sou · GTB388d4 · 2006-01-01 00:00:00 — De som anser att värdarna blivit generösare exemplifierar det med att de allra flesta är villiga till att hitta lösning på problemet och vissa värdar blivit mer engagerade och tar mycket sociala hän- syn. Finns särskilt samarbete med hyresvärdarna? av de tillfrågade uppger att de har någon form av särskilt samarbete med värdarna vid vräkning av barnfamiljer. Detta tar sig framför allt uttryck i tätare och aktivare kontakter, i vissa fall gemensamma hembesök med hyresvärden i syfte att få till stånd en överenskommelse. I stor utsträckning handlar det om att i samråd försöka förhandla fram en uppgörelse med värden så att familjen kan bo kvar. Vi försöker få till stånd att familjen får bo kvar genom att ex bevilja socialbidrag till skulder eller överta förstahandskontraktet på lägenheten. Men återigen handlar det om verksamhet som ingår i det gängse arbetet med vräkningsho- tade hushåll. Till mer särskilda satsningar i uttryckets egentliga bemärkelse hör inrättandet av särskilda uppsökande team. I några fall undrar man hur socialförvaltningarna definierat särskild satsning, t.ex. två förvaltningar som uppger att de alltid tar kontakt med hyresvärden. Eller den som svarat att möjligheterna att undvika vräkning un- dersöks särskilt noga. Ytterligare ett exempel är följande: Hyres- värd brukar göra en extra kontroll att är informerad och beredd att vidta åtgärder. Är detta att karaktärisera som en särskild satsning? Det framkommer också att det inom samma område kan vara stora variationer i arbetet beroende på olika vär- dars skiftande attityd. Har blivit mer restriktiv? När själv får bedöma hur den egna benägenheten att betala hyresskulder förändrats uppger en fjärdedel att de blivit restriktivare, lika många att de blivit generösare och de övriga att det inte skett någon förändring alls. På följdfrågan hur deras insatser för att hjälpa avhysningshotade i övrigt ändrats , svarar flera att de framför allt agerar snabbare samt att man i större utsträckning aktivt försöker få kontakt med hushållen, i vissa fall personligen, och inte nöjer sig med att enbart skicka brev. I ett halvdussin av svaren framkommer att barnperspektivet stärkts, vilket lett till att hyresskulder oftare betalas. När det gäller barnfamiljer så skall avhysning endast ske i undantagsfall. En annan svarar på följande vis: Vi vet att det är omöjligt att få ett nytt förstahandskontrakt om man blivit avhyst. Vi gör allt vi kan för att den sökande ska få behålla bostaden, framför allt barnfamil- jer. Många svarar att insatserna förändrats genom att man oftare tar över kontrakt, är generösare med att be- vilja ekonomiskt bistånd samt oftare tillsätter boendestöd. Det förhandlas också mer med hyresvärdarna . I vissa fall hjälper även till i förhandlingar med hyresnämnden. Flera uppger dock att något ekonomiskt bistånd till hyran inte ut- betalas om hyresvärden säger att hyresgästen inte få bo kvar även om skulden betalas. Till de strukturella förändringar (dvs. inte enbart förändringar av arbetet inom rådande struktur)som gjorts hör projekt som arbetar fokuserat på boendefrågor, internt finan- sierat; inrättande av specialteam för att avvärja avhysningar samt att man avdelat samma personer på stadsdelen som arbetar med dessa problem. Ett genomgående tema i de restriktiva svaren är att det ställs högre krav på hyresgästen; ofta som ett led i hjälp till självhjälp. Ifrågasätter mer, försöker få personen att ta eget ansvar t.ex. att gå till budget- och skuldrådgivning. Målsättningen är att hjälpa hyresgäster få rutin i att betala hyran m.a.o. att återfå kontrollen över sin ekonomi och avslutas hos . En uppger att man blivit generellt restriktivare, barnfamiljer un- dantaget. Vissa hjälper också till med sanering av ekonomin, men då krävs en motprestation. Bevilja mot återkrav. Avbetala skulder till stadsdelen om egna inkomster finns. Sköta sin ekonomi genom egna medel . Hjälpa klienten med avbetalningsplan. Bevilja skulden mot återkrav om klienten har inkomster över norm. Vilken effekt har ändringen i hyreslagen 1993 haft? Om socialnämnden under treveckorsfristen åtar sig att betala hy- ran får hyresgästen behålla lägenheten. Så uttryckte sig dåvarande statsrådet i interpellationsdebatten när han besvarade frågan om vad regeringen gjorde för att minska antalet vräkningar27. Det han syftade på var den förändring som infördes hyreslagen som trädde i kraft . Då ville lag- stiftarna förbättra socialnämndernas möjligheter att förhindra att vräkningshotade hyresgäster tvingades lämna sina bostäder. Me- ningen var att det skulle räcka med att socialnämnden inom åter- vinningsfristen skriftligen meddelade hyresvärden att nämnden åtog sig betalningsansvaret.28 Den möjligheten för socialnämnden att träda in och ta på sig betalningsansvaret för en hyresskuld fanns redan innan denna lagändring. Syftet med förändringen var att stärka den möjligheten. Därmed skulle det enligt lagstiftarna vara 27Interpellation 2000/01:362 28Hyresgästen ska fortfarande stå själv för kontraktet, vilket innebär att det inte handlar om någon ny variant av socialt kontrakt. uteslutet att vräka hyresgäster på grund av bristande betalning. Men det handlar inte om något åtagande per automatik för social- nämnden. Det krävs fortfarande ett formellt beslut grundat på en individuell bedömning av varje enskilt fall. På frågan hur denna regel påverkat praxis i avhys- ningsärenden svarar 12 av 27 förvaltningar att den inte haft någon påverkan alls. Två kan inte bedöma om det betytt någon förändring och fyra svar är irrelevanta för frågeställningen. Några svar kan sammanfattas med att de är mer aktiva att agera innan återvinningsfristen, vilket resulterat i att färre fall går till vräkning. Två uppger att de blivit generösare med att ta över kon- trakt samt i viss mån även bevilja ekonomiskt bistånd eller ta på sig betalningsansvaret. Sammantaget kan man med en ytterst välvillig tolkning av social- tjänstens svar säga att fyra av dessa (dvs. ) tyder på att lagstiftarnas intentioner realiserats. En fundamental förut- sättning för att denna möjlighet att förhindra att vräkning går till verkställighet, är att verkligen får besked i så pass god tid att de kan ingripa innan återvinningsfristen gått ut. Tiden det tar från det att ett ärende anländer till att vräkning verk- ställs, är betydligt längre för än vad den var för kro- nofogden. För del föreligger stora variationer, till uppemot . Ett halvdussin menade att det inte går att svara på frågan. De flesta av dem som svarat anger ett tidsspann på 1–2 månader. Vilka hushåll vräks? Elva socialförvaltningar uppger att det skett förändringar beträffande vilka hushåll som vräks. menar de att klimatet på bostadsmarknaden blivit hårdare. Oavsett hushåll agerar värdarna snabbare vid störningar och hyresskulder. Det har lett till lägre tolerans mot störningar och återkommande förseningar med hyran, vilket i sin tur lett till att det vräks fler familjer . Dessutom har psykiskt sjuka och äldre fått det svårare. Det är personer som saknar egna resurser som är mest utsatta. De söker oftast inte hjälp själva. Även här påpekas att vissa bostadsrättsföreningar har liten tolerans samt att andelen sådana vräkningar ökat. Särskilda åtgärder för barnfamiljer av de tillfrågade uppger att de vidtar särskilda åtgärder när det gäller vräkning av barnfamiljer. Ett återkommande svar är att man utifrån ett barnperspektiv följer upp och ser till att barnen har någonstans att bo efter vräkning, t.ex. vid behov över- flyttning till annan vårdnadshavare. Barnfamiljer ställs inte på gatan, utan vi förvissar oss om att bostadsfrågan är löst för fa- miljen efter att de förlorat sin lägenhet. En möjlighet är att under- söka om barnen har någon annanstans att ta vägen t.ex. en mamma, pappa, nära anhörig. Ett annat sätt att lösa boendet med fokus på barnen är att använda befintliga utredningslägenheter alternativt ordna någon form av hotell- eller jourboende. Barn- familjer har alltid varit en prioriterad grupp. När det gäller barnfamiljer är flertalet generösare såväl med eko- nomiskt bistånd som med att förhandla med värden om överta- gande av förstahandskontrakt. Beträffande det sistnämnda åter- kommer påpekandet att flera värdar vräker trots att erbjuder sig att betala hyresskulden. Vad det gäller kontakt med värden är det extra viktigt med tidig kontakt när det gäller hushåll där det ingår barn. Dessutom förekommer svävande svar av typen man försöker se ur barnets perspektiv. Varför avslår socialnämnderna ansökan om ekonomiskt bistånd? Skälen till att avslå ansökan om ekonomiskt bistånd till barnfamil- jer med hyresskuld, är för flera av de tillfrågade socialnämnderna inte annorlunda än skälen till avslag generellt. Det handlar således huvudsakligen om upprepade hyresskulder samt hushåll som haft tillgångar, men valt att prioritera andra utgifter än hyran. Ett exem- pel på prioritering av andra utgifter som nämns är att vederbörande bor i bostadsrätt eller bor för stort och vägrat byta till mindre billigare. En försvårande omständighet är om den vräkningshotade uteblivit från avtalade möten med . Några nekar en- dast om det finns annan vårdnadshavare där barnen kan bo, eller om barnets boende blivit tillgodosett på annat sätt. Även här gäller att bistånd inte ges om värden beslutat sig för att fullfölja vräk- ningen oavsett om skulden regleras eller ej. En socialförvaltning uppger att detta över huvud taget inte förekommer. Hur stor andel av de vräkta är barnfamiljer? Majoriteten, kring , av de tillfrågade menar att såväl an- talet som andelen barnfamiljer som vräks är oförändrat. Endast ett fåtal menar att de ökat. De baserar sin kännedom om dessa förhål- landen i stor utsträckning på minnesbilder hos framför allt social- sekreterarna samt gissning/känsla/kunskap om verksamheten. Fem förvaltningar uppger att de får sådan information från KFM, två att uppgifter kommer från värden. Endast en uppger att de för egen statistik över dessa ärenden. I ett annat svar framkommer in- tresset av att sådan statistik borde finnas. Jag har arbetat med detta , tyvärr finns ingen statistik att tillgå , men vi kom- mer att förändra vårt verksamhetssystem och då Vart tar barnfamiljer vägen efter vräkning? Sexton av 27 socialförvaltningar har full koll på vart barnfamiljer tar vägen efter vräkning, sju uppger att de har sådan kunskap . Vad de grundar den kunskapen på är högst varierande, men det vanligaste svaret skulle kunna sammanfattas med att man vet vad som händer med de familjer som fortfarande har kontakt med soci- altjänsten. Däremot har man mycket bristfällig kunskap om dem som inte är aktuella och som inte söker kontakt med efter de att de lämnat lägenheten. Tre socialtjänster uppger att de alltid följer upp alla ärenden med barnfamiljer. Andra uppger att de har så få fall att de kommer ihåg. Dock tycks det vara svårt att ha kännedom om familjens boende om de byter kommun. Inte i alla fall, men i de flesta fall fanns inför avhysningen kontakt med KFM, hyresvärd och hyresgäst. har hyresgästen ordnat lä- genhet i annan kommun och lämnat lägenheten öppen med nyckeln på diskbänken. Vad krävs för att minska antalet vräkta barnfamiljer? Ett stort antal socialförvaltningar besvarade den avslutande frågan om vad som skulle behöva göras för att minska antalet vräkta barnfamiljer. Som väntat är svaren även här högst varierande. Ett återkommande tema är dock att det måste till tidig kännedom om familjernas situation och här är det viktigt att ge tidiga signaler om problem i boendet så att vi kan försöka sätta in insatser innan `det är kört´. En socialförvaltning svarar på följande sätt. Ökat samarbete mellan olika aktörer (helhetsperspektiv på familjen). Många föräldrar jag mött är rädda för att blanda in , skräck för att barnen ska tas ifrån dem. Marknadsför kronofogden och så att folk vågar be om hjälp, och när de väl kommit så långt måste vi hjälpa dem.29 Andra menar att vissa fastighetsägare borde lätta på sina krav samt att de skulle visa större tydlighet om konsekvenser av att inte betala hyran eller att störa. Eventuellt en informationsfolder redan vid kontraktsskrivning. En del fastighetsägare låter hyresskulden växa i onödan. I ett svar efterlyses lagändring beträffande värdarnas skyldigheter. Först och främst är det hyresvärdarna som bör försöka få till stånd samarbete med sin hyresgäst. Kanske reglera i lag att större hänsyn till barnfamiljer tas. har små möjligheter att påverka en hyresvärd som inte tar sitt ansvar. Ett förslag är att kalla alla barnfamiljer på besök vid hyresskulder + följa upp dem en period efteråt. Några förvaltningar framhåller vikten av att ha större möjligheter till ekonomisk rådgivning. Bostadspolitiken kommenteras på föl- jande vis: Ökad tillgång av bra boende för barnfamiljer. En socialförvaltning lämnar ett omfattande svar som inlednings- vis pekar på ett viktigt angränsande problem. Ett betydligt mer angeläget problem som vi ser är de barnfamiljer som kommer till stadsdelen med andrahands- eller inneboendekontrakt. Dessa kontrakt visar sig inte alltför sällan vara osäkra eller att det handlar om att bo mycket trångt med flera familjer i en lägenhet avsedd för en familj. Vi har 12 barnfamiljer på hotell eller van- drarhem. sågs alla ärenden med boende på hotell eller van- drarhem över. Då visade siffrorna att två hushåll av 19 som bodde på 29 Understrykning i original. hotell eller vandrarhem saknade eget boende med anledning av att de vräkts från ett förstahandskontrakt. Flertalet hade blivit bostadslösa på grund av andrahands- eller inneboendekontrakt upphört eller gått ut utan att de hittat något nytt boende. Vår bedömning är att fördelningen ser ut på samma sätt . Några tankar om insatser för att minska antalet vräkta barnfamiljer; -Närmare samarbetet mellan hyresvärdar och socialtjänst så att t.ex. hyresskulder snabbare kommer till kännedom. -Hyresvärdarna (åtminstone de kommunala) ska ha större ansvar för individens boende t.ex. vid första sena hyran, ta personlig kontakt, in- formera om risker men också erbjuda/informera om autogiro eller an- nan form av betalning, informera om budgetrådgivare som finns i kommunen. -Utökade resurser till kommunerna skulle möjliggöra mera insatser i form av boendestöd och/eller mer hemma-hos-arbete. I likhet med förra studien var svarsfrekvensen lägst hos hyresvär- darna. Av de tolv privatvärdar som fick en enkät var det endast en som inkom med svar. En bidragande orsak till detta är att det i motsats till förra undersökningen inte gick att erhålla ett missivb- rev från fastighetsägarnas branschorganisation (fastighets- ägare).30 Svarsfrekvensen för de allmännyttiga bostadsföretagen har däremot varit hög. I besvarades 5 av 6 utskickade enkä- ter; fyra av fem, i svarade endast MKB och från inkom 3 av 5 möjliga svar. Det innebär totalt 13 svar av 19 utskick () till de allmännyttiga bostadsföretagen. svarade av de allmännyttiga företagen och av privatvärdarna. Till svaren från de tretton allmännyttiga företagen har lagts den enda privatvärden, vilket innebär att studien av hyresvärdarna avhysningspraxis baseras på totalt 14 enkätsvar. Det kan också vara på sin plats att notera att 11 av dessa 14 värdar är desamma som i undersökningen från 1994.31 30Dock utlovades ett sådant efter telefon- och mailkontakt, men löftet uppfylldes aldrig. 31Dessa är för : ; samt Stockholmshem. ; : Håbohus; Älvkarlebyhus; Tierpsbyggen samt hem. (Ej svar från kommuns ); : kommunala bostäder (Ej svar från samt ); : ; bostäder samt Bostaden i . (Ej svar från samt ). Kriterier för att godkänna en hyresgäst Enkätens första fråga gällde enligt vilka kriterier värdarna godkän- ner ny hyresgäst. Vid en jämförelse med svaren års studie där en liknande fråga inledde enkäten32, framkommer flera påtagliga skillnader. Tre fjärdedelar av värdarna kontrollerade med tidigare värd samt inhämtade kreditupplysning33 1994. Svaren 2005 visar på en klar minskning, en femtedel kollar med tidigare värd och tar kreditupplysning.34 gjordes ett fåtal kontroller med socialförvaltningen innan kontrakt tecknades, 2005 är det ingen av de tillfrågade värdarna som kollar med socialförvalt- ningen. Den vanligaste kontrollmetoden är olika varianter på inkomst- prövning (nettoinkomsten efter avdrag av hyresbeloppet ska minst uppgå till kronofogdens förbehållsbelopp). Flera uppger att de kräver fast inkomst, i vissa fall framåt. En upp- ger att det ska finnas godtagbar inkomst före in- flyttningsdagen. De flesta accepterar även inkomst av annat än från arbete som CSN, pension eller a-kassa som uppfyller konsu- mentverkets norm för skälig levnadsstandard. Flertalet kan god- känna mindre betalningsanmärkningar. Två värdar uppger att om det finns betalningsanmärkningar kräver de borgensman. Tre stycken uppger att hyresgästen dessutom ska vara skötsam. Vilka accepteras inte som hyresgäster? Svaren på frågan vilka kategorier som inte accepteras som hyres- gäster fördelades sig enligt nedan. 32Vilken information inhämtar Ni om bostadssökande innan Ni tecknar kontrakt? var frågans lydelse 1994. Därtill är det att observera att vid jämförelse mellan undersökningarna med används svaren från samtliga värdar 1994, dvs. såväl allmännytta som privatvärdar. 33Kreditupplysning omfattar huvudsakligen uppgifter om senaste taxerade inkomst, förmögenhet, fastighetsinnehav och av domstol eller annan myndighet fastställd betalningsanmärkning. 34Dock ska man beakta att bastalet för procentberäkningar är 14, vilket innebär att varje svar motsvarar . Vilka av följande kategorier accepteras inte som hyresgäst hos Er? (Flera alternativ möjliga.) (N 1994 = 35 och N 2005 = 14) är tidigare hyresskuld den vanligaste anledningen till att diskvalificeras för nytt kontrakt. Därefter kommer betalnings- anmärkning. Det var den enda punkt där det 1994 förelåg skillnader mellan privatvärdar och allmännytta; av privatvärdarna accepterade inte betalningsanmärkning medan motsvarande andel för allmännyttan var . Andelen som inte accepterar soci- albidrag som inkomstkälla har ökat betydligt, vilket måste betrak- tas som anmärkningsvärt. I kategorin annat ingår tre som svarar att de inte accepterar betalningsanmärkningar av betydelse, en uppger att den inte får var större än och två stycken som inte accepterar att hyresskulden är oreglerad. Har det skett någon förändring i hyresvärdens bedömning av nya hy- resgäster? De flesta av de värdar som tillfrågades 2005 menar att det varken skett någon förändring i deras bedömning av nya hyresgäster eller i deras vräkningspraxis . Den andelen var lika stor studie. De fyra som svarat ja 2005 anser samtliga att de blivit mer restriktiva. En uppger att de /97 inte accepterar nya hyresgäster som uppbär bistånd. Dessa hyresgäster bor på sociala kontrakt/kommunkontrakt. En annan är snabbare med att skicka ärenden till KFM. Tas särskild hänsyn till att det finns barn i hushållet? Beträffande om det tas särskild hänsyn om det finns barn med i hushållet svarar åtta av fjorton nej. De som svarat ja uppger att de är mer aktiva i förhållande till de sociala myndigheterna samt in- formerar så snabbt som möjligt. Det förekommer även att de söker personlig kontakt med myndigheten. Enligt en värd får en barnfamilj som tidigare blivit uppsagd fler chanser till kvarboende. Samtliga värdar samarbetar med kronofogden i avhysningsärenden, alla utom en gör det regelbundet. Den som gör det sporadiskt är undersökningens enda privatvärd. var det en fjärdedel av värdarna som inte samarbetade alls med kronofogden och som gjorde det regelbundet. Hälften samarbetar formellt och hälften såväl formellt som informellt, vilket i stort motsvarar resultaten . Det har inte skett några betydande förändringar i detta samarbete . Endast en svarar att så skett och det genom att de har tätare kontakt . Tolv av fjorton uppger att samarbetet med fogden varit till nytta. Här förelåg stora skillnader mellan privatvärdar och allmännytta 1994, då endast en av tolv privatvärdar ansåg att samarbetet varit till nytta medan 15 av 21 allmännyttiga värdar svarade ja på den frågan. Dock ansåg den enda medverkande privatvärden att samarbe- tet med fogden varit till nytta. I likhet med när frågan ställdes till kronofogdar och socialtjänst är den vanligaste förekommande anledningen till att man tycker att samarbetet varit till nytta, att man fått information som underlättat vräkningsförfarandet, bland annat genom att man kunnat skynda på ärenden. En uttrycker det helt krasst på följande vis. Jag får hy- resgästen avhyst. En annan att det är ett bra verktyg genom att kompetent personal är satt att utföra avhysningen. Ett gott sam- arbete och goda rutiner bidrar till tydlighet och rättssäkerhet. Den genomgående uppfattningen är att kronofogden är till nytta därför att den stärker värdens sak. Detsamma gällde praxisstudie. Tre av värdarna uppger att de har särskilt samarbete med krono- fogden vid vräkning av barnfamiljer. De nämner att de tillsammans med KFM försöker se till att de sociala myndigheterna ska närvara vid avhysning av barnfamilj samt att KFM kontrollerar noggrant om vi har kunskap om barn finns i hushållet. Noggrann kontroll sker även med . Dock är frågan om denna typ av ut- ökad kontakt ska betraktas som uttryck för särskilt samarbete. Endast tre av de tillfrågade värdarna anser att kronofogden änd- rat attityd till avhysningshotade hushåll . Två menar att de blivit generösare och en att de blivit restriktivare. De som uppfattar att fogden blivit generösare påpekar att KFM är mer generösa med att lämna kortare anstånd samt att det händer att kronofogden kontaktar soc. myndigheter för att försöka rädda situationen vilket ibland vara till stor hjälp för värden. En värd menar att det inte finns så mycket handlingsutrymme för krono- fogden. Det formella beslutet om avhysningen är redan taget genom att det finns ett utslag, dom eller beslut från Hyresnämn- den. Kronofogdens funktion i detta skede är att verkställa. De är skyldiga att följa de lagar och förordningar som gäller och kan inte bevilja anstånd utan att det finns särskilda skäl. Beträffande samverkan med uppger tio värdar att det sker regelbundet, alla utom en att det sker i såväl formell som in- formell form. Det är en betydligt högre siffra än vad som var fallet 1994 då endast hälften av värdarna samverkade med . Hälften av värdarna anser att det skett förändringar i denna sam- verkan . Återigen framhålls att förändringen främst be- står i utökat informationsutbyte samt tätare kontakter. I några fall förekommer regelbundna träffar mellan hyresvärden och social- tjänsten. En värd uppger att soc. reagerar mycket senare på info om betalningsföreläggande. Har en njuggare inställning gentemot avhysningshotade. I ett svar påtalas den positiva förändring som ägt rum i och med att vissa stadsdelar har bildat särskilda grupper som arbetar med barnfamiljer, vissa har `rörliga team´. Nio av de 14 värdarna anser att samarbetet varit till nytta, vilket är något fler än vad som var fallet 1994. Främst genom att man på olika sätt kunnat undvika vräkning samt lättare att få in hyres- skulderna från vissa gemensamma klienter/kunder, vilket kan leda till att hyresgästens situation stabiliseras. bra kommunikation handläggningen vilket i sin tur medför att av- hysningsärenden hanteras så `smidigt´ som möjligt för alla parter inblandade inkl hg. Flera värdar poängterar det värdefulla med särskilda satsningar från sida, t.ex. uppsökarteam med fokus på vräk- ningshotade hushåll. I de stadsdelar som särskilt arbetar med frå- gan har samarbetet varit till gagn. Att avhysningar ställs in och att antalet avhysningar minskar är till gagn för både hyresgäst och hyresvärd. Dock påtalar en av dessa värdar att det kan uppstå pro- blem i kontakten då organisation är snårig vilket gör det svårt att få tag i rätt handläggare. Några menar också att de önskar tydligare och tidigare initiativ från soc. Om så skulle ske skulle antal avhysta minska högst betyd- ligt..