sou · GTB356d3 · 2006-01-01 00:00:00 — satsningar på vidareutbildning av den yrkesverksamma poliskåren. De flesta yrkesverksamma poliser har inte genomgått någon utbildning kring antidiskriminering över huvud taget. Förutom förändringar inom grundutbildningen finns ett behov att alla polismyndigheter genomför obligatoriska utbildningsinsatser som bör leda till en förmåga till självinsikt och självkritik hos polisen och förbereda poliser för olika frågor som berör förverkligande av lika rättigheter och möjligheter. Detta arbete bör särskilt fokusera på rasism och diskriminering inte bara som juridiska frågor utan också som samhällsfenomen. En fungerande närpolis upprättas att en fungerande närpolis upprättas. I och har en insikt vuxit fram inom polisen om att tidigare satsning på repressiva medel för att bekämpa brottslig- het ledde till en förvärrad situation särskilt i bostadsområden med hög andel etniska minoriteter. Man har därför ägnat sig åt att skapa en nära kontakt mellan poliser och boende i dessa områden för att öka förtroendet för ordningsmakten. En sådan ambition bör också finnas inom den svenska polisen. Ett steg på vägen är en fungerande närpolis. Närpolisreformen förefaller till stor del ha misslyckats. (, 2001) En utredning bör tillsättas för att undersöka varför närpolisen inte fungerar så som det var tänkt samt lämna förslag till hur en fungerande när- polis – med särskild inriktning på att knyta sociala kontakter och få förtroende från de boende i området – skall kunna upprättas. Utredning av provanställning hos polisen att ett välutvecklat system med lämplighetsprövning i samband med provanställning utreds och införs hos polisen. De tidigare nämnda förslagen har inriktats på att bekämpa den strukturella diskrimineringen inom polisen och ett effektivare arbete utåt mot rasism och diskriminering. får inte problemet med enskilda poliser som är olämpliga för polisyrket på grund av t.ex. rasistiska åsikter och beteende glömmas bort. får i princip samtliga som utexamineras vid polishögsko- lan arbete inom polisen.44 Det kan ifrågasättas om alla som påbörjar utbildningen med automatik är lämpliga att bli poliser. Det finns mycket små möjligheter att avstänga någon från utbildningen då eleverna är studenter och inte anställda som var fallet tidigare. Jag föreslår därför att nya poliser enbart provanställs och att en noggrann lämplighetsprövning sker . Den konkreta utformningen av en sådan ordning behöver givetvis utredas närmare. Borttagning av osakligt motiverade åtskillnader med hänsyn till medborgarskapskrav att krav och lagar relaterade till medborgskapskrav som innebär en osakligt motiverad åtskillnad i rättigheter tas bort i enlighet med förslagen i Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU 2000:106). Genomförande av de förslagen som fanns i Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU 2000:106) är ett första steg. Utredningen föreslog att ta bort krav i lagar och regler relaterade till medborgar- skap som innebar en åtskillnad i rättigheter som inte var sakligt motiverade. Osakligt motiverade skillnader i lagar och regler inne- 44 Som uttryckt det i ovan nämnd handlingsplan för mångfaldsarbetet inom polisen: Hela processen genomsyras av inställningen att den som klarar utbildningens krav och godkänns får tillsvidare anställning som polis. bär dels en negativ särbehandling med hänsyn till etnisk tillhörighet samt ett officiellt godkännande för sådan negativ särbehandling (i synnerhet skillnaderna i rösträtt för invandrare från olika länder). Ett viktigt exempel är situationen med rösträtt i lokala val som gör åtskillnad mellan olika invandrare. När utländska medborgare fick rösträtt och blev valbara vid kommunala val , var detta en viktig reform. Det krävdes att han eller hon hade varit folkbokförd i följd för att få rösträtt. Det ansågs att denna treårsregel skulle skapa rimliga garantier för att den utländska välja- ren dels inhämtat kunskaper i det svenska språket och dels känner till och har förståelse för svenska förhållanden, samt har ett intresse inte bara för de alldeles aktuella förhållandena i kommunen utan även för de mer långsiktiga kommunala angelägenheterna. På 1990- talet ändrades reglerna för vissa utländska medborgare. Den som är folkbokförd i kommunen och senast på valdagen fyller samt är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare) eller i eller har rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige. Av någon anledning skapade därmed en åtskillnad mellan invandrare och invandrare.45 En läsning av dagens regler ger intrycket av att regeringen och anser att EU-medborgare samt invandrare från och kan anamma det svenska språket samt en förståelse för svensk lokalpolitik genom att korsa gränsen, medan invandrare från , , eller inte skulle ha denna förmåga utan att vistas i landet . Det märkliga i sammanhanget är kanske inte så mycket på 1990- talet, utan att en ändring fortfarande inte är genomförd. Med hän- syn till rösträtt i lokalval har regeringen lagt in frågan i en ny utredning (En samlad översyn av regeringsformen, Dir. 2004:96). har borttagningen av treårsregeln redan förespråkats av två statliga utredningar (Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning, SOU 2000:106 och Att vara med på riktigt, SOU 2001:48). 45 Det fanns inget krav från EU att andra invandrare än EU-invandrare skulle behandlas sämre. Det var ett val som gjordes av regeringen och . Samma fri- och rättigheter för svenska och utländska medborgare att frågan om grundlagens fri- och rättigheter bör gälla på samma sätt för svenska medborgare och utländska medborgare ska utredas Medan det fanns en del viktiga förslag i ovan nämnda utredning (SOU 2000:106) om borttagning av lagar och regler som innehöll åtskillnader med hänsyn till medborgarskap som inte var sakligt motiverade, fanns det ett viktigt undantag. Utredningen kom fram till slutsatsen att det var godtagbart att grundlagens fri- och rättig- heter gäller på olika sätt för svenska medborgare kontra utländska medborgare: Enligt 2 kap. 12 § andra stycket RF gäller följande vid inskränkning av merparten av de fri- och rättigheter som tillkommer svenska medbor- gare: 1) Begränsning får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. 2) Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och 3) inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Dessa s.k. materiella skyddsregler behöver inte iakttas vid inskränk- ning av utlänningars fri- och rättigheter. Vi gör i detta betänkande bedömningen att denna särbehandling är sakligt motiverad utifrån hänsyn till rikets säkerhet. Skillnaderna i skyddet innebär bl.a. att begränsningar i lag kan ske beträffande utlänningar utan att det är godtagbart i ett demokra- tiskt samhälle och utan att stå i proportion till nyttan med bestämmelsen. Detta strider i min mening mot principen om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Enligt direktiven till denna utredning får jag inte föreslå ändringar i grundlagen (Dir 2003:118). Därför föreslår jag en utredning av likabehandling med hänsyn till grund- lagens fri- och rättigheter. Det är möjligt att det kan finnas anled- ning att göra skillnader mellan svenska medborgare och utländska medborgare i vissa avseenden, men en tydligare saklig motivering borde krävas än generella hänvisningar till rikets säkerhet. Full rösträtt för alla permanenta bosatta i att frågan om full rösträtt, dvs. även i riksdagsval, utreds. I Engagemang, mångfald och integration (SOU 2004:49) påpekas följande: Utländska medborgare är de enda vuxna människor som lever i och som har en beskuren rösträtt. Många av dem har perma- nent uppehållstillstånd och lever i landet. I bor närmare en halv miljon utländska medborgare vilket motsvarar av befolkningen.46 Formellt sett saknar de alla rätt att delta i de svenska riksdagsvalen eftersom rösträtten enligt grundlagen endast tillfaller svenska medborgare (: kap. 3, § 2). (SOU 2004:49 s. 24) analyserar i SOU 2004:49 frågan om kopplingen mellan rösträtt och medborgarskap. Han ställer frågan: Är det den legala anknytningen i form av medborgarskap, är det vistelseorten, eller den enskildes lojalitet och samhörighet, som bör fälla avgö- randet? (SOU 2004:49 s. 42) Han konstaterar vidare att ömsesidighetstanken tycks tala för att låta boendet avgöra rösträt- ten. Människor är i hög grad beroende av varandra om de lever under samma ekonomiska, juridiska och politiska institutioner. Det kan därför sägas att ömsesidigheten bör prägla relationerna mellan alla som bor inom en och samma statsrättsliga gemenskap. Innebörden av ömsesidighet med avseende på fördelningen av politisk makt är, som vi tidigare hävdat, lika rätt till inflytande över de politiska besluten. Slut- satsen måste då vara att alla i landet boende skall ha samma rätt till politiskt inflytande – oavsett medborgarskap. (SOU 2004:49 s. 42) Jag ansluter mig till resonemanget i SOU 2004:49 och anser att denna fråga bör utredas närmare med inriktning på att alla utländska medborgare som är permanent bosatta i ska ha rösträtt i riksdagsval. Denna möjlighet till större delaktighet skulle kunna leda till en förstärkning av intresset för och möjligheterna att påverka politiken. 46 Enligt Statistisk årsbok (2002) är 477 312 utländska medborgare folkbokförda i . Enligt var vid riksdagsvalen 323 421 utländska medborgare röstberättigade till kommunalvalen. Konsultativ process med de berörda angående delaktighet och demokrati att erbjuder Kommuner och Landsting samt flera frivilligorganisationer möjlighet att bidra till och leda en konsultativ process angående delaktighet och demokrati med de som berörs av strukturell diskriminering. Om man vill veta varför människor inte deltar mer aktivt i valen och i partierna borde frågan ställas till de berörda. I detta avseende behövs en konsultativ process. Ett slags process har redan inletts genom och landstingsförbundets arbete med rapporten eller deltagare (2005). Rapporten understryker de härskartekniker som påverkar utlandsfödda politi- kers delaktighet i politiken. På ett liknande sätt, dvs. genom fokus- grupper, kan andra engageras som kan ge insikter i mer generella problem i förhållande till politisk delaktighet. Då kan det komma fram mer kunskap – från att det finns omöjliga förväntningar på vad politiken kan åstadkomma till tydliga förslag som kan leda till en helt annan delaktighet än det resultat som den särskilda sats- ningen på de politiska partierna åstadkom under förra valet. In many respects, schools and universities may even be more influen- tial than the mass media, because they affect the early development of social cognition and do so with even more authority than the mass media.// For children the role of schooling in societal reproduction is forceful because of a relative lack of alternative modes of influence. (van Dijk, 1993:197) Det är genom utbildningsväsendet som många av samhällets grundläggande värderingar och strukturer grundläggs. Lärarnas attityder och handlingar gentemot eleverna får långsiktiga konse- kvenser både för eleverna och för samhället i stort. Utbildnings- väsendet har stor potential för att i längden bidra till en bättre för- ståelse för samhällets förändringsprocesser, i synnerhet kring främjande av lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Sam- tidigt visar forskningen jag redovisat att utbildningsväsendet ofta är en bärare av dagens strukturer och bidrar till att förstärka dagens etniska maktordning. Detta sker bl.a. genom lärare, undervis- ningsmaterial och en ofta bristande förmåga att förmedla en mer kritisk syn på brister i med hänsyn till lika rättigheter och människors lika värde. Särskilda kurser på Universitet och Högskola att får i uppdrag att utarbeta ett för- slag för utveckling av obligatoriska inslag i utbildningen som bidrar till en större förståelse för strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet som samhällsproblem, och som en juridiska fråga. Förslaget bör inriktas i första hand på lärar-, jurist-, socionom- och journalistutbildningen. Frågor som berör lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter – i synnerhet på det sätt som de kommer till uttryck i förhållande till lagarna mot diskriminering eller i en bredare form genom struktu- rell diskriminering, håller på att bli allt viktigare i och andra delar av . finns det stor avsaknad av kunskaper på området. Lärare, jurister, socionomer m.fl. kommer i allt större utsträckning att hantera frågor som berör motverkande av diskri- minering och främjande av jämlikhet. Därmed skulle det behövas obligatoriska inslag i bl.a. Denna typ av utbildning bör inte fokuseras enbart på lagar utan bör även ha pedagogiska inslag om diskriminering som ett grundläg- gande samhällsproblem. utbildas lärare som har lite förberedelse för det mångkulturella klassrummet de kommer att möta (se kapitel 5). Därmed finns det ett behov av att se över utbildningen för lärare för att se hur den kan omformas för att förbereda lärarna inför den skola de kommer att möta. Det är viktigt att förstå att lärarnas attityder och handlingar gentemot eleverna får långsiktiga konse- kvenser för eleverna. Forskning har visat att de sociala relationerna mellan lärare och elev präglas av olika förväntningar och en olik behandling, vilket marginaliserar vissa och favoriserar andra, ofta med föreställningar om etnicitet (och kön) som grund (kapitel 5). Med andra ord behövs det en utbildning med inriktning på det mångkulturella samhället inklusive en fokus på antirasism och strukturell diskriminering som basämne i lärarutbildningen (fram- hålls av flera forskare, se t.ex. m.fl., 2005 samt av frivilliga organisationer i och dialog 1). Lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter är en grundläggande princip i det svenska rättssystemet. kommer de som läser juridik främst att studera diskrimineringslagar i bästa fall som en del av det icke-obligatoriska kursutbudet. Diskrimine- ringslagarna håller på att bli allt viktigare delar av rättssystemet. Det är viktigt att en juristutbildning främjas vari dessa lagar och diskriminering som samhällsfenomen ingår som obligatoriska moment i grundutbildningen. Jag anser att det finns en brist på jurister som har djupare kunskaper och förståelse för dessa lagar. Utifrån den redovisade forskningen är det uppenbart att vissa pro- blem även finns i socionom- och journalistkåren (kapitel 3 och 8). För att motverka den diskriminerande kultur som till vissa delar uppenbarligen finns inom dessa yrkeskårer krävs det att man på utbildningsstadiet försöker motverka detta. Framförallt bör utbild- ningen ta upp forskning som visar på hur rasistiska stereotyper kan påverka arbetet. Genomgång av stereotyper i undervisningsmaterial att regeringen ska ge i uppdrag att genomföra en kritisk analys av sterotyperna som finns i det tryckta undervis- ningsmaterial inom samhällskunskap, historia och religion som är vanligast förekommande i grund- och gymnasieskolan . Utifrån analysen skall sprida kunskap om de stereotypa föreställningar som finns om etniska, nationella eller religiösa minoriteter till lärare samt publicera en lista över de publikationer som anses direkt olämpliga för undervisningsän- damål. Forskning visar att det i skolan finns undervisningsmaterial som förmedlar nedsättande och/eller rasistiska stereotyper om etniska och religiösa minoriteter i och om andra länder och männi- skor i andra länder, t.ex. afrikaner och muslimer (avsnitt 5.5). I synnerhet har frivilligorganisationer och forskare framfört att något bör göras åt detta. (Se bl a Samråd och dialog 1, 2001) I står det varje lärare fritt att välja vilket undervisnings- material som skall användas. Likväl kan det förmodas att ett för- hållandevis begränsat antal tryckta läroböcker utgör ett väsentligt inslag i undervisningen på de flesta skolor. Därmed behövs det en analys av huruvida det material som är mest förekommande i sko- lan förmedlar stereotypa föreställningar om etniska, nationella eller religiösa minoriteter. Undersökning om elevers kunskap om brott mot de mänskliga rättigheterna att ges i uppdrag att undersöka vad eleverna har för kunskaper angående brott mot de mänskliga rättighe- terna i ett historiskt och nutidsperspektiv. Detta bör göras genom intervjuer med ett representativt urval av elever och resultaten bör sammanställas i en rapport. I kapitel 2 presenteras vad som kan sägas vara en baksida av historia. Fakta kring de företeelser jag tar upp är lättill- gängliga, men spelar inte den roll i den historiska allmänbildningen de borde göra. Jag menar att förnekelsen av brott mot de mänskliga rättigheterna i historien är ett centralt hinder för att övervinna för- nekelsen av strukturell diskriminering i dagens samhälle. , professor i historia på universitet i , , menar att medvetenheten om minoriteters roll i dagens sam- hälle i måste komma från en kritisk syn på historien (, 1993). Gloria Steinem menar t.o.m. att vi måsta lära av oss (un- learn) mycket av det vi lärt oss om olika folkgrupper i historien (refererad i , 1993:426). Skolan är en viktig aktör för inhämtande av kunskap om brott mot de mänskliga rättigheterna. De informationssatsningar som bl.a. regeringen tagit initiativ till har främst handlat om grova brott mot de mänskliga rättigheterna i historien och i andra länder. Då brotten är så enorma är det lätt att missa det faktum att de byggdes upp på den vardagliga avtrubbning av mänskliga rättig- heter som pågår eller har pågått i många andra länder. Då brotten skedde någon annanstans blir den pedagogiska kopplingen till väldigt svag, i synnerhet med tanke på den förenklade bil- den att har bidragit och bidrar till främjande av mänskliga rättigheter ute i världen. Med andra ord riskerar konsekvensen bli den att eleverna tror att brott mot de mänskliga rättigheterna har skett på andra platser i en annan tid och att därmed historia och nutid är fria från detta. Även forskning i andra länder kommer till liknande slutsatser Indeed, discrimination in the past and in other countries, // some- times gets more attention than ethnic and racial inequality in present- day society. (van Dijk, 1993:196) Jag finner det därför viktigt att undersöka i vilken utsträckning ele- verna i grund- och gymnasieskola känner till de brott mot mänsk- liga rättigheter som begåtts och begås i . Utgångspunkten kan tas i exempelvis den historiska behandlingen av samer, romer, judar och andra minoriteter. Steriliseringspolitiken och agerande innan och under är av intresse. Även den offici- ella diskrimineringen mot kvinnor, homosexuella och människor med funktionshinder är av intresse i detta sammanhang. Informationssatsning om brott mot de mänskliga rättigheterna i att om resultaten från ovan nämnda undersökning visar på en bristande kunskap hos eleverna angående ämnet ska endera av de två nedan givna åtgärderna vidtas. 1.att utser en arbetsgrupp bestående av forskare med ett kritiskt anti-rasistiskt perspektiv inom olika discipliner, t.ex. sociologer, historiker och etnologer för att ta fram ett informationsmaterial om brott mot de mänskliga rättigheterna i ett historiskt och nutidsperspektiv. Materialet erbjuds kostnadsfritt till samtliga skolor i . 2.att Levande historia ges i uppdrag att genomföra en bred informationssatsning om brott mot de mänskliga rättigheterna i ett historiskt och nutidsperspektiv. att ett särskilt anslag ges till för att kunna ta ett samordnande ansvar för en undersökning av intresset, initiering av några lokala projekt samt utveckling av grundmate- rialet om skolor utan rasism. Det ska ske i samarbete med andra organisationer i det civila samhället. Ett arbete som har pågått i är rörelsen Skolor utan rasism. Här skulle skolor i kunna undersöka möjlighet att bygga upp en liknande rörelse. Det skulle kunna bygga på erfarenheter som redan har inhämtats i bland annat Neder- länderna.47 Den bygger på ett åtagande från skolan att utveckla olika metoder och initiativ för motverkande av rasism och diskriminering. I är det den Nationella byrån mot rasdiskriminering (LBR) som fungerar som en samordnande länk i arbetet.48 Det finns också ett begynnande arbete som har redan påbörjats i Sverige.49 47http:///?node=73. 48http:///. 49http:///Default.aspx?id=863. Ett tydligt fokus på lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter i skolan att får i uppdrag att tydliggöra de relevanta styrmedlen på skolans område utifrån ett antidiskri- minerings- och etnisk jämlikhetsperspektiv. Detta innebär att det ska läggas ett tydligt fokus på lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter i skolan oavsett etnisk eller religiös tillhörighet. I synnerhet ska detta gälla skolans värdegrundsarbete. Nedan finns några utgångspunkter för genomförandet av ett sådant arbete. En grundläggande skiljelinje uppstår när kön och/eller jämställd- het behandlas som ett eget område i utvecklingen av värdegrunds- arbetet. Det kan lätt leda de som tolkar lagen och andra dokument att tro att arbetet för lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett kön är en prioriterad fråga medan arbetet för lika rättig- heter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk eller religiös till- hörighet är en sekundär fråga. Skollagens s.k. portalparagraf (1 kap. 2 §) skulle kunna omfor- muleras på följande sätt: Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, etnisk tillhörighet och religiös tillhörighet, geografisk hemvist samt sociala och ekono- miska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skol- väsendet för barn och ungdom. Utbildningen skall inom varje skol- form vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskilda behov. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan 1.främja lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett kön, etnisk eller religiös tillhörighet samt 2.aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. I det första avsnittet i Lpo -94 tas upp Skolans värdegrund och uppdrag med . En del av dess innehåll skulle kunna omformuleras på följande sätt: Männi- skolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla männi- skors lika värde oavsett kön, etnicitet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning, samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. Därutöver bör utbildning om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk eller religiös tillhörighet tydligare skrivas in i läroplaner som ett uppdrag för skolan. Därutöver föreslår jag att läroplanen kompletteras med en ny variant på den nuvarande jämställdhetsparagrafen. Jag föreslår att följande lydelse övervägs: Skolan skall aktivt och medvetet främja alla individers lika rätt och möjligheter, oavsett kön, etnicitet, religiös tillhörighet, funktionshin- der eller sexuell läggning. Det sätt på vilket flickor och pojkar, med hänsyn till de olika diskrimineringsgrunderna, bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar och normer. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella mönster. Den skall därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen obero- ende av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religiös tillhörighet, funktionshinder och sexuell läggning. 13.8.4Åtgärder mot strukturell diskriminering i medierna