sou · GTB315d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Beträffande förskolebarn handlar detta exempelvis om att invandrarbarn i ökad grad behöver extra språkträning, i skolan har kommunen tillskapat ett flertal internationella klasser för elever med utländsk bakgrund, bland tonåringar som blir placerade eller som bli föremål för omhändertagande av är invandrare överrepresenterade. Även bland de äldre med utländsk bakgrund kan man, menar kommunens företrädare, se högre kost- nader: handläggningstider för t.ex. bedömning av försörjningsstöd eller biståndsbedömning blir längre genom kulturella olikheter och språksvårigheter. Det saknas kostnadsuppföljningar för att bekräfta de merkostnader som nämns ovan. Kommunens företrädare har själva uppskattat merkostnaden till per individ. Att merkostnaden kan uppgå till för gruppen invandrare kan synas mycket, det finns dock skäl, mot bakgrund av ovanstå- ende resonemang, att anta att en merkostnad föreligger. Vid sidan av percapitakostnaden är även nyttjandegraden viktig för att be- döma kostnaden. Om det kan visas att gruppen invandrare syste- matiskt har en högre eller lägre nyttjandegrad av olika kommunala tjänster än den samlade befolkningen så motiverar detta anpass- ningar av den genomsnittliga percapitakostnaden. Kommunens verk- samhetsredovisning innehåller inte uppgifter om etnicitet och det finns således inga data för att påvisa avvikelser i nyttjandegrad. I diskussioner med företrädare för har dock inte framkom- mit annat än att vår målgrupp nyttjar de kommunala tjänsterna i enlighet med den samlade befolkningen (undantaget är tonåringar inom , vi väljer dock att bortse från detta med moti- veringen att det i sammanhanget är av marginell betydelse). För gruppen varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare i annat EU- land torde skillnaden mot den övriga befolkningen vara mindre. Vi an- ser inte att vi kan göra något generellt påslag utan använder de genom- snittliga percapitakostnader som gäller för befolkningen i sin helhet Barnomsorgen består av följande delar: Förskola (inklusive familje- daghem) och Fritidsverksamhet. Kostnader för dessa verksamheter presenteras i tabellen nedan: Kostnad per barn och år Källa : , Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 7 Kostnadsfördelningen för fritids stämmer dock inte med den ålders- gruppering vi valt att göra. Percapitakostnaden (11 953) för fritids – åldersgruppen 6–12 behöver justeras för att stämma med vår ålders- grupp 6–. Vår åldersgrupp består av tio ettårsgrupper medan grupp består av sju ettårsgrupper. Om vi antar att varje åldersgrupp består av lika många individer så måste den ursprungliga kostnaden 11 953 fördelas på indivi- der. Den slutliga fritidskostnaden per barn i åldern 6–blir således 11 953 / 1,3 = . I tabellen nedan framgår kostnader per elev för de olika skolverksam- heter som kommunerna ansvarar för. 7–16–19–w år Musikskola (per inv 7–) Komvux (per heltidsstuderande) Källa : , Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 6 material behöver omarbetas för att passa för våra syften. Vi har valt följande åldersgrupper för barn och ung- dom: 0–5, 6–15, 16–19. Kostnaden för Förskoleklass bör slås sam- man med kostnad för att stämma med vår ålders- grupp 6–. I tabellen ovan avser uppgiften för kostnad per elev för nio ettårsgrupper (7–). Förskoleklassen består av en ettårsgrupp. Den nya åldersgruppen består av tio ett- årsgrupper. Vi antar att antalet individer i varje årskull är lika stora i dessa åldrar. För att lägga på kostnaden för förskoleklass för 6-åringar till den samlade förskoleklass/grundskolekostnaden för 6–15 åringar görs följande beräkning: (9 * 64 106 + 1* 41 129) /10. Den sam- lade kostnaden för Förskoleklass/Grundskola per barn 6–blir då 61 808. Beträffande kostnaden för musikskola tilldelar vi gruppen 6–15 åringar kostnaden . Kostnaden är redan i mate- rial fördelad på samtliga i åldersgruppen. När det gäller kostnaden för gymnasieskolan måste vi ta hänsyn till att skolformen inte är obligatorisk. Gymnasiefrekvensen för den aktuella åldersgruppen är . Per individ som nyttjar gymnasie- skolan kan då kostnaden beräknas till 83 577 * 0,76 = . I underlag framgår att kostnaden per helårs- studerande i Komvux var 36 594 kr7. För att kunna använda detta underlag måste vi ta hänsyn till nyttjandegraden. Andelen Kom- vuxelever med utländsk bakgrund (utomlands födda) var /2002 enligt statistik . Antalet elever /2002 som var utomlands födda upp- gick enligt till 75 200. Totalantalet i riket som 2003 var utomlands födda var 789 391. Andelen Komvuxelever i denna be- folkningsgrupp är således . Eftersom vi saknar underlag kring hur nyttjandet av Komvux i denna grupp fördelar sig ålders- mässigt tilldelar vi samtliga de åldersgrupper (20–) som kan beröras av Komvux i ett första steg av den kostnad som beräknat: * 36 594 = 3 659. har beräknat kostnaden per helårsstuderande. Genom kontakter med personer som har erfarenhet från Komvux har bedömt att genomsnittsstudenten studerar på av heltid. Vi tilldelar därför var och en av åldersgrupperna i intervallet 20–kostnaden (* 3 659). 7 Källa: , Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 6 Kostnaden för äldreomsorgen per invånare –w år uppgår 2003 till 45 624 kr8. Vi tilldelar våra två äldsta åldersgrupper denna kostnad. Uppgifter finns både om kostnader per invånare för individ- och familjeomsorg ()9 samt för arbetsmarknadsåtgärder (). Vi lägger samman detta till en totalkostnad per invånare: – vilken tilldelas samtliga åldersgrupper. Kostnaden för handikappomsorgen uppgick i genomsnitt till 4 181 kr10 per invånare i åldern 0–. Beloppet är rensat för de delar som staten finansierar. I kommunförbundets material framgår att underlagen från kommunerna i denna del har vissa brister. Genom att vi inte kommit över något mer tillförlitligt material väljer vi att an- vända dessa beräkningsunderlag. Samtliga åldersgrupper utom de två äldsta påförs därför kostnaden 4 181 för handikappomsorg. Skälet till att de äldsta åldersgrupperna ej belastas är att denna typ av kost- nader för äldre invånare hanteras inom äldreomsorgen. Vi väljer att bortse från kostnader för övrig verksamhet i vår kalkyl. Skälet är att flera av dessa verksamheters kostnader inte har någon direkt koppling till en marginellt ökad invandring. Detta får anses gälla t.ex. politisk verksamhet och infrastruktur. Andra verksamheter, såsom kultur och fritid, betingar endast obetydliga be- lopp och tas av detta skäl inte med. 8Källa: , Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 8A 9Källa: , Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 8A 10Källa: , Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 8C För att beräkna landstingens kostnader för gruppen invandrare behövs kunskaper om främst kostnader för hälso- och sjukvård samt för den del av tandvården som finansieras av landstingen, d.v.s. barn- och ungdomstandvården. Vi bortser i detta samman- hang från landstingens övriga kostnader, t.ex. kostnader för regio- nal utveckling. Samhällsmedicin inom förvaltar och utvecklar modeller för behovsbaserad geografisk resursfördelning inom . För att få underlag till resursfördelningen analy- seras bland annat data om sjukvårdskonsumtion från patient- registret som samkörs med sociodemografiska uppgifter från . Resultat av dessa analyser används sedan i beräkningar av sjukvårdskostnader för specifika grupper i befolk- ningen. Samhällsmedicin har mångårig erfarenhet av denna typ av arbete. I underlaget till resursfördelning inom framgår följande: Personer födda i annat land än har likartad konsumtion av slutenvård men något lägre konsumtion av psykiatrisk öppenvård. Personer födda i annat land än besöker primärvård mer än svenskfödda, förutom i åldersgruppen 18–där de utlandsfödda har färre besök. För att beräkna den slutliga kostnaden är det intressant att disku- tera om vår målgrupps kostnader per individ uppvisar systematiska avvikelser i förhållande till den samlade befolkningen. På samma sätt som beskrivits i avsnittet om kommunernas kostnader kan man anta att det även inom hälso- och sjukvården finns kostnader som förlänger/fördyrar hanteringen. Sannolikt åtgår mer tid vid en patientkontakt om språksvårigheter föreligger. I de fall tolkhjälp krävs är det ett exempel på en kostnad som tillkommer specifikt för vår målgrupp. Det saknas dock faktamässiga underlag för detta och det kan antas att skillnaderna är av marginell betydelse. Vi väljer således att utgå ifrån att sjukvårdskostnaderna inte skil- jer sig påtagligt mellan svenskfödda och personer födda i annat land. publicerar uppgifter om kostnads- utvecklingen inom hälso- och sjukvården. I bilaga 3 och 4 framgår att nettokostnaden för hälso- och sjukvård (exklusive tand- vård) uppgick till . Detta motsvarar per in- vånare. Beräkningar har genomförts för att fånga hur kostnaden per invånare fördelar sig på de olika åldersgrupper vi valt att använda i denna kalkyl (se bilaga 2). Beräknad kostnad (kr) för hälso- och sjukvård per invånare i olika åldersgrupper 2003: 0–5 år 6–15 år 16–19 år 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år 65–74 år 75–w år Källa: , samt egen beräkning, se bilaga 2 Beräkningen visar som väntat att kostnaderna är betydligt högre för de äldre åldersgrupperna. Enligt kostade tandvården (se bilaga 3 och 4). Utslaget per invånare i riket motsvarar detta per invånare. Landstingens totala nettokostnader har således fördelats på landets nästan 9 miljoner invånare. använder denna beräkning för att komma fram till totala kostnader för landstingens verksamhet per invånare. För våra syften behövs en precisering. Landstingens nettokostnader för tand- vård består uteslutande av kostnader hänförliga till barn och ung- domar. Vi väljer därför att istället fördela de på antalet invånare 0–. Den samlade befolkningen i dessa åldrar uppgick (enl. statistik hämtad från SCBs hemsida) 2 033 612 personer. Tandvårdskostnaden för 0–18 åringar kan häri- genom beräknas till . (/ 2 033 612). Vi saknar ett faktaunderlag för att fördela kostnaden på de tre åldersgrupper vi valt (0–6, 7–15, 16–18). Alla dessa tre grupper tilldelas därför denna kostnad. 4 Totala intäkter och kostnader Tabellen nedan avser beräknade intäkter och kostnader för en genom- snittlig invandrare (från gruppen varaktigt bosatta tredjelandsmed- borgare i annat EU-land) i respektive åldersgrupp. Tabellen är en sammanfattning och sammanställning av samtliga ovan redovisade beräkningar. I tabellens nedre del sker även en totalberäkning av de offentligfinansiella intäkterna – kostnaderna. (Tabellen redovisas först i delar och därefter i sin helhet.) Beräknade intäkter och kostnader per invandrare i olika ålders- grupper (På nästa sida finns en översikt av det redan redovisade.) Beräknade intäkter och kostnader per invandrare i olika åldersgrupper Pensioner & andra skattepl. Tandvård (barn t.o.m. ) -3 475 314 -2 046 270 En bedömning om vad som kan förväntas ske skall enligt uppdragsbeskrivningen lämnas. En enkel simuleringsmodell (se bilaga 5) har använts som grund i denna beräkning. Vi antar att det årliga antalet som kommer, fortsätter att vara 500 och att ålders- fördelningen blir oförändrad. I simuleringsmodellen flyttar vi upp redan bosatta personer till nästa åldersgrupp med ökat antal år i modellen samt tillför nya personer. Vi använder samma kalkyl för att beräkna de samhällsfinansiella kostnaderna. Det som ändras är hur många personer som ingår i kal- kylen. Även åldersfördelningen påverkas genom att de som kommer hit i början av åldrats. Vi har i vår modell ackumule- rat antalet i gruppen invandrare som kan tänkas komma till i och med införandet av detta EU-direktiv. Med samma kalkyl i botten men med nya antal som beräknats enligt simuleringsmodellen blir kalkylen enligt nedan: Ackumulerat antal invandrare 2005–2024 med anledning av EG- direktivet 2003/109/EG Förväntat antal uppehållstillstånd 2005–2024 Beräkningarna innehåller som redan beskrivits ovan en betydande osäkerhet. Utifrån de antaganden vi gjort utmynnar beräkningen i att den grupp på 500 personer som kan tänkas komma till med anledning av EG-direktivet 2003/109/EG genererar ett offentligfinansiellt överskott på . Det samlade överskottet hamnar på . Detta till följd av att det till stor del är personer som förväntas komma. Beräkning av faktorinkomster och transfereringar för varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare i annat EU-land 19–64 år 19–64 år 19–64 år 1Summan av löneinkomst, företagarinkomst och inkomst av kapital 2Sjukpenning, arbetsskadeersättning, föräldrapenning och arbetsmarknadsstöd 3Barnbidrag, skattefri del av livränta, skattefri del av barnpension, särskilt pensions- tillägg, studiebidrag, återbetalningspliktiga studielån, skattefri sjukpenning, skattefri frivillig pension, ersättning till värnpliktiga och erhållet bidragsförskott 4Här ingår även betalda underhållsbidrag och återbetalda studielån Källa: Rapporten av utökad anhöriginvandring, SCB samt egna beräkningar Beräkning av sjukvårdskostnad per invånare för olika ålders- grupper Kalkylen bygger på ett officiellt material från . I kolumnen 2002 nedan framgår regionens kostnad per person för hälso- och sjukvård. Relationen mellan dessa åldersgruppers per- capita-kostnad anses spegla fördelningen även på riksplanet. Detta är ett av skälen till att materialet även används som en kom- ponent i beräkningarna av den nationella kostnadsutjämningen mellan landstingen. har beräknat den samlade kost- naden för hälso- och sjukvård (exkl. tandvård) till /in- vånare. I beräkningen från är motsvarande kost- nad /invånare. Vi har räknat upp skåneberäkningen med relationen 14 853/11 077 för att anpassa materialet till riks- data 2003. Slutligen har vi anpassat åldersklasserna till vår egen åldersgruppering. Det sistnämnda har främst skett genom att be- räkna medelvärdet för flera åldersgrupper i det mer finindelade skånematerialet. SOU 2005:15 Bilaga 6 Slutlig beräkning av kostnad per invånare för de åldersgrupper vi valt att använda 0–5 år 6–15 år 16–19 år 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år 65–74 år 75–w år : Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling Tabell E 2 Nettokostnad översikt 2003 (mkr) 1Här ryms omstruktureringskostnader för , och . Se vidare tabell 1.2. 2Här ryms interna ränteintäkter och pensionsutbetalningar under konto 446. 3I landstings nettokostnader för trafik ingår färdtjänst. 4Kostnaden för politisk verksamhet är inte helt jämförbar mellan landstingen. : Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling Tabell E 3 Nettokostnad översikt 2003 (kr/inv) 1Här ryms omstruktureringskostnader för , och . Se vidare tabell 1.2. 2Här ryms interna ränteintäkter och pensionsutbetalningar under konto 446. 3I landstings nettokostnader för trafik ingår färdtjänst. 4Kostnaden för politisk verksamhet är inte helt jämförbar mellan landstingen. Ackumulerat antal beviljade uppehållstillstånd 2005–2024 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande.