inte finns grund för påståendet att det före- kommer lönediskriminering i de privata företagen. Då löneskillna- der mellan män och kvinnor rensas för skillnader i yrke, ålder och utbildning är den återstående löneskillnaden för hela den undersökta gruppen. För gruppen tjänstemän är skillnaden och för gruppen arbetare . I statistiken saknas dock variabler som antalet år i yrket, antal år i företaget, arbetets svårighetsgrad och komplexiteten i arbetsuppgifterna. Genom andra undersökningar som genomförts vet man att sådana variabler har betydelse för lönesättningen i det individuella fallet. Enligt utredaren, anses dock denna oförklarliga löneskillnad bero på det som benämns statistisk diskriminering, dvs. det faktum att kvinnor som genom sitt könsrelaterade handlingsmönster väljer att vara föräldralediga än mannen behandlas som högre riskfaktorer enbart genom sin könstillhörighet och därmed ges lägre lön. Utredaren redogör över huvud taget inte för anled- ningen till att detta antas vara fallet, men menar att en ytterligare individualisering av försäkringen skulle minska den på förhand antagna hypotesen om en förekommande statistisk diskriminering. Utredaren föreslår en förlängning av antalet dagar med ersättning för inkomstbortfall på SGI-nivå i föräldraförsäkringen samt att nuvarande på lägstnivå föreslås tas bort. Bakgrunden till detta är att förslaget också inkluderar en förkortning av den tids- period under vilken förälder kan göra anspråk på försäkringen. är den svenska föräldraförsäkringen den mest generösa i världen och utredaren har inte närmare redogjort för vilka bakom- liggande behov som föranleder förslaget och de kostnader som det medför. I utredningsmaterialet framhåller utredaren vikten av att närvaro på arbetsplatsen är en indikator på lönesituationen. I och med den föreslagna förlängningen av föräldraledighet med inkomstbortfalls- ersättning, i kombination med de föreslagna kontaktdagarna, blir frånvaron i samband med barnafödande än mer omfattande. Med eller utan ökad kvotering blir konsekvensen att personer i barna- födande ålder kan antas vara frånvarande från arbetet i ännu högre utsträckning . Således, i enlighet med det resonemang som utredningen för, skulle en förlängning av försäkringen innebära att de negativa konsekvenserna för föräldralediga föräldrar förstärks. Kontaktdagar i åldrarna 4–10 år Utredaren föreslår att de på lägstanivå skall tas bort. Dessa skall istället ersättas av en ledighetsrätt för varje förälder motsvarande per barn och år i åldrarna 4–. Av de skall ersätta inkomstbortfallet på SGI-nivå. De övriga åtta årliga dagarna skall endast vara kopplad till en ledighets- rätt. Förslaget innebär att dagens med en ersättning på lägstanivå ersätts med en ledighetsrätt motsvarande för- delade på två föräldrar. Sammantaget innebär detta att förslaget resulterar i fördelade för varje barn i åldrarna 4–, förutsatt att föräldrarna utnyttjat ledighetsrätten. Till utredningen har inte fogats någon beräkning av kostnaden för det produktionsbortfall denna ledighetsrätt innebär. Som en jämförelse kan hänvisas till nationaldagsutredningen som i sitt betänkande SOU 2004:58 konstaterade att införandet av en extra helgdag utan andra förändringar medför ett årligt inkomstbortfall inom tillverkningsindustrin på . Enligt utreda- ren ansågs det inte rimligt att i rådande ekonomiska läge införa ytterligare helgdagar. Motsvarande överväganden bör göras även i förhållande till den ytterligare ledighetsrätt som utredaren föreslår i form av s.k. kontaktdagar. Utredaren föreslår i sitt betänkande en rad åtgärder inom ramen för föräldraförsäkrings-lagstiftningen som genererar kostnader i den offentliga budgeten. För att rimligheten i ett förslag som innebär en ökning av de offentliga utgifterna skall kunna värderas och en avvägning i för- hållande till andra offentliga utgifter skall kunna göras, är ett syn- liggörande av finansieringen en förutsättning. Att finansieringen skall ske inom ramen för ett reformutrymme kan inte anses som tillräckligt klargörande. En principiell fråga är huruvida föräldraförsäkringen kan karakteriseras som en försäkring i generell bemärkelse, mot bak- grund av att den är en sammanblandning av såväl bidragssystem som en inkomstbortfallsersättning. Detta bör som en följd speglas i finansieringen av föräldraförsäkringen. Den övergripande frågan är rimligheten i att kostnaden för familjepolitiska bidragssystem skall bäras av arbetsgivarkollektivet. Försäkringen bör till större del finansieras av allmänna skattemedel då den är en för alla gemensam angelägenhet. I det fall försäkringen även framgent kommer att finansieras medelst arbetsgivaravgifter, skall sådana inte tas ut på lönedelar som inte kompenseras av försäkringen. har regeringens uppdrag att göra en översyn av reglerna för föräldraförsäkringen. Utredningen lyder under kommittéförordningen (1998:1474). Finansiering av utredningens förslag Av 14 § i nämnda förordning framgår bl.a. att utredningen skall föreslå en finansiering om dess förslag medför kostnadsökningar för staten. Detta framgår också av utredningens direktiv där det framhålls att särskild vikt skall läggas vid att redovisa förslag till finansiering i de delar förslagen innebär ökade kostnader eller minskade intäkter för det allmänna. Ökade kostnader anses i detta sammanhang uppkomma om förslagen leder till högre kostnader än de som gäller för dagens föräldraförsäkring. Utredningen har för finansieringen av sina förslag valt att till stora delar hänvisa till ett reformutrymme på ytterligare två måna- der som anvisats i regeringens och samarbetspartiernas överens- kommelse om politiken för mandatperioden. Det kan dock konstateras att detta reformutrymme inte ingår i utgifterna för dagens föräldraförsäkring. Vidare kan konstateras att regeringens och samarbetspartiernas överenskommelse tydligt anger att reformer bara kan genomföras under förutsättning att de ekono- miska ramarna så medger. För viktiga delar av utredningens förslag saknas således förslag på finansiering. Adsera, A., 2004, Changing Fertility Rates in Developed Markets. The Impact of Labor Market Institutions, tion Economics, Vol. 17, s. 17–43. Adsera, A., 2005, Differences in Desired and Actual Fertility: An Economic Analysis of the Spanish Case, Discussion Paper Series, 1584, (), . N. och , P., 2001, bust, baby bust? Evidence from , , Vol. 14, s. 505–521. , G. och Roman, C., 1997, Hemmet, barnen och makten. För- handlingar om arbete och pengar i familjen. Rapport till Utred- ningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:139. Akerlof, G. A. och Kranton, R. E., 2000, Economics and Identity, , Vol. CXV, No. 3, s. 715 753. , J. W., , P-A., , M. och Vroman, S. B., 1997, Kvinnors och mäns löner – förvärvsavbrottens bety- delse, i , I. och Wadensjö, E. ), Kvinnors och mäns löner – varför så olika?, Rapport till Utredningen om fördel- ningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:136. , J. W., , P-A., , M. och Vroman, S. B., 1999, Career Interruptions and Subsequent Earnings: A , ces, Vol. XXXIV, No. 2, s. 294 311. , J. W., , A., och Vroman, S. B., 2003, Is There a Glass Ceiling in ?, , Vol. 1, s. 145 177. Andenæs, A., 1996, Forældre og barn i forandring. Universitet i , . , G., 1999, Childbearing trends in –1997, 15, s. 1-24. , G., 2002, Fertility developments in and since the early 1960s, , Vol. 6, No. 4, s. 67–86. (Finns på: .) , G., 2004, Childbearing developments in , , and from the 1970s to the 1990s: A compa- rison, Demographic Research Special Collection Vol. 3, No. 7, s. 155–176. (Finns på .) , , , R., Ernsäter, L., , A-K., , E. och Thoursie, A., 2004, Kan välfärdens framtid finansieras? LO om LU. B. och , H., 2005, Lika eller inte – om kvinnor och män i lönestatistiken, Rapport, Svenskt Närings- liv, . Angrist, J. D. och Krueger, A. B., 2000, Empirical Strategies in Labor Economics, i Ashenfelter, O. C. och Card, D. Handbook of Labor Economics, Vol. Arai, M. och Thoursie, A., 1997, Individ- och yrkesskillnader mellan kvinnor och män: Hur påverkar de lönen?, i , I. och Wadensjö, E. ), Kvinnors och mäns löner – varför så olika?, Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, Arrow, K., 1972, Models of job discrimination, i , A. ), Racial discrimination in economic life. Arrow, K., 1973, The theory of discrimination, i Ashenfelter, O. C. och Rees, A. ), Discrimination in labor markets. Prince- ton University Press, . Arrow, K., 1976, Economic Dimensions of Occupational Segre- gation: Comment 1, Signs, in Culture and Society 1, s. 233–237. , 2003, Vem bryr sig?, Rapport, Barnom- budsmannen, . rapporterar, BR 2004:06, Upp till 18 – fakta om barn och ungdom, , . rapporterar, BR 2005:03, Hur kul är det, på en skala? Batljan, I., 2005, Föräldraförsäkring – en fråga om framtiden. Bilaga 2 till En reformerad föräldraförsäkring – kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73. S., 1957, The Economics of Discrimination, 2:a upplagan (reviderad 1971). S., 1965, A Theory of the Allocation of Time, Econo- mic Journal, LXXV (), s. 493 517. S., 1985, Human Capital, Effort and the Sexual Divi- sion of Labor, , Vol. 3, s. 33 58. S., 1991, A Treatise on the Family. Bekkengen, L. 1996, Föräldraledighet om man så vill, Arbets- rapport 96:15, Jämställdhetscentrum, . Bekkengen, L., 2002, Man får välja – om föräldraskap och föräldra- ledighet i arbetsliv och familjeliv. , M., 2001, Tid, rum, kön och identitet. , H. och , P. ), 2002, Familjeangelägenheter. Modern historisk forskning. Om välfärdsstat, genus och politik. , B. och , M., 1997, Det moderna föräldra- skapet. En studie av familj och kön i förändring. Bergstrom, T., 1998, A Survey of Theories of the Family, i Rosenzweig och Stark O. ), Handbook och Population and Family Economics, Vol. , A., , P-A., , B. och Wadensjö, E., 2000, Arbetsmarknaden, 2:a upplagan. , A., , , , L. och , M., 2001, Ny kris i befolkningsfrågan? Välfärdspolitiska rådets rapport . , U., 1994, Mäns familjeorientering i förändring, i , U., , A-K. & , A. Om kön och social identitet i familj och samhälle. Brom- berg, . , K., 1997, Familj, makt och ekonomiska resurser den nya familjeekonomin, i , G och , I. ), Familj, makt och jämställdhet, Rapport till Utredningen om fördel- ningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:138. Bongaarts, J., 2001, Fertility och reproductive preferences in post- transitional societies, i Bulatao, R. och Casterline, J. Global Fertility Transition. A Supplement to Population och , Vol. 27, s. 260–281. Bowlby, J., 1958, The nature of the child´s tie to his mother, , 39, s. 350–373. Bradshaw, J. och Finch, N., 2002, A Comparison of Child Benefit Packages in 22 Countries. , Research Report No. Brandth, B. och Kvande, E., 2003, Flexible fedre. Universitets- forlaget, . Bremberg, S., 2002, Sociala skillnader i ohälsa bland barn och unga i , Rapport 2002:13, , . , A., och Tjus, T., 2003, Klinisk barnpsykologi. Utveckling på avvägar. , E., 1994, Deconstructing developmental psychology. Rout- ledge, . , M. och Duvander A-Z., 2004, Ingen annan på jobbet har ju varit pappaledig ... Papporna, deras arbetsplatser och deras pappaledighetsuttag, i , M., Gähler, M. och Nermo, M. ), Familj och arbete – vardagsliv i förändring. A., Lubotsky, D. och Paxson, C. 2002, Economic Status och Health in Childhood: The Origins of the Gradient, , Vol. 92, s. 1308–1334. , A., 2004, Föräldraledig pappa. Mäns erfarenheter av delad föräldraledighet. Corman, D., 2000, Family policies, working life arrangements, och the third child in two low-fertility populations. A compa- rative study of contemporary och , SRRD No. 140, Demografiska enheten, . , 2004, Recent demographic developments in Europe 2004. Delander, L., 1978, Studier kring den arbetsförmedlande verksam- heten, i Arbetsmarknadspolitik i förändring, SOU 1978:60. Direktiv till , S 1974:01. Ds S 1976:5, Ökade möjligheter till föräldraledighet genom föräldra- försäkringen: rapport med principförslag till ett utbyggnadsprogram av en särskilt tillkallad arbetsgrupp. Ds 2001:57, Barnafödandet i fokus – Från befolkningspolitik till ett barnvänligt samhälle. Ds 2002:56, arbetsliv – för ett föränderligt arbetsliv, (av , ), . , G., , J., Yeung, W. J. och , J. R., 1998, How much does childhood poverty affect the life chances of children?, , Vol. 63, s. 406–423. Easterlin, R. A., 1968, Population, Labor Force, och Long Swings in Economic Growth: The American Experience. Easterlin, R. A., 1973, Relative Economic Status och the American Fertility Swing, i , E. ), Familiy Economic Behavior: Problems och . , J., , R. och Friebel, G., 2004, Sharing responsi- bility? Short- and long- term effekts of Sweden´s daddy- month reform, Working Paper 3/2004, , , . , Y., 1999, Accompanied by guilt. Modern motherhood the Swedish way. Psykologiska institu- tionen, , . , Y., 2001, I sällskap med skulden. Om den moderna mammans vardag. , Y., 2002a, Mamma får inte bete sig som vilken pappa som helst. , Y., 2002b, Nästan-mamman och Back-up-mam- man. Om faderskaps- och moderskapspositioner i det jäm- ställda . Presentation vid konferensen , politikk og kjønnskonstruktioner, . , Y., 2004, Nya maskuliniteter i skarven mellan omsorg och arbete – En studie av yrkesarbetande fäders upplevelser av skuld, ansvar och krav. för Arbetsliv och Samhälle, . , Y., 2005a, Världens bästa pappa. Om mäns relationer och strävan efter att göra rätt. , Y., 2005b, Den som passar bäst gör mest. En reformerad föräldraförsäkring – kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73. , Y. och Thomsson, H., 2003, Att göra kön. , Y. och Thomsson, H., 2004, Att ha kul och visa vad man går för. Om kvinnors och mäns karriärer. , G., 1990, The Three Worlds of Welfare Capita- lism. , G., 1996, Welfare States in Transition: National Adaptations in Global Economies. , G., 1999, Economies. European Commission, 2004, Europeans Attitudes to Parental Leave, Eurobarometer 59.1 March-April 2003. , 2005, European social statistics. Office for Official Publi- cations of Communities, . , M., 2004, Formal On-the-job training. A Gender- Typed Experience and Wage-Related Advantage?, , Vol. 20, No. 1, s. 79 94. Ferrarini, T., 2003, Parental Leave Institutions in Eighteen Post-War Welfare States. – Disserta- tions Series 58. , uni- versitet, . FN, 1979, Konventionen om avskaffandet av all slags diskrimine- ring av kvinnor (kvinnokonventionen). FN, 1989, Konventionen om barnets rättigheter (barnkonventio- nen). , A. och Wennemo, I., 2004, Mellan princip och praktik. En rapport om föräldraförsäkringen, LO, . Franzblau, S. H., 1999, Historizing Attachment Theory: Binding the Ties that Bind, Feminism och Psychology, vol. 9, 1, s. 22–31. Frejka, T. och Calot, G., 2000, The cohort fertility story: industri- alised countries in the second half of the 20th och in the early 21st century, Paper presented to the Annual Meeting of , , 23–25. Frejka, T. och Calot, G., 2001, Cohort reproductive patterns in the Nordic Countries, Vol. 5, No. 5, s. 125–186. , J. och , V., 2003, Ekonomi och barns välfärd, Socialmedicinsk tidskrift, . 3, s. 228–236. le Grand, C., 1991, Explaining the Male-Female Wage Gap: and Solidarity Wage Bargaining in , Acta Sociologica, Vol. 34, s. 261 278. le Grand, C., 1997, Kön, lön och yrke – yrkessegregering och lönediskriminering mot kvinnor i i , I. och Wadensjö, E. ), Kvinnors och mäns löner – varför så olika?, Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:136. , L. och , H., 2004, Kvinnor och mäns karriär- vägar på den svenska arbetsmarknaden, i , Å. Den könsuppdelade arbetsmarknaden, SOU 2004:43. Gutierrez-Domenech, M., 2002, The Impact of the Labor Market on the Timing of Marriage and Births in , CEP Working Paper. Science, , . L., 1992, Equal Parenthood and Social Policy. A Study of Parental Leave in . L. och , P., 2000, Programs and Policies Promo- ting Women´s Economic Equality and Men´s Sharing of Child Care in , i , L. L., , P. och , G. ), Organizational Change and . International Perspectives of Fathers and Mothers at the Workplace. , Inc., . Haavind, H., 1973, Myten om den gode mor i Haavind, H. m. fl. (red.) Myten om den gode mor. Haavind, H., 1987, Liten og stor: Mødres omsorg og barns utvik- lingsmuligheter.