sou · GTB3114d3 · 2006-01-01 00:00:00 — 15 § Om ett barn avlider i en barnfamilj som avses i 4 9 §§ och familjen redan har ansökt om eller får bostadsbidrag får bidraget lämnas som om barnet alltjämt levde till och med den sjätte måna- den efter dödsfallet. Detta gäller längst till och med den månad då familjen flyttar från bostaden. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om bidragsgrundande inkomst i 2 13 §§, bostadskostnader i 14 §, beräkning av bostadsbidrag för barnfamiljer i 15 22 §§, beräkning av bostadsbidrag för hushåll utan barn i 23 27 §§, undantag när bidragsbehov saknas i 28 §. 2 § Den försäkrades bidragsgrundande inkomst är summan av 1.överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomst- skattelagen (1999:1229), 2.överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 3.överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 5 §, 4.del av egen och barns förmögenhet enligt 6 10 §§, 5.del av barns inkomst av kapital enligt 11 och 12 §§, och 6.vissa andra inkomster enligt 13 §. 3 § Den bidragsgrundande inkomsten skall avse samma kalenderår som bostadsbidraget och skall anses vara lika fördelad på i kalenderåret. 4 § Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med 1.avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension intill ett belopp motsvarande ett halvt prisbasbelopp, 2.avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. inkomstskattelagen, SOU 2005:114 Socialförsäkringsbalk avd. G 3. avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap. in- komstskattelagen, och 4. avdrag för underskott från tidigare beskattningsår enligt 40 kap. inkomstskattelagen, samt minskas respektive ökas med 5.återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond, och 6.återfört avdrag för avsättning till expansionsfond. 5 § Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital enligt 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med gjorda avdrag i inkomstslaget, dock inte 1.avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapital- vinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskatte- lagen, 2.uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och 3.avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomst- skattelagen. Överskottet eller underskottet enligt första stycket skall minskas respektive ökas med statligt räntebidrag för den bostad för vilken bostadsbidrag söks, om bidraget tagits upp som intäkt. 6 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger , avrundad nedåt till helt tiotusental kronor. I den sammanlagda förmögenheten ingår förmögenhet för varje försäkrad samt för varje barn som avses i 4 kap. 4 och 9 §§. 7 § Tillägg för makars förmögenhet skall fördelas på makarna i för- hållande till deras respektive andel av den sammanlagda förmögen- heten. Tillägg för barns förmögenhet skall fördelas lika mellan makar. 8 § Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från privatbostadsfastighet eller bostadsrätt för vilken bostadsbidrag söks och skulder med säkerhet i denna egen- dom. Vissa undantag för barns förmögenhet 9 § Som ett barns förmögenhet räknas inte ett belopp som mot- svarar ersättning som barnet 1.har fått med anledning av personskada eller kränkning, om ersättningen inte avser ersättning för kostnader, eller 2.har fått från en försäkring med anledning av att barnet ådragit sig skada genom olycksfall eller sjukdom, om ersättningen inte avser ersättning för sakskada. Första stycket gäller även en fordran som avser sådana ersätt- ningar. Om ersättningen till någon del är skattepliktig enligt inkomstskattelagen (1999:1229) gäller undantaget beloppet före beskattning. 10 § Vid beräkningen av ett barns förmögenhet skall sådana till- gångar undantas som barnet har förvärvat genom 1.gåva eller testamente, 2.förmånstagarförordnande vid försäkring eller pensionssparan- de enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande, och 3.avkastning av och sådant som trätt i stället för sådan egendom som avses i 1 eller 2. Ett undantag enligt första stycket förutsätter dock att förvärvet har skett från någon annan än barnets förmyndare och att det är som innebär att egendomen skall stå under förvaltning av någon annan än förmyndaren, utan bestämmanderätt för denne, som anger vem som i stället skall utöva förvaltningen. Barns inkomst av kapital 11 § Om ett eller flera barn som avses i 4 kap. 4 och 9 §§ har över- skott i inkomstslaget kapital, skall till den försäkrades bidrags- grundande inkomst läggas varje barns överskott i inkomstslaget kapital i den utsträckning som överskottet överstiger . Vid beräkning av överskott i inkomstslaget kapital tillämpas 5 § första stycket. 12 § Tillägg enligt 11 § skall fördelas lika mellan makar. 13 § Med vissa andra inkomster enligt 2 § 6 avses 1.inkomst som på grund av 3 kap. 9 13 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i in- komstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, 2.studiemedel i form av studiebidrag enligt 2 kap. studiestöds- lagen (1999:1395) samt rekryteringsbidrag till vuxenstuderande enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, 3.skattefria stipendier , och 4.skattepliktiga inkomster enligt 5 § lagen (1991:586) om sär- skild inkomstskatt för utomlands bosatta. Inkomster som avses i första stycket 2 och 3 och som i slutet av betalas ut i förskott som hänförliga till nästföljande år skall beaktas för det senare året. 14 § När det gäller bostadsbidrag beaktas bostadskostnader i enlighet med föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Socialförsäkringsbalk avd. G SOU 2005:114 Beräkning av bostadsbidrag för barnfamiljer 15 § Bostadsbidrag beräknas enligt 17 22 §§. Om den bidragsgrundande inkomsten överstiger för en försäkrad, eller för makar för var och en av dem, skall bidraget minskas av den överskjutande inkomsten. 16 § Bidrag som beräknas till mindre belopp än betalas inte ut. Bidrag till kostnader för bostad 17 § Bostadsbidrag lämnas som bidrag till kostnader för bostad av den del av bostadskostnaden som för familjer med ett barn överstiger men inte , två barn överstiger men inte , och tre eller flera barn överstiger men inte 3 600 kro- 18 § Om en förälder är och inte får särskilt bidrag enligt 22 §, skall bidrag enligt 17 § beräknas på den del av bostads- kostnaden som överstiger . 19 § Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i 17 §, lämnas bidrag av den överskjutande bostadskost- naden upp till för familjer med ett barn, för familjer med två barn, och för familjer med tre eller flera barn. Högre bostadskostnad än som anges i första stycket får beaktas, om någon medlem av familjen är funktionshindrad. 20 § Vid tillämpning av bestämmelserna om bostadskostnader i 17 och 19 §§ skall bortse från bostadskostnader som avser bostadsytor som överstiger för hushåll med ett barn, för hushåll med två barn, för hushåll med tre barn, för hushåll med fyra barn, och för hushåll med fem eller flera barn. Större bostadsytor än som anges i första stycket får beaktas, om någon medlem av familjen är funktionshindrad. 21 § Utan hinder av 20 § första stycket skall beakta bostadskostnader upp till följande belopp : 1.3 000 kronor för hushåll med ett barn, 2.3 300 kronor för hushåll med två barn, 3.3 600 kronor för hushåll med tre barn, 4.3 900 kronor för hushåll med fyra barn, och 5.4 200 kronor för hushåll med fem eller flera barn. 22 § Bostadsbidrag lämnas som särskilt bidrag med till familjer med ett barn, till familjer med två barn, och till familjer med tre eller flera barn. Beräkning av bostadsbidrag för hushåll utan barn 23 § Bostadsbidrag beräknas enligt 25 27 §§. Om den bidragsgrundande inkomsten överstiger för en försäkrad, eller för makar, skall bidraget minskas med en tredjedel av den överskjutande inkomsten. 24 § Bidrag som beräknas till mindre belopp än betalas inte ut. Bidrag till kostnader för bostad 25 § Bostadsbidrag lämnas av den del av bostads- kostnaden som överstiger men inte . 26 § Om bostadskostnaden överstiger det belopp som anges i 25 § lämnas bostadsbidrag av den överskjutande bostadskostnaden . Högre bostadskostnad än som anges i första stycket får beaktas, om den försäkrade eller hans eller hennes make är funktions- hindrad. 27 § Vid tillämpning av bestämmelserna om bostadskostnader i 25 och 26 §§ skall bortse från bostadskostnader som avser bostadsytor som överstiger . Större bostadsyta än som anges i första stycket får beaktas, om den försäkrade eller hans eller hennes make är funktionshindrad. Undantag när bidragsbehov saknas 28 § Om det är uppenbart att den försäkrade på grund av hus- hållets inkomst eller förmögenhet eller någon annan omständighet inte behöver det bostadsbidrag som kan beräknas, får Försäkrings- kassan efter särskild utredning avslå en ansökan om bidrag eller dra in eller sätta ned bidraget. Ett sådant beslut får fattas trots att viss inkomst eller förmögen- het inte skall räknas in i den bidragsgrundande inkomsten. Särskilda handläggningsregler för bostadsbidrag 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om preliminärt bostadsbidrag i 2 5 §§, slutligt bostadsbidrag i 6 8 §§, omprövning vid ändrade förhållanden i 9 och 10 §§, och utbetalning till annan än den försäkrade i 11 och 12 §§. 2 § Preliminärt bostadsbidrag beräknas efter en uppskattad bidragsgrundande inkomst och skall så nära som möjligt motsvara det slutliga bostadsbidrag som kan antas komma att bestämmas. 3 § För försäkrade som har inkomst av näringsverksamhet skall den bidragsgrundande inkomsten antas vara minst lika hög som den som fastställts vid det senaste taxeringsbeslutet, om inte den försäkrade visar särskilda skäl för att inkomsten skall uppskattas till lägre belopp. 4 § Vid tillämpningen av 4 kap. 15 § skall bostadsbidraget beräknas som om barnet fortfarande levde och grundas på barnets ekono- miska förhållanden månaden före dödsfallet. 5 § Preliminärt bostadsbidrag betalas ut med ett månadsbelopp, som avrundas nedåt till närmaste jämna hundratal kronor. 6 § Slutligt bostadsbidrag bestäms för varje kalenderår under vilket preliminärt bidrag har betalats ut. Slutligt bostadsbidrag bestäms efter den tidpunkt då taxeringsbeslut enligt 4 kap. 2 § taxerings- lagen (1990:324) senast skall ha meddelats. 7 § Bestäms det slutliga bostadsbidraget till högre belopp än det som har betalats ut i preliminärt bidrag, skall skillnaden betalas ut. Bestäms det slutliga bostadsbidraget till lägre belopp än det som har betalats ut i preliminärt bidrag, skall skillnaden betalas tillbaka enligt vad som anges i avdelning H 5 kap. 9 och 11 15 §§. Belopp skall varken betalas ut eller betalas tillbaka. 8 § På belopp som skall betalas ut eller betalas tillbaka enligt 7 § första stycket skall ränta och avgift betalas i enlighet med före- skrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Omprövning vid ändrade förhållanden 9 § Beslut om preliminärt bidrag skall ändras om något har in- träffat som påverkar storleken av bidraget. får avstå från att besluta om ändring, om ändringen endast i liten utsträckning påverkar bidraget. 10 § Om den försäkrades taxering ändras efter det att slutligt bostadsbidrag bestämts och ändringen innebär att bostadsbidraget skulle ha varit högre eller lägre, skall ett nytt slutligt bostadsbidrag bestämmas. Detta gäller dock endast om den försäkrade begär det från det att beslutet om taxeringsändring meddelades eller om tar upp frågan . En fråga om nytt slutligt bostadsbidrag enligt denna paragraf får inte tas upp senare än från det slutliga bostads- bidraget bestämdes, om inte taxeringsändringen motsvarar en väsentlig höjning eller sänkning av bostadsbidraget. Utbetalning till annan än den försäkrade 11 § På begäran av den försäkrade får besluta att bidraget skall betalas ut till någon annan än honom eller henne. 12 § Om det finns synnerliga skäl, får på fram- ställning av socialnämnden betala ut bidraget till en lämplig person eller till nämnden. 1 § I denna underavdelning finns allmänna bestämmelser om bostadstillägg i 8 kap. samt bestämmelser om rätten till bostadstillägg i 9 kap, beräkning av bostadstillägg i 10 kap, och särskild handläggningsordning i 11 kap. 8 kap. Allmänna bestämmelser om bostadstillägg 1 § I detta kapitel finns inledande bestämmelse i 2 § samt bestämmelser om personer som likställs med ogifta i 3 §, och personer som likställs med gifta i 4 §. 2 § Bostadstillägg är ett inkomstprövat tillägg till vissa andra socialförsäkringsförmåner och lämnas i form av Personer som likställs med ogifta 3 § När det gäller bostadstillägg likställs med ogift person en bidragsberättigad person som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make, om inte särskilda skäl talar mot detta. Personer som likställs med gifta 4 § När det gäller bostadstillägg likställs med gift person en bidragsberättigad person som är sambo med någon som han eller hon har varit gift med eller har eller har haft barn med. Om inte skäl visas för annat skall detsamma gälla i fråga om en vuxen person som lever tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med varandra, om de är folkbokförda på samma adress. 9 kap. Rätten till bostadstillägg 1 § I detta kapitel finns inledande bestämmelser i 2 § samt bestämmelser om vilka förmåner som kan ge rätt till bostadstillägg i 3 7 §§, bostadskostnader i 8 och 9 §§, samordning med bostadsbidrag i 10 §, och förmånstiden i 11 och 12 §§, 2 § Bostadstillägg till vissa andra förmåner lämnas enligt 3 7 §§. Den som får bostadstillägg kan dessutom få särskilt bostads- Vilka förmåner kan ge rätt till bostadstillägg? 3 § Bostadstillägg kan lämnas till den som får: 1.sjukersättning eller aktivitetsersättning, 2.hel allmän ålderspension, 4.pension eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, under för- utsättning att förmånen motsvarar svensk pension eller ersättning enligt 1 3. 4 § Bostadstillägg kan också lämnas till en änka som inte får änkepension enbart på grund av samordningsbestämmelserna i kap. 14 § 5 § Bostadstillägg lämnas trots bestämmelserna i 3 och 4 §§ inte till en kvinna som 1.är född eller senare och får änkepension på grund av dödsfall eller, 2.enbart får änkepension för tid från och med den månad då hon fyller . 6 § Bostadstillägg lämnas trots bestämmelserna i 3 § inte till en pensionär som enbart får ålderspension för tid före den månad då han eller hon fyller . Särskilt om vilande sjukersättning eller aktivitetsersättning 7 § Bostadstillägg kan också lämnas när sjukersättning eller akti- vitetsersättning har vilandeförklarats enligt C 18 kap. 14 16 §§ eller har dragits in i fall som avses i H 3 kap. 16 19 §§. 8 § Bostadstillägg lämnas endast för den bostad där den försäkrade har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform lämnas bostadstillägg endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum. 9 § Bostadstillägg lämnas inte för sådan bostadskostnad som fast- ställs med beaktande av den försäkrades inkomst. 10 § Bostadstillägg lämnas inte bostadskostnaden motsvaras av 6 kap. för bostadskostnad till den del preliminärt bostadsbidrag enligt 11 § Bostadstillägg lämnas från och med den månad som anges i ansökan, dock inte tillbaka än före ansökningsmånaden. 12 § Ett beslut om bostadstillägg får avse av . Om det finns särskilda skäl får bostadstillägg beviljas , dock längst . 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser i 2 6 §§ samt bestämmelser om bidragsgrundande inkomst i 7 15 §§, reduceringsinkomst i 16 19 §§, häktade eller intagna m.fl. i 20 §, beräkning av bostadstillägg i 21 25 §§, och beräkning av särskilt bostadstillägg i 26 30 §§, 2 § Storleken på bostadstillägget är beroende av den försäkrades, och om den försäkrade är gift, även makens bidragsgrundande inkomst, och 3 § När det gäller bostadstillägg avses med bidragsgrundande inkomst den inkomst enligt 7 15 §§ för år räknat, som någon kan antas komma att få . 4 § I fråga om en försäkrad som är gift beräknas den bidrags- grundande inkomsten för den försäkrade och hans eller hennes make var för sig. 5 § När det gäller bostadstillägg avses med reduceringsinkomst den bidragsgrundande inkomst som återstår efter det att beräkning gjorts enligt 16 19 §§. 6 § I fråga om makar skall reduceringsinkomsten för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda reducerings- inkomst. 7 § Den bidragsgrundande inkomsten är summan av 1.ett uppskattat överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), 2.ett uppskattat överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 8 §, 3.överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 9 § för året före det år då ansökan om bostadstillägg görs, 4.del av förmögenhet enligt 10 14 §§, och 5.vissa andra inkomster enligt 15 §. 8 § Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet beräknat enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas i enlighet med vad som anges i 5 kap. 4 § 1 och 4. Socialförsäkringsbalk avd. G SOU 2005:114 9 § Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital enligt 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas i enlighet med vad som anges i 5 kap. 5 § första stycket. 10 § Förmögenhet enligt 7 § 4 beräknas per året före det år då ansökan om bostadstillägg görs. 11 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Det framräknade förmögenhetsbeloppet avrundas nedåt till helt tusental kronor. 12 § I fråga om makar skall värdet av förmögenhet för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet efter avdrag enligt 11 §. 13 § Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. 14 § Vid tillämpning av 13 § skall det bortses från värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap. 13 respektive 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som utgör den försäkrades permanentbostad samt från skulder med säkerhet i denna egendom. För försäkrade som har sin bostad i särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör permanentbostad för den försäkrades make. 15 § Med vissa andra inkomster enligt 7 § 5 avses detsamma som i 5 kap. 13 § 1 3 samt ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat . 16 § Reduceringsinkomsten är summan av 1. sjukersättning eller aktivitetsersättning eller pension enligt 9 kap. 3 §, 2.pension eller invaliditetsförmån som lämnas enligt utländsk lagstiftning, 3.inkomst av kapital enligt 7 § 3, 4.del av förmögenhet enligt 7 § 4, och av övriga delar av den bidragsgrundande in- minskad med ett fribelopp enligt 17 19 §§. 17 § Det fribelopp som avses i 16 § skall motsvara 2,17 pris- basbelopp för den som är ogift och 1,935 prisbasbelopp för den som är gift. 18 § Om den försäkrade får sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning eller motsvarande utländsk förmån skall i stället för vad som anges i 17 § ett avdrag göras med ett belopp som motsvarar garantinivån för hel sådan ersättning enligt C 17 kap. 17 och 18 §§. Detta gäller dock längst till och med månaden före den då den försäkrade fyller . 19 § Om den försäkrade får mer än en förmån som enligt 9 kap. 3 och 4 §§ berättigar till bostadstillägg, skall avdrag göras enligt 17 eller 18 § efter vad som är mest förmånligt för honom eller henne. Häktade eller intagna, m.fl. 20 § När den bidragsgrundande inkomsten och reducerings- inkomsten beräknas skall bortse från sådan förändring i utbetalning av aktivitetsersättning, sjukersättning, Socialförsäkringsbalk avd. G SOU 2005:114 pensionsförmåner, äldreförsörjningsstöd och livränta som för- anleds av att den försäkrade är intagen i kriminalvårdsanstalt, är intagen i ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med sär- skilda bestämmelser om vård av unga för verkställighet av sluten ungdomsvård, eller på grund av skyddstillsyn med särskild behandlingsplan vistas i ett sådant familjehem eller hem för vård eller boende som avses i socialtjänstlagen (2001:453). 21 § Bostadstillägg skall motsvara differensen mellan den försäk- rades bostadskostnad enligt 22 24 §§ och den del av reduceringsinkomsten som anges i 25 §. 22 § Från och med den månad då den försäkrade fyller beaktas av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För annan tid gäller beloppen respektive . För var och en av makar skall bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. 23 § Vid boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform beaktas inte bostadskostnader till den del de överstiger för var och en av de boende. 24 § Vid beräkningen av bostadskostnad enligt 22 §, för makar den gemensamma, skall även hemmavarande barns andel av bostads- kostnaden räknas med under förutsättning att barnet inte har fyllt och inte är självförsörjande. Detsamma skall gälla så länge barnet får förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studie- stödslagen (1999:1395). 25 § Bostadstillägget skall minskas av reducerings- inkomsten till den del den inte överstiger ett prisbasbelopp. Till den del reduceringsinkomsten överstiger detta belopp minskas bostadstillägget av inkomsten. Beräkning av särskilt bostadstillägg 26 § Särskilt bostadstillägg skall lämnas med det belopp som den försäkrades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå i övrigt, allt räknat . 27 § Från och med den månad då den försäkrade fyller är beloppet för skälig bostadskostnad enligt 26 § högst för den som är ogift, och för den som är gift. För annan tid gäller beloppen respektive 2 850 kro- nor. Skälig levnadsnivå i övrigt 28 § Beloppet för skälig levnadsnivå i övrigt enligt 26 § är en tolftedel av 1,294 prisbasbelopp för den som är ogift, och 1,084 prisbasbelopp för den som är gift. 29 § Vid tillämpning av 26 § skall följande inkomster beaktas: Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 7 § 1 och 2 efter avdrag för den skatte- och avgiftssats som följer av tillämplig skattetabell enligt 11 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). Om det för den försäkrade inte kan beslutas någon tillämplig skattetabell skall den skatte- och avgiftssats användas som följer av den skattetabell som skulle ha varit tillämplig om sådant beslut hade kunnat fattas. 2.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 7 § 3 efter avdrag . 3.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 7 § 4. 4.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 7 § 5. 5.Bostadstillägg enligt 21 §. 30 § Inkomsterna enligt 29 § 1 3 skall sammanlagda alltid anses utgöra lägst en tolftedel av det för den försäkrade gällande fri- beloppet enligt 17 19 §§ efter avdrag för beräknad preliminär skatt enligt 29 § 1. I fråga om makar skall inkomsterna för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda inkomster. Särskilda handläggningsregler för bostads- tillägg 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om omprövning vid ändrade förhållanden i 2 4 §§, och utbetalning av bostadstillägg i 5 och 6 §§. Omprövning vid ändrade förhållanden 2 § Bostadstillägget skall omprövas när något förhållande som på- verkar tilläggets storlek har ändrats. 3 § Bostadstillägget får räknas om utan föregående underrättelse om den del av årsinkomsten ändras som utgörs av en förmån som betalas ut av , pension enligt utländsk lagstiftning, eller avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Det som anges i första stycket gäller också när sådant belopp som avses i 10 kap. 17 19 §§ ändras.