sou · GTB35d2 · 2006-01-01 00:00:00 — utgjorde telefoni av hushållens totala utgifter, medan utgifterna för telefoni (fast och mobil) samt Internet 2003 utgjorde av de totala utgif- terna. Detta kan förklaras med att det har vuxit fram helt nya kommunikationstjänster såsom mobiltelefoni och Internet vilka har blivit tillgängliga för den stora allmänheten. Dessutom har det skett en viss överströmning mellan olika kom- munikationsformer, där det fysiska brevet har ersatts med telefoni och Internet. 12 I löpande priser. Utveckling av utgifterna13 1992, 1996, 1999 – 2001 samt 2003 för porto, telefoni och Internet. Index 1992 = 100. Källa: SCB, 2004. En analys av den procentuella utvecklingen av utgifterna (i löpande priser) för porto respektive telefoni och Internet –2003 visar även den att utgifterna för porto har varit relativt oförändrade . betalade hushållen i genom- snitt för porto; uppgick denna summa till och 2003 var motsvarande summa 250 kronor.14 Den huvudsakliga orsaken till att summan är något högre är att tjänsten detta år definierades om av SCB från att endast omfatta porto till att även omfatta Postens avgifter samt utgifter för paketförsändelser. Vilket tidigare nämnts i kapitel 3 har priserna på porto inklusive moms ökat –2003. Detta har lett till att antalet försändelser som hushållen skickar har sjunkit med – från ca 60 försändelser 1992 till ca 35–40 försändelser 2003. Denna minskning kan delvis förklaras med ersättningseffekten från nya kommunikations- kanaler. Detta stämmer även med Postens egen statistik , som visar att det genomsnittliga hushållet skickade ca 40 13I löpande priser. 14De svenska hushållens utgifter för porto kan jämföras med uppgifter från , där det genomsnittliga hushållet beräknas betala ca på portotjänster, me- dan det genomsnittliga holländska hushållets utgifter uppges ligga på . frimärkta brev, varav 30 befordrades övernatt och resterande 10 skickades som ekonomibrev, vanligtvis julkort. Vad gäller utgifterna för telefoni och Internet har dessa utveck- lats mer kraftigt och ökat . betalade hushållen i genomsnitt , uppgick denna siffra till och 2003 var motsvarande siffra , allt i löpande priser. En analys av hur utgifterna fördelar sig för olika typer av hushåll 2003 visar att hushåll bestående av ensamstående med barn nyttjar posttjänsterna (porto, Postens avgifter samt utgifter för paket) minst. betalade dessa hushåll i snitt, medan öv- riga hushållstyper låg närmare den genomsnittliga utgift som gällde för samtliga hushåll. Fördelning av utgifter i löpande priser per typ av hus- håll, 2003 (kronor). Källa: SCB, 2004. Posten genomförde en marknadsundersökning om brevkommunikation mellan hushåll och företag, myndigheter samt organisationer. Den visade att hushållen i genomsnitt skick- ade ca 20 adresserade brevförsändelser till företag, myndig- heter eller organisationer. Av samtliga kontakter som ett hushåll själv tar med företag, myndigheter eller organisationer används brevet i ca 20–av dessa kontakter. Undersökningen kunde även konstatera att det fanns mycket små skillnader mellan olika hushållstyper, men att ett något högre antal brev skickades av hushåll med äldre personer, tvåpersonshus- håll, hushåll med fem eller fler personer samt hushåll som hade jordbruksfastighet som boendeform. Vad gällde olika inkomstni- våer fanns inte heller något tydligt mönster. Däremot tycktes hus- håll med inkomster ta mer kontakt med före- tag m.m., men då oftast via telefon. Det visade sig också att ju äldre personerna i hushållet var, desto mer kommunicerade de brevledes med banker, finansinstitut och försäkringsbolag. En förklaring till detta kan vara att medelålders och yngre personer successivt ersät- ter den fysiska hanteringen av hushållens privatekonomi med elektronisk hantering via Internet. Yngre personer visade sig där- emot vara mer aktiva vad gäller att skicka ansökningar, intresse- anmälningar etc. per brev. En rapport från (), Fakta om informations- och kom- munikationsteknik i , visar att befolkningen i har en hög tillgång till och användning av elektroniska tjänster. hade av de svenska hushållen tillgång till någon form av fast telefonanslutning, och av befolkningen i åldrarna 16–använde mobiltelefon. Användningen av mobil- telefon var relativt lika i de olika åldersgrupperna, med undantag för personer som hade en något lägre användning. Det visade sig också att SMS skickades av av dem som använder mobiltelefonen för privata samtal; kännedomen om SMS var dock lägre bland äldre personer , grundskoleut- bildade och dem med lägre hushållsinkomster. Vad gäller datorer och Internet hade av befolkning i åldrarna 16– tillgång till en persondator i hemmet. Den åldersgrupp som hade lägst tillgång var gruppen 65–, där bland kvinnorna och bland männen hade tillgång till en per- sondator. Totalt hade av befolkningen tillgång till Internet i hemmet – högst var tillgången i åldersgruppen 16–, och lägst i åldersgruppen 65–med 25 pro- cent. Det vanligaste användningsområdet för Internet var att skicka och ta emot e-post (), tätt följt av att söka information om varor (), hämta information från myndigheters hem- sidor () och använda Internetbank ().15 Sammanfattningsvis kan konstateras att privatpersoner an- vänder sig av posttjänster i mycket liten utsträckning. Hushållens utgifter för posttjänster utgör i genomsnitt av de totala utgifterna (), vilket är en andel som i prin- cip varit . Antalet brev som hushållen skickar har däremot sjunkit från ca 60 försändelser 1992 till ca 35–40 för- sändelser 2003. Detta kan till stor del förklaras med framväxten av 15 Samtliga data i stycket är hämtade ur om informations- och kom- munikationsteknik i . nya alternativa kommunikationstjänster, t.ex. mobiltelefoni, Inter- net och e-post, som har ersatt det fysiska brevet. Det finns dock fortfarande ett behov hos hushållen att kunna använda posttjänster, även om detta behov kommer att minska allt eftersom företag, myndigheter och organisationer ersätter fysisk hantering med elektronisk. För dessa hushåll är Posten i princip det enda alternativet, eftersom övriga aktörer som finns på postmarknaden vänder sig till företag. Företag, myndigheter och organisationer kan välja att skicka en- staka försändelser med tre olika produkter hos Posten: frankostämplat (där betalningen görs i förskott) porto betalt (där betalningen görs mot faktura) Beroende på vilken produkt företaget väljer skiljer sig priset åt. Frankostämplat och porto betalt är något billigare än frimärken, och det är framför allt större företag och organisationer som an- vänder sig av frankostämpling och porto betalt, medan frimärken används av mindre företag. Orsaken till detta är att de två först- nämnda alternativen kräver en högre volym av försändelser för att de skall vara lönsamma. För att Posten skall medge fakturering av portokostnaden (porto betalt) krävs en volym på minst 10 brev per dag. Även frankostämplat kräver vissa volymer, eftersom det kostar det enskilda företaget att investera i en frankeringsmaskin. Detta innebär att företag med mindre vo- lymer av post i praktiken är hänvisade till det frimärkta brevet. Den största volymen enstaka försändelser inom området kon- torspost utgörs av frankostämplade och fakturerade försändelser (porto betalt), med omkring 445 miljoner försändelser 2003 () av volymen. Resterande del (eller 116 miljoner försändelser) skulle då motsvara frimärkta försändelser som mindre företag och föreningar skickar. Av denna volym utgör ekonomibrev och resterande enstaka övernattbeford- rade brev. Den totala volymen frimärkta försändelser har mer än halverats –2003 och portot, exkl. moms, har ökat . Små företags användning av posttjänster har blivit ett komple- ment till andra kommunikationsformer. Brev används för att t.ex. skicka fakturor, information om företaget samt för att hantera fö- retagets ekonomi, om tillgång till Internetbank saknas. Vissa små företag använder också brevet för att marknadsföra sig mot poten- tiella och befintliga kunder. Liksom för samhället i övrigt har även små företag gått över till att använda allt mer elektroniska tjänster för att hantera sin kommunikation. Bland många företag har Inter- net, e-post och mobiltelefonen blivit de viktigaste kanalerna för att kommunicera med kunder, leverantörer och andra intressenter. Det finns ingen enhetlig syn på hur begreppet småföretag skall definieras. SCB, som bl.a. samlar in företagsstatistik, har ingen standarddefinition utan man anser att hänsyn måste tas till bransch och region. Däremot finns en rekommendation från Europeiska kommissionen som gör följande uppdelning: mikroföretag är företag med färre än 10 anställda småföretag är företag med färre än 50 anställda och en årsomsättning på eller balans- omslutning . Motsvarande definition använder organisationerna Svenskt När- ingsliv och Företagarna i sina rapporter, med tillägget enmansföre- tag (0 anställda). Utredningen har valt att definiera småföretag med ett eventuellt skyddsvärde som företag med 0–9 anställda, eftersom dessa företag är de som får förmodas använda frimärkta enstaka försändelser i störst utsträckning. Företag med 10 anställda eller fler använder troligtvis frankostämplade eller portobetalt i större utsträckning, eftersom detta är mer fördelaktigt vid större volymer av försändel- ser. Det finns inga undersökningar som visar hur företag i allmänhet eller specifikt små företag använder posttjänster, vare sig historiskt eller . Men utifrån tillgängliga uppgifter kan man dra slutsatsen att småföretags användande av posttjänster, liksom hushållens, har minskat . En mycket översiktig beräkning16 av hur antalet frimärkta försändelser för företag med färre än 10 anställda 16 Beräkningen baseras på volymuppgifter från PTS dividerat med antal företag (0–9 an- ställda) från SCB:s företagsregister, vilket innehåller alla typer av företag oavsett bolagsform, samt utvecklingen av porto för 1-klassbrev exklusive moms. Perioden –2003 valdes eftersom utökades med ca 200 000 företag 1997, pga. av att omsättnings- gränsen för momsregistrering minskade från till . har utvecklats –2003 visar att det genomsnitt- liga antalet försändelser har minskat med . Detta skulle innebära att ett mindre företags ungefärliga kostnad för porto uppgick till ca exklusive moms, medan motsvarande siffra uppgick till ca , allt i löpande priser. En motsvarande beräkning baserad på hur antalet frimärkta försändelser för företag med en omsättning ter sig 2003 ger en genomsnittlig portokostnad på exklusive moms. Utifrån dessa beräkningar kan konstateras att den genomsnitt- liga portokostnaden för enmansföretag och mikroföretag troligtvis inte uppgick till mer än exklusive moms . Det bör dock påpekas att kostnaden för porto varierar mycket, bero- ende på vilken bransch som företaget verkar inom. Exempelvis har företag som bygger sin affärsverksamhet på utskick via brev eller paket högre kostnader för porto, t.ex. postorderföretag, bokklub- bar och tidskrifter. Posten har , efter en förfrågan från utred- ningen, genomfört en undersökning över aktiva aktiebolags utgif- ter för porto. Denna har baserats på data om antalet svenska aktie- bolag samt deras omsättning ur databas, vilka sedan matchats mot respektive bolags redovisade inköp i Postens försälj- ningsstatistik. Detta inkluderar samtliga tjänster, dvs. sändningar, enstaka försändelser, direktreklam, paket m.m. Resultatet blir en sammanställning över hur stor andel av omsättningen som olika grupper av företag betalar för posttjänster. Värt att notera är dock att uppgifterna endast inkluderar aktiebolag och därmed exkluderar enskilda firmor och handelsbolag, eftersom uppgifter om dessa saknas hos . Utgifter för posttjänster som andel av omsättningen för olika grupper av företag (antal och procent). Grupp A - omsättning Grupp B – omsättning Grupp C – omsättning Källa: Posten, 2004. Sammanställningen i tabell 8:2 visar att företag med en omsättning i genomsnitt har utgifter för post- tjänster på av omsättningen, och av detta gäller utgifter för brevförsändelser. Detta innebär att ett företag med en omsättning på har en ge- nomsnittlig utgift för brevbefordran på , att ett före- tag med en omsättning på per har utgifter på i snitt , och ett företag med en omsättning på har utgifter på i snitt ca , samtliga siffror exklusive moms. Uppgifterna för grupp C, dvs. de minsta företagen i samman- ställningen, stämmer väl överens med den beräkning som tidigare gjordes för ensam- och mikroföretagen. Hur ser då småföretagens användning av alternativa kommuni- kationsformer ut? Den offentliga statistik som finns över företags användning av telefon, datorer och Internet baserar sig på företag med fler än 10 anställda. Statistik från visar att av företagen med 10–19 anställda använde Internet 2003 och att dessutom hade egna hemsidor. De största användningsområdena var att hämta all- män information (), göra finansiella transaktioner () samt få service och support ().17 Ett verktyg som underlättar småföretagens administration är olika tjänster på Internet, vars syfte är att minska antalet pappers- blanketter. Som exempel på nya elektroniska tjänster kan nämnas möjligheten till deklaration för näringsidkare via 17 Samtliga data i avsnittet är hämtade ur om informations- och kommunikationsteknik i . webbplats, möjligheten att starta enskild firma genom ansökan direkt på Internet samt tillgång till via telefon och Internet. Dessutom kan man numera ansöka om exportbidrag från och direkt via Internet, vilket beräknas minska antalet inskickade blanketter med ca 50 000 stycken per år.18 Denna trend har påverkat, och kommer att fortsätta påverka, an- vändningen av det fysiska brevet för kommunikation. I takt med att nya elektroniska tjänster utvecklas kommer behovet och voly- merna av enstaka brev att minska. Analysen visar dock att det fortfarande finns ett behov av det fysiska brevet som ett komple- ment till de elektroniska alternativen, och att Posten i praktiken är en ende aktören på marknaden för de företag som vill skicka en- staka brev. De småföretag som finns på orter där lokala postope- ratörer verkar kan dock använda dessa för förmedling av lokal post. För företag med 0–10 anställda, eller med en omsättning på ca , är det frimärkta enstaka brevet ofta det enda alternativet för att skicka kontorspost. Den genomsnittliga utgiften för porto för ett sådant företag beräknades uppgå till maximalt exklusive moms 2003. För aktiebolag med en årlig omsättning på maximalt utgör kostnaderna för alla typer av brevtjänster av omsättningen. Detta innebär att det genomsnittliga företagets kostnader för porto utgör en mindre andel av den totala kostnadsmassan. Ideella föreningar och organisationer Inte heller ideella föreningar och andra organisationers användning av posttjänster finns kartlagd i någon undersökning, utan ofta jäm- ställs deras nyttjande med småföretagarnas. Detta gör att det är omöjligt att dels uppskatta hur föreningar och organisationer an- vänder posttjänster, dels jämföra deras användning med andra kommunikationskanaler. Utredningen har dessutom haft svårt att uppskatta det totala antalet föreningar i , men som exempel kan nämnas idrottsrörelsen, som är en av de största föreningsrörel- serna, som består av ca 26 600 idrottsföreningar runt om i . Generellt kan sägas att föreningar vanligtvis använder fysisk post för att distribuera inbetalningskort för medlemsavgifter, för att informera medlemmarna och skicka ut föreningstidningar samt för 18 Exemplen är hämtade ur skrift Enklare vardag för . att sköta en viss del av sin administration. Men även hos många föreningar, liksom för samhället i övrigt, sker en successiv över- gång till elektroniska alternativ, där hemsidan och e-post blir vik- tiga verktyg för att kommunicera med nuvarande och potentiella medlemmar. Posten har en produkt som särskilt vänder sig till före- ningar – föreningsporto. Föreningsportot är ett ekonomibrev, vil- ket innebär att försändelserna når mottagaren . Portot för föreningsbrevet är, beroende på betalningssätt, 4,50–4,80 kro- nor inklusive moms upp till , och det omfattas inte av nu- varande prisreglering. Om Posten väljer att ta bort föreningsportot är alternativet för föreningarna att gå över till vanligt a-brev eller till ekonomibrev. Att skicka ett brev som väger som ekonomibrev i stället skulle då leda till en kostnads- ökning inklusive moms, dvs. en fördubblad prisnivå. Även om statistik på området saknas kan man konstatera att det sannolikt finns ett behov både och hos ideella föreningar och organisationer att kunna använda sig av brevbeford- ran. Det som kommer att påverka föreningars användning av brevet och övergången till elektroniska alternativ är hur föreningsportot kommer att utvecklas. För de flesta föreningar finns inget alternativ till Postens tjänster, förutom lokala postoperatörer där sådana finns etablerade eller användningen av frivilliga för att dis- tribuera försändelser. I detta avsnitt behandlas de tidskrifter och dagstidningar som över- nattbefordras, s.k. , och där det saknas alterna- tiva aktörer till Posten. Dessutom tar vi upp situationen för kul- turtidskrifter, eftersom dessa ofta har små upplagor och en svår ekonomisk situation, och de har dessutom drabbats av en porto- höjning, eftersom det s.k. kulturportot har avvecklats. togs prismålet för befordran av vissa tidningar och tidskrifter bort. Syftet var att försöka komma tillrätta med det stora underskottet i tidnings- och tidskriftsbefordran. Enligt nu gällande regler fastställer själva sina priser för tidnings- och tidskriftsbefordran. 1997/98:127 beaktades särskilt distributionen av tid- ningar och tidskrifter, eftersom lagstiftaren hade uppmärksammat att Postens förändrade prissättning hade uppfattats som negativ – speciellt för de tidningar och tidskrifter som inte hade något alter- nativ till Posten för befordran. För dessa tidningar – adresserade veckotidningar och medlemstidningar samt andra fack- och speci- altidningar – menade man att möjligheterna var små att pressa pri- serna på den befintliga marknaden. Dessutom antogs att Posten under en överskådlig framtid sannolikt att skulle vara den enda rikstäckande distributören av dessa tidningar. Regeringen förslog därför att det skulle finnas en möjlighet att ingripa, om prissättningen blev orimligt hög. Det föreslagna be- myndigandet skulle innefatta en möjlighet att reglera prissätt- ningen också för befordran av vissa tidningar och tidskrifter. Detta reglerades slutligen i postlagens § 7b med följande lydelse: Reger- ingen får föreskriva att priser för tjänster som ingår i postverksam- het inte får överstiga vissa nivåer. Denna möjlighet har dock inte använts . Prisutvecklingen för övernattbefordran av har varit mycket kraftig ; priset 2003 låg högre än 1993. hade volymen av halverats . I samband med att Posten aviserade tioprocentiga prishöjningar för gjorde branschorganisa- tionen Tidskrifter en anmälan till PTS . Detta ledde till att PTS genomförde en särskild granskning av Postens avgifter för Posttidningar.19 PTS studerade bl.a. prisutveck- lingen för och man tog sin utgångspunkt i proposi- tionen Ändringar i postlagen m.m. (prop. 1995/96:218) där Posten själv bedömde att framtida avgiftshöjningarna – efter de prisök- ningar som gjordes 1994–1995 – skulle hålla sig inom den beräk- nade inflationen. PTS utgick därmed från att Posten efter prishöj- ningen 1995 uppnått full kostnadstäckning och en rimlig lönsamhet i posttidningsaffären. 19 Granskning av Postens prissättning för befordran av adresserade tidskrifter, , (dnr 02-15961/39). Trots detta konstaterade PTS att prisökningen hade varit kraftig för och att prisskillnaden mellan en 100-grams och en (befordran ) hade ökat från 2003. PTS konstate- rade slutligen att kostnadsökningar var en av förklaringarna till prisökningen, men att den svaga konkurrensen också hade spelat en betydande roll. Utredningen kan dessutom konstatera att de sjunkande voly- merna för sannolikt också har påverkat prisutveck- lingen, eftersom den genomsnittliga kostnaden per exemplar har ökat. Den aviserade höjningen på 2004 omprövades dock, och Posten stannade vid en prishöjning på , något som PTS inte har ifrågasatt. Posten anser dock att tidningsaffären fortsatt ger ett underskott på . Trots kontinu- erliga rationaliseringar anser Posten att ytterligare prisökningar inte kan uteslutas. Enligt Posten är en viktig förklaring till att portot har ökat att kostnadsutvecklingen för löner, sociala avgifter, flyg- befordran och bränsle har varit hög . Utredningen har genom samtal med upp- märksammat problemen med stora prisökningar på och att Tidskrifter är oroliga för att ytterligare portohöj- ningar kan hindra spridningen av det fria ordet, och därmed i för- längningen påverka demokratin. Detta beror, enligt , på att vissa tidskrifter inte kommer att ha ekonomiska möjligheter att distribueras med övernattbefordran, vilket bedöms som nödvändigt om de skall kunna publiceras och inne- hålla uppdaterade nyheter. Vad gäller menar att det där är möjligt att hitta alternativ till Posten eftersom både CityMail och Morgontidningsdistribution (MTD) erbjuder liknande tjänster. Enligt Tidskrifter är postdistributionen den snabbast växande utgiften för tidskrifter i jämförelse med andra betydande utgifter, t.ex. papperskostnader, tryckerikostnader, personalkost- nader, teknik och annonsförsäljning. Det är också den kostnads- post som tidskriftsutgivarna har svårast att påverka – särskilt för de tidskrifter som distribueras som – eftersom Posten är det enda alternativet för hela den riksspridda övernattbefordrade upplagan. Tidskrifter tror att ytterligare portohöjningar kan leda till att vissa tidskrifter får minska antalet utgåvor och i stället distribueras som , eller man blir tvungen att minska antalet anställda för att behålla lönsamheten. För att möta kritiken från Tidskrifter, och för att till- godose kundernas ökade krav på snabbare befordringstider, uppger Posten att de har utvecklat en ny tjänst med lägre prissättning för alternativ befordran av tidskrifter – 02. Posten erbjuder därmed tre olika posttidningsprodukter – dis- tribution övernatt, distribution och distribution – för att förlagen skall ha möjlighet att trycka och ge ut sin tidning samma vecka som den produceras. Det finns ca 2 800 tidskriftstitlar registrerade i Postens re- gister över posttidningar. Av dessa befordras ca 450 titlar som och resterande som . –2003 har antalet postutdelade dagstidningar halverats – från 112 miljoner postutdelade exemplar till 53 miljoner exemplar. Av de postutdelade dagstidningarna 2003 utgjorde stödberättigade exemplar enligt regler, medan övriga distribuerades utan presstöd. –2002 beräknas kostnadsökningen för distribution av dagstid- ningar via post i genomsnitt ha varit på vardagar, me- dan priset för lördagsutdelning har ökat betydligt mer – – enligt TS. –2004 har dagstidningarna haft möjlighet att söka ett särskilt stöd hos i glesbygd. Stödet uppgick till och delades ut till ett 70-tal tidningsföretag över hela lan- det. Även för postdistribuerade dagstidningar är situationen med ökade priser problematisk, eftersom många tidningsföretag har en pressad finansiell situation. Posten är i praktiken det enda alterna- tivet för en riksspridd övernattbefordran och för befordran i områ- den där distributionsföretagen inte själva har ekonomiska möjlig- heter att ombesörja utdelningen. finns det ca 390 kulturtidskrifter registrerade hos Kultur- rådet. Vissa av dessa tidskrifter är mer kända och har en större upplaga, som t.ex. Journalisten, medan andra är relativt okända och har betydligt mindre upplagor. Den senaste undersökningen av hur stor upplaga de registrerade kulturtidskrifterna har gjordes 2001, och den visade att medianvärdet för antalet tryckta exemplar uppgick till 2 550 exemplar, men att närmare hälften av tidskrif- terna hade upplagor under 2 000 exemplar och en knapp fjärdedel mindre än 1 000 exemplar per upplaga.20