sou · GTB360 · 2006-01-01 00:00:00 — Ett viktigt arbete för att producera information till webbplatsen har varit att fånga upp de frågor och svar som kommit in och givits av rådgivningspanelen. Policy för länkning och hänvisning Tidigt dök förfrågningar upp om att Rådet skulle hänvisa till olika organisationer och initiativ på webbplatsen. Svårigheter uppstod i att bedöma vilka organisationer som har sådan verksamhet som Rådet kunde hänvisa till. En policy utarbetades för länkning och hänvisning till organisa- tioner och initiativ i rådgivningspanelen eller på vår webbplats. Verksamheten ska direkt vända sig till drabbade efter flodvågs- katastrofen För mötesplatser gäller: Rådet hänvisar till alla mötesplatser (fysiska och på internet) som direkt vänder sig till drabbade av flodvågskatastrofen. Organisa- tionen ska själv ha kontaktat Rådet för att komma med i den sammanställning Rådet tillhandahåller på webbplatsen. På webbplatsen finns tydligt formulerat att Rådet inte har ansvar för att kvalitetsgranska eller värdera de verksamheter som ingår i sammanställningen. För yrkesutövare gäller: Rådet hänvisar till branschorganisationer med legitimerade yrkes- utövare som tillhandahåller verksamheter för de drabbade, exempelvis och . Inga hänvisningar görs till enskilda yrkesutövare. För insamlingar och minnesfonder gäller: Rådet hänvisar till organisationer som har ett så kallat 90-konto. I Rådets verksamhet ska alltid barn- och ungdomsperspektivet beaktas. I arbetet med webbplatsen har detta skett på olika sätt, bland annat genom att Språkgranska alla publicerade texter på webbplatsen så att de ska vara begripliga för både barn och vuxna tydliga med var på webbplatsen det finns material som riktar sig särskilt till barn Publicera och återge sådan information som är av särskild vikt för barn och deras anhöriga Knyta experter till Rådet som svarar direkt på barns egna frågor Samarbeta med andra (frivilligorganisationer och privata initiativ) som har barn som målgrupp, exempelvis , och diskussionsforumen Lunarstorm och Playahead Informera barn om att Rådet finns, genom kontakter med till exempel eller med Lunarstorm, där Rådets ord- förande deltog i en mycket välbesökt gästchatt . Statistik för antal besökare Webbplatsen har totalt haft 69 917 besök – . Dessa fördelas på månaderna enligt nedan. – 3 849 besök – 15 897 besök Mars – 19 114 besök April – 15 943 besök Maj – 15 114 besök har webbplatsen i genomsnitt haft 496 besök per dag. Flest besök sker på vardagar. Trenden är att antalet besök har ökat fram för att sedan konsolideras. med annonsering (och ) och utskick från Rådet har antalet besök ökat markant. Denna ökningen av antal besök har bestått . De mest besökta sidorna på webbplatsen är de om katastrof- området, frågor och svar-avdelningen och sidorna med informations- brevet. Rådgivningspanelen och Rådets webbplats var de två första kanalerna för stöd och information till anhöriga och drabbade. Båda förut- sätter att initiativ tas av den enskilde. växte det fram ett behov av ökad tillgänglighet och direkt riktad information till anhöriga och drabbade som kan ges regelbundet. Det finns även ett behov av information som mottagaren inte behöver ta del av direkt utan som finns kvar när den enskilde känner sig mogen för detta. Det beslutades därför att ett informationsbrev riktat främst till drabbade och anhöriga skulle ges ut. Målsättningen med informationsbrevet är att det ska innehålla aktuell information inom relevanta områden och att det ska kunna läsas fristående från den information som publiceras på webben. Förutom att fungera som direktkanal till anhöriga och drabbade används informationsbrevet när Rådets verksamhet presenteras i olika sammanhang. ges ut eller vid behov. Det har kommit ut . Det finns möjlighet att prenumerera via e-post eller få en tryckt version hemsänd i brevlådan. För de som så önskar kan informationsbrevets innehåll förmedlas av råd- givningspanelen per telefon. Innehållet präglas av praktisk infor- mation till de anhöriga och drabbade. Det gäller t.ex. villkor för olika socialförsäkringar, information om var man kan få psyko- socialt stöd, nya lagförslag, hur identifieringsarbetet på plats fortskrider. Ordföranden inleder varje nummer med några personliga reflektioner. Antalet prenumeranter uppgår till cirka 385. Planering av innehåll inför kommande nummer genomförs av en informationsgrupp. Underlaget hämtas från andra myndigheter och från experter på olika områden. Medarbetare vid kansliet skriver egna texter när det är lämpligt. I arbetet med informationsbrevet beaktas barn- och ungdoms- perspektivet genom att särskild hänsyn tas till att skriva på ett lättbegripligt sätt. Något som också är viktigt att beakta när andra myndigheter levererar textinnehåll. och faktabladen har laddats ner fram till och med enligt nedan. Informationsbrev 1 () – 3 108 nedladdningar Informationsbrev 2 () – 802 nedladdningar Informationsbrev 3 () – 455 nedladdningar Informationsbrev 4 () – 487 nedladdningar Informationsbrev 5 () – 275 nedladdningar Informationsbrev 6 () – 1 557 nedladdningar Faktablad om god man () – 261 nedladdningar Faktablad om dödförklaring () – 153 nedladdningar De olika informationsbreven och faktabladen har haft olika lång publiceringstid. 4.5Andra insatser riktade till anhöriga och drabbade efter det att Rådet inrättades fördes diskussioner om hur Rådet skulle nå ut till anhöriga och drabbade. Det fanns signaler från många anhöriga och drabbade att de efterfrågade en kontakt från myndigheter. Diskussionerna gällde om och i så fall hur man skulle kunna närma sig framförallt anhöriga till saknade och omkomna. En utgångspunkt var att man inte borde tränga sig på de anhöriga utan att en viss försiktighet borde iakttas. beslöts dock att Rådet genom Rådets ordförande skulle skriva till anhöriga till saknade och omkomna. Detta var möjligt eftersom lista över saknade och omkomna inte längre var sekretess- belagd. Utgångspunkten för utformningen av brevet var att det dels skulle vara en kontakt från en myndighet, dels skulle innehålla information om Rådets verksamhet. Brevet var en respons på det som efterfrågades av anhöriga och drabbade. information om hur Rådet kan bli kontaktat samt om de olika aktiviteter som Rådet genomför och hade genomfört. Tillsammans med brevet bifogades det första informationsbrevet från Rådet. Med brevet fanns ett erbjudande att som nära anhörig kunna delta i ett webb-baserat och slutet forum på internet, ViSomFinns. Detta forum har startats och drivs av två drabbade av katastrofen. Utöver erbjudandet förmedlades det lösenord till forumet som de anhöriga behöver för att kunna delta. Lösenordet var unikt för varje mottagare. Breven adresserades till anhörig till saknad/omkommen person. Namnuppgifter hämtades från officiella lista över saknade och omkomna som då omfattade 544 saknade och omkomna. Brevet skickades omkring . I brevet fanns också en möjlighet att få bli prenumerant på Rådets informations- brev genom att en svarskupong och svarskuvert skickades med. På svarskupongen fanns en möjlighet att ställa frågor till rådgivnings- panelen. Det gick även att ange om man ville bli uppringd. Utskicket resulterade i 94 svar genom den förtryckta svars- kupongen. Dessa personer anmälde sig som prenumeranter på informationsbrevet. 20 svarskort innehöll även frågor inom olika områden, t.ex. samtalsforum och minnesresor. Rådet har hjälpt Röda Korset, och Referenspunkt med utskick till familjer som förlorat barn om helgaktiviteter som dessa organisationer arrangerar . Inledningsvis hade Rådet endast kontakt med anhöriga och drabbade genom rådgivningspanelen. har det blivit allt tydligare att anhöriga och drabbade vill ha en mer direkt kontakt med myndigheter. Rådet har därför vidgat sitt arbetssätt till att omfatta andra kontakter med anhöriga och drabbade. Eftersom Rådet inte har tillgång till uppgifter om vilka som är anhöriga och drabbade är detta inte oproblematiskt. Med direkt kontakt avses inte uppsökande verksamhet utan att Rådet gör riktade insatser till särskilda grupper. hölls en första träff med några anhöriga. Med hjälp av Svenska internationella volontärer kom Rådet kontakt med dessa personer. Viktiga frågor som diskuterades var identifierings- processen och frågor om ekonomiskt stöd. syftande fråga som togs upp vid det här mötet var det psykosociala stödet. En annan viktig fråga var minnesaktiviteter, t.ex. årsdagen och kollektiv minnesresa med ceremoni. En slutsats från detta möte var att det fanns ett stort behov av information om framförallt identifieringsprocessen. Därför beslöt Rådet att arrangera ytterligare möten för framförallt de som fort- farande saknar anhöriga. Experter från Polisen (och högsta ledningen), representanter från , och deltog i tre möten för anhöriga till saknade i . Även anhöriga från norra bjöds in till ett av dess möten. Två ytterligare möten, ett i för och ett i för västra arrangerades . Mötet i anordnades i samverkan med stads kris- samordnare. Rådet har haft kontakt med några föreningar som bildats av anhöriga eller drabbade av flodvågskatastrofen eller någon annan. Föreningen saknade barn bildades av nio föräldrar som saknar barn efter flodvågskatastrofen. Syftet med föreningen är att påverka och säkerställa att identifieringsarbetet går så snabbt och effektivt som möjligt samt att informationsflödet till anhöriga förbättras. Sedan föreningen bildades har Rådet haft fortlöpande kontakt med föreningen om framförallt information rörande iden- tifieringsprocessen. ViSomFinns skapades och drivs genom ett slutet forum på Internet. Initiativtagare är en grupp privatpersoner som förlorat en eller flera anhöriga i flodvågskatastrofen. Drabbade har här möjlighet att mötas i ett slutet forum för att diskutera, hjälpa varandra och knyta kontakter. Föreningen fäster stor vikt vid att detta forum är och skall förbli slutet, vilket innebär att enbart drabbade personer med nära anhöriga skall ges tillträde. Forumet har fått stöd från Rådet genom dels att en inbjudan om deltagande i forumet skickades med i brevet till anhöriga från Rådet, dels med stöd under uppbyggnaden av forumet. Svenska internationella volontärer () är en frivilligorganisation som vill att svenskar i världen ska sträcka ut en hjälpande hand till dem som behöver. Föreningen bildades i strax efter katastrofen av ett antal volontärer. De vill ta vara på volontärernas kunskaper och erfarenheter från flodvågskatastrofen samt förvalta dessa. De vill också fortsätta fungera som stöd för drabbade av katastrofen hemma samt arbeta aktivt för att den volontära hjälpviljan sprids till medmänniskor i det vardagliga livet. Rådet har haft hjälp av för att komma i kontakt med drabbade samt även haft kontakt i andra frågor som t.ex. minnesaktiviteter på halvårsdagen. Victims Aid Initiativ (TVAI) har för att stödja och hjälpa personer drabbade av jordbävningen i startat projektet . TVAI drivs ideellt och har som mål att stötta och hjälpa personer drabbade direkt eller indirekt av jordbävningskatastrofen och flod- vågen i . Samtliga hjälparbetare är volontärer och arbetar i huvudsak på ideell basis. Från start upprätthölls verksamheten av ett 20-tal frivilliga. Allt eftersom det akuta hjälpbehovet klingar av och andra hjälporganisationer etableras på plats anpassas verksam- heten till de aktuella behoven i området. TVAI:s verksamhet bedrivs i nära samarbete med myndigheter och hjälporganisationer på plats. Rådet har framförallt haft kontakt med TVAI på plats i . 4.6Hur information om Rådets verksamhet spridits För att ge stöd till anhöriga och drabbade har det varit viktigt att sprida information om Rådets verksamhet. Flera åtgärder har därför vidtagits i detta syfte. Utöver egna insatser har information om Rådets verksamhet även funnits i media. För att snabbt komma ut med den mest grundläggande informationen framställdes tidigt ett enkelt informationsblad med kontaktupp- gifter. distribuerades tillsammans med ett följebrev från ordföranden till viktiga vidareinformatörer som kommuner, , och till polismyndig- heterna. skickades även till följande frivillig- organisationer; Nationella hjälplinjen, , Röda Korset, , Referenspunkt och . Vidare skickades informationsbladet till stadsdelsnämnder i , och samt Generalkonsulatet i . Informations- bladet spreds även genom ledamöterna i . Som komplement producerades affischer med kontaktuppgifter som har spridits inom , vid möten på och via personliga kontakter. gjordes ett grupputskick per e-post där Rådets uppgifter presenterades. Mottagare var kommunstyrelsen, kommun- direktören, och landstingsdirektören i respektive kommun eller landsting. följdes detta upp med ytterligare ett utskick via e-post till samma grupp i form av ett brev från ordföranden där det nya informationsbrevet presenterades. gjordes ett nytt utskick till landets kommuner via ordinarie post. I utskicket uppmanades respektive kommunkansli att vidarebefordra de informationsbrev som bifogades (nr 5 och nr 6 2005) till aktuella verksamheter i kommunen t.ex. till social- tjänsten, POSOM-grupper, skolor, beredskapssamordnare och överförmyndarverksamheten. Detta utskick följdes upp genom telefonsamtal till samtliga drabbade kommuner. Rådet har annonserat i dagspressen för att sprida information om verksamheten. Målsättningen var att alla i ska ha en teoretisk chans att se annonsen. Annonseringen var därför riks- täckande. Annonsering i rikstäckande dagspress gjordes och (I vissa tidningar ). Banners (webbannonsering) fanns i , Göteborgs- posten och –6 och vecka 10. Banners fanns även på och Asien-sidor 6 och 10. Därutöver finns radannonsering på Google (sökmotor på Internet) . Information om Rådets verksamhet sprids även genom media. Medieföretaget har genomfört medieanalyser för perio- den januari – på uppdrag av Rådet. Enligt analyserna har information om Rådets verksamhet gått ut i flera rikstäckande medier. Lokala medier i storstadsregionerna , och har också haft en omfattande rapportering. Möjligheten att få information via media har alltså funnits. Rådets två viktigaste uppgifter; att ge stöd till de drabbade och att uppmärksamma behov av förändringar i lagstiftning och regelverk, har framkommit tydligt i publiciteten. Andra frågor som fått publicitet är minnesresor, identifieringsprocessen, de undersökningar om det psykosocialt stöd och annat som Rådet genomfört. Intervjuer har genomförts med ordföranden i flera medier. Andra reportage om Rådet har gjorts i Dagens Samhälle och Studio Ett, och journalister från NRC Handelsblad (), TV4, och spanska El Periodico har besökt Rådet. I övrigt har rapporteringen varit reaktiv, dvs. Rådet har bemött de frågor som har inkommit från journalister. Frågorna har till allra största delen handlat om rådgivningspanelen, hur många frågor som kommer in och vad de handlar om. Återkoppling och synpunkter på Rådets arbete har till största delen skett via direktkontakter med drabbade, men media har också varit en viktig informationskälla och informationsförmedlare för Rådet. När synpunkter och kritik framförts i media har detta i flera fall gett upphov till nya initiativ och/eller förändrade arbetsrutiner eller arbetssätt för Rådet. Ett exempel på detta är mer aktiv och konkret information till de anhöriga om bl.a. identifieringsprocessen. Direkt kontakt har även tagits med drabbade som förekommit i media för att erbjuda stöd. 5Samarbete med andra myndigheter En av Rådets huvuduppgifter är att verka för samordning av svenska myndigheters insatser för hjälp och stöd till dem som drabbats av naturkatastrofen i . Rådet ska bl.a. verka för goda kontakter mellan å ena sidan anhöriga och efterlevande och å andra sidan myndigheterna. I uppdraget ingår även att ha ett nära samarbete med myndigheter samt att verka för samordning av information från myndigheterna. Rådet ska även ge förslag till de författningsändringar som är nödvändiga mot bakgrund av konse- kvenserna av katastrofen för de drabbade. Samarbete har framförallt skett med de myndigheter som är representerade i Rådet. Vid Rådets möten har information om Rådets och myndigheternas verksamhet lämnats. Därutöver har fortlöpande kontakter funnits när frågor uppkommit i rådgivnings- panelen. Ett samarbete har funnits kring den information som lagts ut på webbplatsen. Myndigheterna har lämnat underlag till informationsbrevet. Därtill har vissa myndigheter ställt personal till Rådets förfogande. Kontakter har tagits med myndigheter som har särskilda regerings- uppdrag som rör insatser för anhöriga och drabbade. I samarbete med har en intervjuundersökning med tio kommuner genomförts. Tillsammans med planeras en konferens med fokus på hälso- och sjukvårdens och beredskap. Därutöver har Rådet haft fortlöpande kontakt med i olika frågor. Rådet har även haft kontakt med och Myndigheten för skolutveckling. Rådet har fört diskussioner med berörda myndigheter om de författningsändringar som varit nödvändiga till följd av flodvågs- katastrofen. På initiativ av regeringen eller berörda myndigheter Samarbete med andra myndigheter har flera författningsändringar (se bilaga 5) genom- förts. Dessa regeländringar har genomförts mycket snabbt När det gäller informationen om identifieringsprocessen har Rådet samarbetat med och Polisen kring den information som publicerats på webbplatsen och i informations- brevet. Dessa myndigheter har även deltagit i de anhörigmöten som hållits . Avsikten var från början att det inom skulle finnas en särskild kontaktmannagrupp för frågor kring flodvågen. Denna grupp har dock aldrig bildats. Kontakter har därför tagits direkt med berörda departement i aktuella frågor. Vid generella förfrågningar har dessa riktats till expeditions- och rättscheferna. har Rådet haft fortlöpande kontakter med UD. En stor andel av de direkt drabbade av flodvågskatastrofen kommer från storstadsregionerna. Katastrofen har trots detta berört hela landet, både på grund av sin omfattning och då anhöriga och drabbade och andra mer indirekt berörda finns också utanför storstäderna. I någon form har därför alla landsting och drygt ett hundratal kommuner berörts av katastrofen. Kommuners och landstings uppgifter i detta sammanhang finns på ett stort antal områden. Viktiga uppgifter att hantera finns inom kommuners och landstings krisberedskapsorganisation, i landstingens hälso- och sjukvård, inom kommunernas socialtjänst och över- förmyndarverksamhet och i skolorna. Utmärkande för arbetet på den lokala nivån har varit behovet av samverkan mellan olika aktörer. Kommuner, landsting, läns- styrelser, frivilligorganisationer och trossamfund har alla uppgifter i förhållande till enskilda drabbade. Med tanke på de stora regionala skillnaderna i landet är det naturligt att arbetssätt och förutsätt- ningar skiljer sig åt i olika delar av landet och kommuner emellan. För Rådet har det därför varit en viktig uppgift att samla kunskap om hur den lokala nivån organiserat sitt arbete. Rådet har följt arbetet på den lokala nivån på flera sätt. Inledningsvis dokumenterades hur kommuner och landsting spred information om sitt krisstöd och mottagande via sina respektive webbplatser. Denna dokumentation följdes därefter upp med ett stort antal direkta kontakter. Samarbete med andra myndigheter I samarbete med Kommuner och Landsting genom- fördes i ett tidigt skede en telefonundersökning av hur ett urval kommuner såg på sin uppgift. Ytterligare en intervju-undersökning av kommunsektorn genomfördes tillsammans med , då tio utvalda kommuner intervjuades. Undersökningen har särskilt tagit sikte på kommunernas insatser inom . Sammantaget är intrycket att många kom- muner gått långt i sina ansträngningar att ge hjälp och stöd såväl inom som i skolan och i överförmyndarverksam- heten. För att särskilt stödja kommunernas överförmyndarverk- samhet har Rådet i samarbete med Kommuner och landsting givit ut ett särskilt faktablad om god man. Generalkonsulatet i inrättades för att bistå drabbade och anhöriga till de omkomna i flodvågskatastrofen. Generalkonsulns huvuduppdrag är att leda de insatser som görs av de i insatsstyrkan ingående aktörerna , , , Försvarsmakten, Röda Korset, och Svenska begrav- ningsentreprenörförbundet. Generalkonsulatets huvuduppgifter är identifieringsprocessen, hemsändning av omkomna och anhörigstöd. Eftersom både Rådet och Generalkonsulatet har till uppgift att stödja anhöriga gjordes tidigt en ansvarsfördelning enligt vilken Rådet ansvarar för frågor som rör anhöriga i och Generalkonsulatet för frågor som rör anhöriga som befinner sig i . Det finns även andra beröringspunkter. En av Rådets huvuduppgifter är att underlätta kontakten mellan enskilda och myndigheter och bistå de drabbade med information. För drabbade som befinner sig i finns ett stort behov av information om läget och arbetet i katastrof- området. Generalkonsulatets webbplats är därför en viktig källa för information från aktörerna på plats. Från början avsågs att Rådet och Generalkonsulatet skulle ha en regelbunden löpande kontakt för framförallt informationsutbyte. Ambitionen var att ha en daglig kontakt för att bl.a. uppdatera Rådets webbplats med aktuell information från katastrofområdet. tas kontakt när behov uppkommer. Samarbete med andra myndigheter har insatschefen hos skickat sin rapport till Rådet. så får Rådet en rapport om hur identifieringsprocessen fortskrider från Generalkonsulatet. Kansliets personal har besökt Generalkonsulatet för att knyta kontakter och få en bild av katastrofens konsekvenser. För att på bästa sätt ge ett stöd till anhöriga och har det varit viktigt att få kunskap om det anhörigstöd som sker på plats. Rådet har haft internationella kontakter inom Rådets ansvarsområde. Bland annat har det skett ett utbyte av erfarenheter efter terrorattacken i . Rådet har även fört en dialog med de nordiska länderna, och angående frågor om minnesaktiviteter. Rådet har arrangerat ett möte med de nordiska länderna för att utbyta erfarenheter om framförallt minnesresor. Antalet drabbade och anhöriga i våra nordiska grannländer är färre än i . Runt 4 000 norrmän befann sig i katastrof- området. Drygt 80 stycken är omkomna eller saknade. I har det bildats en stödgrupp efter katastrofen, som fått ekonomiskt bistånd från . Ungefär 2 000 personer från befann sig i Phuketområdet i , varav ca 45 stycken är omkomna eller saknade. I finns det en kontaktperson för varje familj som har en saknad eller omkommen anhörig. Omkring 3 000 personer från befann sig i och 800 i . Ungefär 180 personer har omkommit eller är saknade. har efter flodvågskatastrofen inrättat en rådgivningstelefon för juridiska frågor. , och har inrättat kommissioner för att undersöka respektive lands arbete med anledning av katastrofen. och har genomfört statliga finansierade minnes- resor till . har inte planerat någon sådan resa. avser att genomföra ytterligare en sådan resa . Rådet avser att i nästa rapport redovisa vad andra länder gjort för att stödja anhöriga och drabbade efter flodvågskatastrofen. 6Arbetet med frivilligorganisationerna m.m. I direktivet anges att frivilligorganisationer och volontärer har gjort mycket stora insatser i hjälparbetet. Rådet bör därför pröva hur dessa initiativ fortsatt kan knytas till arbetet med stöd för de drabbade. Rådet skall bl.a. kartlägga befintliga resurser och nära samarbeta med frivilligorganisationer och trossamfund i . Rådet har regelbundet möten eller andra kontakter med frivillig- organisationerna. Kontakterna syftar till att följa den verksamhet organisationerna bedriver för de drabbade samt fånga upp syn- punkter från organisationerna. Även synpunkter från de drabbade kan kanaliseras till Rådet via frivilligorganisationernas stödgrupper. De organisationer som Rådet främst har kontakt med är Röda Korset, , , Referenspunkt , Spädbarns- fonden, Vi som förlorat barn, Vimil, Boa, Spes, och . Vid ett inledande möte deltog även Nationella Hjälplinjen. Flodvågskatastrofen har fått många människor att på olika sätt samlas kring behovet av hjälp till de drabbade.