sou · GTB375d2 · 2006-01-01 00:00:00 — deltal samt inköpspriset ligger sedan till grund för den totala kost- naden för 90 hundar. Färdigutbildade hundar: certifieras 20–25 hundar som ägs av hundförarna själva. För dessa hundar erläggs ingen anskaff- ningskostnad. Däremot ersätts hundförarna, vilket redovisas under tjänstgöring. Sammanställningen baseras på en genomsnittlig an- skaffning av 22 hundar vilket är det antal som behövs för att få tillräckligt många tjänstbara hundar eftersom ett antal av de in- köpta hundarna faller ur systemet i ett tidigt skede på grund av bristande kvalitet. De nya hundarna dresseras av sina förare som lägger ner av sin arbetstid på dressyr. Detta ger en genomsnittlig lönekostnad för arbete med dressyr på per förare. Övriga kostnader är veterinärkostnader för 90 hundar baserat på en genomsnittkostnad på per hund och år. Lönekostnaderna för de 15–20 personer som arbetar med hund- frågor och som inte är i operativ tjänst beräknas uppgå till ca som fördelas sedan mellan de 90 nya hundarna och de resterande av totalt 430 hundar (redovisas under tjänstgö- ring). Grundutbildningen för polisens hundförare genomförs på Polis- hundtjänsten i under 4+3 veckor för varje kurs. Kursen hålls för ca 20 förare per tillfälle och involverar fem instruktörer. De regionala polismyndigheterna står för utbild- ningskostnaden. Polisen har cirka 430 hundar inklusive de hundar som är under framtagning eftersom de dresseras medan de tjänstgör. Det exakta antalet kan variera något. Förarna får som ersättning för att ha hunden i hemmet. Ersättningen varierar beroende på om föraren äger hunden eller inte. Om hunden är privatägd betalar inte Polisen centralt för till exempel försäkring, men föraren får en något högre ersättning för att täcka utgifterna. Veterinärkostnaderna är baserade på en genomsnittlig kostnad på och hund, beräknat för 340 hundar vil- ket är det totala antalet hundar exklusive de hundar som är under grundläggande dressyr. Under lokaler och övrigt redovisas den resterande delen av löne- kostnaderna för ej operativ personal. Kostnaderna för fortbildning inkluderar alla typer av central och regional utbildning, förutom grundkurserna. Den regionala utbild- ningens kostnader består av lönekostnader motsvarande av hundförarnas arbetstid samt overheadkostnader. I kostnaderna för den centrala utbildningen ingår olika typer av fortbildning, kostnader för att utbilda instruktörer i hundtjänst samt ett årligt seminarium för länshundbefäl. har fram byggt upp sin hund- verksamhet vilket innebär att uppgifterna kan vara något osäkra i förhållande till den framtida utvecklingen. Under fodervärdskostnader med mera för valpar ingår kostnader för fodervärdar samt övriga anskaffningskostnader motsvarande andelen valpar av totala antalet inköpta hundämnen. Resterande delen av övriga anskaffningskostnader redovisas under fullvuxna hundar. Med valpar avses här de hundar som var högst när de köptes in. Färdigutbildade hundar: köpte in en narkotikasökhund från . Föraren fick sin ut- bildning på tullskolan. Dressyr: Lönekostnaderna för dressyren är baserade på intern lärartid på samt de av arbetstiden som förarna lägger på upprätthållande dressyr. Kostnaden baseras på en årslön på . Utbildningen genomförs en gång på tullskolan i . Förarersättningen är uppdelad i två delar, en på månadsbasis och en på årsbasis. Månadsersättningen ska täcka förarnas kostnader i samband med att de har hunden i hemmet. Förarna ska inte an- vända allmänna kommunikationer när de tar sig till och från arbetsplatsen på grund av säkerhetsrisker. Därför får föraren en årlig förmånsbeskattad ersättning för transporter i egen bil. Utrustningen är de bilar hundförarna använder, sammanlagt 39 stycken. I kostnaderna för fortbildning och dressyr ingår löner för instruktörerna samt arvoden till externa lärare och resor. Här åter- finns även lönekostnaden för förarnas dressyrtid. Uppgifterna för framtagning av hundar baseras på uppgifter från medan uppgifterna gällande tjänstgöring främst kommer från SRF. Den framtida kostnadsbilden kan komma att ändras eftersom ledarhundsproduktionen enligt riksdagsbeslut (prop. 2004/05:84, bet. 2004/05:SoU17, rskr. 2004/05:241) skall upphandlas av med målet att ha 3-5 leverantörer. I kostnaderna för den egna produktionen ingår lönekostnader, par- ningsavgifter samt registreringsavgifter. Under fodervärds- kostnader mm återfinns lokalkostnaden för valpstallet, anskaff- ningskostnader, veterinärkostnader, transporter, tillbehör och fodervärdskostnader. Dessa kostnader är gemensamma för de val- par som föds på hundskolan samt för de inköpta valparna. Färdigutbildade hundar: De ledarhundsproducenter förutom som finns tillgängliga är kända av och och därför läggs inga resurser på att söka upp fler. Dessa producenter kontaktar SRF eller när de har hundar att sälja. Hundarna testas då av SRF och köps sedan in av . Sådana tester görs även på hundar från när de är färdigdresserade. Kostnaderna för sådana tester återfinns under tjänstgöring då det gäller kostnader som uppstår när dressyren är avslutad och hunden skall placeras hos en ledarhundsförare. Övriga kostnader inkluderar ersättning för hundvård till dressörer som arbetar på annan ort samt veterinärkostnader. Dessa kostnader avser lokaler, exklusive valpstall, samt kostnader för administrativ personal, koncernkostnader, räntekostnader med mera. Sammanfattning anskaffning och dressyr Kostnaden för att ta fram en ledarhund är . Räknas de inköpta färdigutbildade hundarna bort blir kostnaden för de hundar som produceras av per hund (kursiverat under tabellen). Då är alla overheadkostnader lagda på skolans egenproducerade hundar. utplacerades 39 nya hundar och även om föraren inte är nybörjare så krävs en samträning med den nya hunden, vil- ket innebär en ny grundkurs. Däremot behöver en erfaren förare inte alltid en ny informationskurs. Antalet deltagare varierar mellan kurserna. SRF uppger att cirka 40 förare genomgår utbildning . Därför har den uppgiften använts som det totala årliga antalet deltagare. De kostnader som angivits för förarutbildning kan delas upp mellan fem olika poster: per deltagare, (2004 hölls ingen sådan kurs). Direktplaceringen är billigare, men man föredrar de gemensamma kurserna där den första genomförs på hundskolan i , eftersom det är viktigt att hunden tyr sig till föraren och inte till någon annan i förarens familj vilket kan bli fallet vid direkt- placering. Kostnaden för en komplett förarutbildning anges i kursiv stil under tabellen. Därvid ingår alla grundkurser samt informations- kursen. Det rekommenderas att det går cirka mellan varje kurs. Kostnaden för utrustning avser ledarhundsselar. Lokaler och övrigt avser tilldelningskostnader, informationsin- satser samt administration hos SRF. Intäkterna för fyra försålda narkotikasökhundar har dragits av. Fortbildning och dressyr avser det stöd som hundskolan ger på uppdrag av SRF genom att hundskolans personal åker ut och hjäl- per de förare som får problem med sina hundar. Totalt kostar det att producera och hålla ledarhundarna i drift , vilket är cirka 600 000 kro- nor mer än SRF uppgivit i sin redovisning till . Differensen består enligt vad utredningen erfar i att produktionen av ledarhundar på har högre kostnader än de intäkter som erhållits från försäljningen av hundar. Kriminalvården har köpt in en narkotikasökhund för och då ingick förarutbildningen i priset. Både pro- ducenten och kriminalvården anser att detta var ett lågt pris som inte lär komma ifråga . Förarna får en fodervärdsersättning på . Veterinärkostnaden är baserad på veterinär- kostnad per hund eftersom Kriminalvårdens hundar har liknande dressyr och användningsområde. Kriminalvården räknar med att använda samma princip som poli- sen och gällande upprätthållande dressyr, vilket innebär att av förarens arbetstid läggs på dressyr. Den angivna kostnaden baseras på en årslön motsvarande . Dessa uppgifter baseras huvudsakligen på SBK:s budget för de an- slag man erhållit från Försvarsmakten och KBM för verksamheten . SBK får av Försvarsmakten ett organisationsstöd på för . Medlen fördelar SBK internt enligt principen att går till FM-hundar och till räddnings- hundar. Medlen används bland annat i SBK:s centrala organisation. FM-hundarnas utbildningskostnader gäller kostnader för att ut- bilda hundtjänstbefäl till hemvärnet och avser inte kostnader för att dressera hundar. Kostnaderna för hundproduktion inkluderar bland annat de premieutbetalningar som sker vid certifiering. Ersättning för tjänstgöring inom Hemvärnet gäller kontrakts- och milersätt- ning. Av räddningshundarnas utbildningskostnader går ungefär hälf- ten till Räddningshundförarutbildningen (RHFU). Detta reflekte- rar att man prioriterar att ekipaget (hund och förare) skall fungera tillsammans. Räddningshundsekipagen utbildas med målet att tjänstgöra i den internationella räddningsstyrkan (). Rädd- ningsverket bidrar med medel för att hålla i beredskap. S91/845/H. Redovisning av regeringsuppdrag, , Å. , översyn av utvecklingsmöjligheter. Översyn av tjänstehundsförsörjningen. 1970:96 angående vissa organisationsfrågor rörande försvaret. 1976/77:157 om inriktning och organisation av försvarets hundskolas verksamhet. FöU1977/78:1. 1977/78:40. 1987/88:126 om inriktningen av verksamheten vid statens hundskola m.m. 1987/88:SoU24. 1987/88:303. 1991/92:7 om ombildning av statens hundskola till aktiebolag. 1991/92:SoU9. 1991/92:82. 1993/94:36 Medeltillskott till . 1993/94:SoU12. 1999/2000:79. Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. 1999/2000:SoU14. 2001/02:91. 2001/02:SoU15. 2001/02:93. 2004/05:84. 2004/05:SoU17. 2004/05:241. Staten som bolagsägare. Rapport 2002/03:10. föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 1994:12) till lagen (1974:191) om bevakningsföretag och förordningen (1989:149) om bevakningsföretag. föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2000:5) om prövning av polisens hundar. föreskrifter (RPSFS 2000:6) om prövning av narkotikahundar. föreskrifter (RPSFS 2000:7) om prövning av fjällräddningshundar. föreskrifter (RPSFS 2000:8) om prövning av vissa hundar för eftersök av försvunna personer. föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2003:2) om Polisens hundverksamhet. RPS rapport 1995:12. En gräns – en myndighet? – Ombildning från myndighet till aktiebolag. Hund i rätta händer – om hundägarens ansvar. Statens hundskola – en översyn. 362/86-5. Synpunkter beträffande utformningen av en långsiktig lösning. 2002/189-5. Slutrapport; Att mäta samhällsnyttan av myndigheternas insatser. Översyn av taktiska användning av narkotikahundtjänsten. Slutrapport i förstudien. & , A. Egenvall, A., Hedhammar, Å., Bonnett, B. & , P. Survey of the Swedish Dog Population: , Gender, Breed, Location and Enrolment in Animal insurance. 40, 231-240. Hedhammar, Å., Egenvall, A., , P., , M., Uddman, U. & Bonnett, B. Redovisning av projektresultat, hund i . 51, 355-362. Dogs Working With Us. 4th , Proceedings. Jalakas, I. Den nyttiga nosen. Bilda förlag, . Adress: Manimalis, Box 5381, 102 49 Skiss över en möjlig organisation och avelsmässiga förutsättningar. Tillgång till avelshundar för tjänstehundsavel, uppdatering av rapporten tjänstehundsavel (, 1995). Svartberg, K. Personality differences between dog breeds – historical remnants or recent constructs?. I: Personality in dogs, Doktorsavhandling, . Remiss gällande revidering av utställningsbestämmelserna –2011. FM Hundnytt, Livgardet, Försvarsmakten. 7, 5-6. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen.