sou · GTB381d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Ensamheten är ordet som får mitt nackhår att resa sig. Men ändå säger min instinkt att jag inte ska öppna mig för främlingarna. Dom bryr sig ända inte. Min historia är bara en av alla tusen, vem bryr sig om mig? Dom har väl egna liv att bry sig om. har jag inte ork och viljan att stanna kvar i mitt egna liv. Men jag tänker inte ge upp. Siffrorna i kapitlet har hämtats från den källa eller databas som finns angiven under respektive tabell. Sammanställningen av siff- rorna har kommittén gjort. Nästan tre fjärdedelar av flickor och pojkar lever med båda sina föräldrar. av ungdomarna har utländsk bakgrund. Det finns fler pojkar än flickor och de stora födelsekullarna medför att antalet tonåringar ökar, trots att antalet barn och ungdomar upp till i landet minskar. Ur ett internationellt perspektiv är hälsan hos svenska barn och ungdomar god. De psykiska problemen är vanli- gare hos den socialt mindre gynnade gruppen. Av alla barn söker 10–barnpsykiatrisk konsultation. Många tonåringar, särskilt flickor, känner sig ledsna och nere. Narkotikaerfarenheten bland ungdomar förefaller minska. Andelen ekonomiskt utsatta barn minskar som andelen barn i familjer med långvarigt ekonomiskt bistånd ökar. Det totala antalet flickor och pojkar som efter beslut får en öppenvårdsinsats eller heldygnsinsats inom den sociala barn- och ungdomsvården ökar. Den vanligaste öppen- vårdsinsatsen är kontaktfamilj och den vanligaste heldygnsinsatsen är familjehem. Flickor placeras i högre utsträckning i familjehem och pojkar på institution. Många barn och ungdomar förfaller få mer än en insats . Heldygnsinsatserna har ökat –2004. Det totala antalet institutionsplaceringar är högre än antalet placeringar per . Det innebär att ett stort antal institutions- placeringar är tidsmässigt begränsade och ofta understiger . De flesta barn och unga är placerade enligt socialtjänstlagen. Av de barn och unga som placeras enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga är placerade på grund av det egna beteendet. av de unga är således placerade på grund av brister i hemmiljön. Antalet omhändertagna flickor har ökat vilket innebär att flickor och pojkar omhändertogs i samma omfattning . De flesta omhändertagna barnen placeras i särskilda ungdomshem. Antalet pojkar som påbörjar vård under ett visst år har –2003 minskat i samma omfattning som antalet flickor har ökat. Antalet pojkar som påbörjar vård har därefter ökat. Antalet jourhemsplaceringar och släktingplaceringar ökar. Av påbörjade placeringar , 7 200 placeringar, var 4 900 nytillkomna barn och unga, det vill säga flickorna och pojkarna hade inte varit placerade de närmast fem föregående åren. Det innebär att minst 2 300 flickor och pojkar tidigare hade varit placerade i samhällsvård. Det här önskar jag mig – lappar från önskebrunnen Önskar att jag inte behövde hata så mycket och acceptera folk som dom är Att jag och min pappa ska kunna vara i samma hus utan att helvetet bryter ut Att få bestämma över mitt eget liv Att mina dåliga minnen försvinner Att personer ser mig som jag är inte hur jag beter mig Att jag kan stå på egna ben Att få min diagnos så fort som möjligt Många stora berg med många, långa, fina asfaltsbackar nerför Att tiden på behandlingshemmet går fort och fortare Bättre kontakt med mina föräldrar Ett bättre sätt att ta itu med mina problem än att ta droger Bra relation med familjen Ett lyckligt liv Trygghet Att jag får leva med min hund Att min mamma kan bli lycklig med en man Kärlek Jag vill att folk ska lyssna på mej, typ som läkarna/psykologerna på BUP Att jag kommer att leva lycklig Önskar att personalen på behandlingshemmet skulle behandla mig som en person och sluta tjata om min ålder, vi är ofta mognare än andra i våran ålder Att min bror ska sluta med heroin Ur Rakt från hjärtat, Rädda Barnens höringar 3.1Vad avses med barn? I FN:s konvention om barnets rättigheter är det barn som avses när man talar om barn. I materialet nedan kommer vi dock i några sammanhang även att redovisa siffror som rör unga i åldern 18–20 eller . I är myndighetsåldern . I svensk statistik om barn har myndighetsåldern fått utgöra gränsen mellan barn och vuxen. Det totala antalet barnfamiljer i uppgår till cirka 1 miljon. 3.2.1Antalet barn och unga i landet Barnen utgör drygt en femtedel av befolkningen. fanns 1 939 153 barn . Av dessa var 944 269 flickor och 994 884 pojkar. Antalet unga i åldern 18–uppgick till 425 019, varav 102 011 är . (officiella statistik (2004), Tabeller över befolkning 2004). Tabell 3.1 Flickor och pojkar 0 till 1999–2004 Källa: SCB, Register över totalbefolkningen RTB –2004 har antalet flickor och pojkar minskat med 1 000 personer. Antalet födda har ökat och nådde nästan 100 000. Barnen i de stora födelsekullarna är nu tonåringar. Antalet ungdomar i högstadie- och gymnasieskolorna ökar därför och beräknas fortsätta att öka med nästan 40 000 ungdomar . (SCB, Befolkningsstatistiken samt Befolkningsframskrivning 2004) Tabell 3.2 Ålders- och könsfördelning 2004 0–5 år (48,) 6–12 år (48,) (51,) 13–17 år (48,) (48,) (51,) Källa: SCB, Befolkningsstatistiken 2004 Barn med utländsk härkomst av alla flickor och pojkar i har utländsk bakgrund, dvs. antingen är de födda utomlands eller också är de födda i med föräldrar som båda är födda utomlands (Barn och deras familjer 2003, Demografisk rapport 2004:03). Bland de yngsta barnen är nästan ingen född utomlands, medan det bland de äldsta barnen är . Det är vanligare att de yngre barnen har en eller två föräldrar födda utomlands än att de äldre barnen har det (Barn och deras familjer 2003, Demografisk rapport 2004:03). Av alla barn lever tillsammans med båda sina föräldrar. Av de som inte gör det lever med sina mamma och med sin pappa. av barnen lever med en styvförälder. (Barn och deras familjer 2003, Demografisk rapport 2004:03.) Av alla barn har föräldrar som har gemensam vårdnad om dem. av barnen har en mamma som är ensam vårdnads- havare och har en pappa som har ensam vårdnad (Barn och deras familjer 2003, Demografisk rapport 2004:03). 1992/93 till 2001/02 har andelen barn som bor växelvis hos sina föräldrar efter en separation ökat från till (SCB, Undersökningar av levnadsförhål- landen /2002). När flyttar barnen från föräldrahemmet De allra flesta ungdomar bor fortfarande hemma med sina föräldrar. hade drygt 2 300 av totalt 209 000 unga i åldrarna 16–flyttat hemifrån. Ännu vid bor av flickorna fortfarande kvar hemma och bland pojkarna är drygt hälften boende i föräldrahemmet vid . Det finns barn i som inte har ett tryggt stadigvarande hem, antingen beroende på att deras familjer saknar egen bostad eller att de på grund av hemförhållandena måste bo utanför det egna hemmet. I promemorian Ekonomiskt utsatta barn (Ds 2004:41) uppskattades antalet familjer som blivit vräkta till cirka 1 000 och antalet barn i dessa familjer till 1 500–2 000. Med anled- ning av detta beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på åtgärder, såväl inom som hos andra aktörer, som kan före- bygga och motverka att barnfamiljer vräks (dir. 2004:115). Utreda- ren skall redovisa sitt uppdrag . Av en rapport från framgår att många av de hemlösa familjerna har sitt ursprung i ett annat land, att ingen hemlös har anknytning till arbetsmarknaden och att alla har försörjningsstöd. Barn till hemlösa får svårt att regelbundet delta i förskola, skola och fritidsaktiviteter och deras möjligheter till sociala kontakter begränsas. Många av barnen har upplevt otrygghet och separationer och saknar den stabilitet och trygghet som kan behövas för att utvecklas på ett gynnsamt sätt (Ekonomiskt utsatta barn, Ds 2004:41). Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet för barn i åldern 1–. Förutom barn till förvärvsarbetande och stu- derande omfattar skyldigheten även, i begränsad omfattning, barn till arbetslösa och föräldralediga. Skolbarnomsorgen omfattar barn i ålder . av åldersgruppen 6–var inskrivna . Antalet inskrivna flickor och pojkar i barnomsorgen var totalt 733 500. I förskoleverksamhet fanns 385 400 barn och 348 100 i skolbarnsomsorg. Det innebär att av alla 1–5-åringar var inskrivna i förskola eller familjedaghem. Andelen inskrivna flickor och pojkar var högre bland barn i åldern 4–, , medan andelen inskrivna ettåringar endast utgjorde . av alla sexåringar var inskrivna i förskoleklass och var inskrivna i . Det totala antalet elever i förskoleklass var 89 500. Barn med behov av särskilt stöd Förskolans särskilda ansvar för barn i behov av särskilt stöd, lyfts fram i både läroplanen och skollagen. Till gruppen räknas barn med funktionshinder. Den stora delen utgörs dock av barn som har svårt med koncentration, motorik, språk, eller inlärning men även barn med känslomässiga, psykosociala problem samt barn som far illa. enkätundersökning visar att av landets kommuner tycker att behovet av särskilt stöd i förskolan ökat och att det finns ett samband mellan större gruppstorlekar och en ökad andel barn som har behov av särskilt stöd. Den vanligaste formen av särskilt stöd är handledning eller personalförstärkning. Drygt hälften av kommunerna tycker att stödinsatserna är tillräckliga, i storstäderna tycker att det finns tillräckligt med insatser för barn med behov av särskilt stöd ((2004), Förskola i brytningstid, Rapport 239. , Upp till 19 – fakta om barn och ungdom). I gick 1 046 440 elever . Av elever gick 65 000 (6,) i en fristående skola. Av de nästan 109 400 elever som slutade gick 106 800 (97,) vidare till gymnasieskolan. Totalt hade gymnasie- skolan 333 900 elever . saknade eller 27 500 av de elever som gick ut betyg i ett eller flera ämnen. av dessa elever nådde inte kunskapsmålen i ett ämne, nådde inte målen i två eller fler ämnen och en procent saknade betyg i alla ämnen. Andelen elever som inte nådde målen i ett eller flera ämnen varierade mellan olika kommuner, från . Flickor har under en lång följd av år haft betydligt högre medel- betyg än pojkar. Av de som inte har grundskole- betyg i samtliga ämnen utgör flickorna en mindre andel (21,) jämfört med pojkarna (28,). Bland de elever som saknade betyg i två eller fler ämnen var elever med utländsk bakgrund starkt överrepresenterade. Elever med utländsk bakgrund hade i flera avseenden bättre resultat från /03 än motsvarande grupp /02. Denna elevgrupp är dock mycket heterogen. En elev med utländsk bakgrund i årskurs 9 kan vara född i och ha två utländska föräldrar, men kan också själv ha invandrat före eller under sin skoltid (Utbildningsstatistisk, 2005, Statistiska central- byrån). Elever med behov av särskilt stöd Enligt skollagen skall särskilt stöd ges till elever som har svårt med skolarbetet. Elever med behov av särskilt stöd undervisas i de flesta fall i ordinarie klasser men det förekommer i viss utsträckning även särskilda undervisningsgrupper för barn med funktionshinder och barn med sociala och emotionella problem. Behovet av särskilt stöd är större i de lägre skolåren än i de högre. Enligt studie /2002 var av eleverna i i behov av särskilt stöd men fick detta ((2003), Kartläggning av åtgärdsprogram och särskilt stöd i ). Ur ett internationellt perspektiv är hälsan hos barn och ungdomar mycket god. Det finns dock betydande sociala skillnader bland barn och ungdomar när det gäller de fysiska hälsoproblemen som är vanligare i den socialt mindre gynnande gruppen jäm- fört med den mer gynnande. Psykiska problem är vanli- gare i den socialt mindre gynnande gruppen (Statens folkhälso- institut, Sociala skillnader i ohälsa bland barn och unga i , Rapport 2002:13). Den psykiska ohälsan anses vara ett av de största folkhälsoproble- men. Det saknas dock heltäckande uppgifter om hur omfattande den psykiska ohälsan är hos barn och ungdomar. 10–av alla barn söker barnpsykiatrisk konsultation under uppväxten. En stor andel av 10–18-åringarna, särskilt flickor, känner sig ofta ledsna och nere. Försäljningen av antidepressiva läkemedel till 15– 19 -åringar har ökat kraftigt –2003 (SCB, Undersökningar om levnadsförhållanden ). Totalt vårdades närmare 5 500 ungdomar mellan inom olika former av psykiatrisk heldygnsvård i . Vård enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård förekom för cirka 250 ungdomar mellan . Mindre än en fjärdedel var (Ungdomars behov av samhällets stöd – lägesbeskrivning (2005), , , , , ofullständig rapportering). har genomfört pilotstudier om psykisk hälsa bland skolelever i årskurs 6–9. Pilotstudierna baserar sig på självskattning och har genomförts i 21 kommuner och totalt omfattat mer än 10 000 elever. I rapporten konstateras att psykosomatiska besvär ökar med barnens och ungdomarnas ålder, att flickor har psykosomatiska besvär i betydligt större utsträckning än pojkar, att barn till utlandsfödda föräldrar har mer psykosomatiska besvär än barn till svenskfödda föräldrar och att den psykiska hälsan varierar mellan olika geografiska områden (Mätning av barns och ungdomars psykiska hälsa, förslag till natio- nella och återkommande undersökningar (2005) ). Jag längtar efter att få se blodet rinna. All smärta är så intensiv & härlig. Ångesten är så hemlig. Drar rakbladet över min handled, det rinner massor av blod. Adrenalinet är så härligt, vill aldrig sluta. Vill aldrig sluta med att skära mej själv. Jag måste det, mår bra av det, även fast ingen tror det. –2002 vårdades enligt (rapport ) i genomsnitt 37 flickor och 9 pojkar i åldern 13–för avsiktligt självtillfogad skada i sluten vård. vårdades 39 flickor inom sluten sjukhusvård för självtillfogade skador. I den specialistanknutna öppenvården hade man kontakt med 90 ungdomar som skar eller brände sig. Andelen flickor var . En tredjedel av de flickor som var placerade på särskilda ungdomshem uppgavs avsiktligt ha tillfogat sig skada. Andelen flickor som uppgavs ha tillfogat sig skada i de tre kommuner som ingick i enkätundersökning, beräknades uppgå till 1,1–1,av populationen. Det är såle- des en förhållandevis liten del av flickorna som erhåller vård (2004, Flickor som skadar sig själva. En kartlägg- ning av problemets omfattning och karaktär). Bristfällig statistik gör att det är svårt att uttala sig om hur vanligt det är med självmord bland unga. Betydligt fler flickor än pojkar gör självmordsförsök men fler pojkar avlider i fullbordade För män är det den näst vanligaste dödsorsaken (SOU 2003:127 Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling. till 19 – fakta om barn och ungdom. (2004) Dödsorsaks- registret, ). De vanligaste narkotikapreparaten som förekommer bland unga är cannabis, följt av ecstasy, amfetamin samt illegalt använda sömn- medel och lugnande medel. Att experimentera och kombinera olika droger blir allt vanligare. Jämfört med övriga är det förhål- landevis få ungdomar som använder narkotika i . I den ung- domsundersökning som genomfördes bland ett slumpmässigt urval 16–24-åringar uppgav att de använt narkotika. Det motsvarar 160 000 personer. uppgav att de hade använt narkotika . Det var vanligare i storstäder än i glesbygden att ungdomen använt narkotika. De senaste årens skol- och mönstringsundersökningar visar på en minskad narkotikaerfarenhet. skolundersökning uppgav av flickorna och pojkarna att de prövat narkotika. Enligt den senaste mönstringsundersökningen hade prövat narkotika. Det är svårt att få grepp om det tunga missbruket men ökningstakten förefaller ha minskat (Omvärld & trender – särtryck ur rapport . Den nationella narkotikapolitiska samordnarens årsrapport –). Enligt () minskade alkoholkonsumtionen hos ungdomar i årskurs 9 . Vid mätning var värdena i stort sett oförändrade. av både flickor och pojkar i årskurs 9 uppger att de är berusade eller oftare. Enligt är det en relativt stor grupp pojkar och flickor med hög konsumtion och ett ökat berusnings- drickande. Till den kategorin hör av pojkarna och av flickorna. I en undersökning uppgav av eleverna i årskurs två på gymnasiet att de var berusade eller oftare. av flickorna och pojkarna i årskurs av gymnasieungdomarna uppgav att de hade slagits, blivit bestulna, rånade eller bråkat med polis i samband med alko- holkonsumtion. vårdades över 400 barn , fler flickor än pojkar, för alkoholförgiftning. I åldersgruppen 15–vårdades drygt 2 000 ungdomar för alkoholförgiftning, något fler av dem var pojkar. Antalet vårdade flickor ökar dock (Ungdomars behov av samhällets stöd – en lägesbeskrivning 2005, Social- styrelsen). Barn i åldrarna lever i familjer vars inkomster till i medeltal utgörs av bidrag. Barnens ekonomiska stand- ard bestäms av föräldrarnas inkomster tillsammans med samhälle- liga bidrag och ersättningar. Barnbidraget är det viktigaste bidraget. Barn som i genomsnitt har det sämre ställt än andra är till exempel de barn som tillhör familjer med två föräldrar men där bara en av dem förvärvsarbetar, barn till ensamstående föräldrar och barn till föräldrar av utländsk härkomst. 3.5.1Barn i familjer med låga inkomster Fattigt liv är dåligt. Det är ett fuskigt liv att vara rik. Tabell 3.3 Barn 0 till som tillhör fattiga familjer Barn med sammanboende föräldrar Barn med sammanboende föräldrar där endast en förvärvsarbetar Barn med ensamstående förälder Barn med sammanboende utrikesfödda föräldrar Källa: Barn och deras familjer 2002 – Demografiska rapporter 2003:7. Anm. Fattig =familjens inkomster når ej upp till socialbidragsnormens nivå Barnfattigdom har i Rädda Barnens årsrapport definierats som låg inkomststandard och socialbidrag. Av rapporten framgår att antalet fattiga familjer minskat från 262 000 till 252 000 –2002. Studien visar också att de generella förbättringarna i barnfamiljernas ekonomiska villkor har inneburit att skillnaderna mellan fattigare och rikare barnhushåll ökat. Risken för att leva i ett fattigt hushåll är fyra gånger så hög för barn med utländsk bak- grund som för barn med svensk bakgrund. Högst andel barnfattig- dom finns i kommunerna . Variationerna i barnfattigdom inom stadsdelarna är dock stora. (Rädda Barnens Årsrapport , Barnfattigdomen i ). Trots att har en omfattande statistik och forskning kring människors levnadsförhållanden saknas i stor utsträckning infor- mation om de barn och familjer som är allra sämst ställda. I promemorian Ekonomiskt utsatta barn (Ds 2004:41) anses ekonomisk utsatthet inte vara synonymt med fattigdom eftersom de familjer som erhåller ekonomiskt bistånd gör det för att de skall kunna leva på en skälig nivå. Det finns alltså inte något enkelt svar på frågan hur många barn som är ekonomsikt utsatta. Därför används i promemorian tre olika mått vid beräkningen av hur många ekonomiskt utsatta barn det finns i . levde av samtliga barn 235 i familjer med en låg ekonomiskt standard, mätt som en disponibel inkomst av medianinkomsten för befolkningen. 147 000 barn eller i familjer som fick eko- nomiskt bistånd . 155 000 barn eller , levde i de av hushållen som hade de lägsta inkomsterna och saknade kontant- marginaler (definierat som att inte inom kunna få fram ). Den ekonomiska utsattheten är högre bland de yngre barnen 0–. Forskningen visar att ekonomisk utsatthet under de tidiga barna– åren verkar vara mest ofördelaktigt och negativt påverkar hälsa och kognitiv utveckling (Ekonomiskt utsatta barn, Ds 2004:41). 3.5.2Familjer med ekonomiskt bistånd Sammantaget präglas utvecklingen av två motsatta trender. Medan andelen ekonomiskt utsatta barn tydligt minskat, med 23 000 barn, har andelen med långvarigt ekonomiskt bistånd ökat, med 18 000 barn. hade antalet barn i familjer som fått ekonomiskt bistånd minskat ytter- ligare, till 142 700. Det motsvarar av samtliga barn i landet. Även antalet barn i familjer som hade ekonomiskt bistånd nästan hade minskat och uppgick till 48 500 barn (Ekonomiskt utsatta barn, Ds 2004:41). En av slutsatserna som dras i promemorian är att det behövs mer svensk forskning som studerar konsekvenserna av en ekonomisk utsatt barndom. Länsstyrelsernas tillsyn och upp- följningar visar att barnperspektivet inte uppmärksammas i till- räcklig utsträckning när har kontakter med familjer med långvarigt ekonomiskt bistånd. 3.6Hur många barn får insatser av ? Om barn riskerar att fara illa är det ansvar att bistå familjen med råd, stöd, behandling och vård. I de flesta fall är vård- nadshavaren/na och överens om vilken hjälp barnet och familjen behöver. Det kan vara en öppenvårdsinsats, exempel- vis stödsamtal, familjebehandling, kontaktperson/familj, eller vård utanför det egna hemmet, antingen i familjehem eller på institu- tion. Sker insatserna i samförstånd med vårdnadshavarna och barnet självt, om det fyllt , regleras insatsen i socialtjänstlagen (2001:453). Saknas samtycke kan länsrätten förordna om sådan vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. är ansvarig myndighet för statistiken över social- tjänstens insatser för barn och unga. I statistiken ingår inte de insatser ger till barn och ungdomar utan bistånds- beslut. Insatser till barn och unga med funktionshinder ingår inte heller i statistiken. Av statistiken framgår inte hur många barn eller familjer som fått en eller flera insatser. Uppgifterna nedan har hämtats från officiella statistik, Barn och unga – insatser –2004, Statistik Socialtjänst, , 2000:9, 2001:8, 2002:7; 2003:9, 2004:9, 2005:8. 3.6.1Öppenvårdsinsatser 0–20 år gavs drygt 42 400 öppenvårdsinsatser till barn i åldern 0–och 50 400 till barn i åldern 0–. Tabell 3.4 Barn och unga 0–med minst en behovsprövad öppenvårdsinsats –2004 Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 1999–2004 Statistik Socialtjänst, . Antalet öppenvårdsinsatser har –2004 ökat med cirka 2 200 barn. Antalet flickor som har öppenvårdsinsatser har ökat mer än antalet pojkar. Antalet pojkar och flickor som hade öppenvårdsinsatser sjönk mellan men har ökat till samma nivå som . Tabell 3.5 Öppenvårdsinsats köns- och åldersfördelning Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 1999–2004, Statistik Socialtjänst, . Ungefär 28 600 barn och unga hade en eller flera av de redovisade öppenvårdsinsatserna . Öppenvårdsinsatser var vanligast bland 13–17-åringarna. I åldersgruppen hade 18 barn per 1 000 beslut om öppenvård jämfört med 10 per 1 000 barn i åldern 0–och 12 per 1 000 barn i åldern 18–. Något fler pojkar än flickor hade öppenvårdinsats. Antal barn och unga fördelade efter olika öppenvårdsinsatser och antal öppenvårdsinsatser har antalet öppenvårdsinsatser under ett visst år ökat med minst 8 500. Antalet pojkar som får dessa insatser har ökat mest. Av insatstyperna har behovsprövat personligt stöd ökat mest, med cirka 4 200 flickor och pojkar följt av strukturerade öppen- vårdsprogram med cirka 3 100 barn och ungdomar. Av statistiken går inte att utläsa om samma flicka eller pojke fått öppenvårdsinsatser av olika slag eller om samma typ av insats erhållits . Tabell 3.6 Antalet barn och unga 0–som erhållit öppenvårdsinsats efter biståndsbeslut och antal öppenvårdsinsatser* * siffran är inte ett exakt mått på antalet öppenvårdsinsatser , då ett barn kan ha fått flera insatser eller fått samma insats . Varje barn räknas en gång under varje insatstyp. Källa: officiella statistik, Barn och unga – insatser 1999–2004 Statistik Socialtjänst, . Av de tre insatserna var kontaktperson/-familj den öppenvårds- insats som flest barn och unga berördes av . barn och unga fick sådan insats . Ungefär 20 400 barn och unga fick behovsprövat personligt stöd och cirka 7 400 var föremål för strukturerade öppen- vårdsprogram. Bland de yngre barnen, 0–, var kontaktperson/ -familj vanligast, medan de äldre ungdomarna, 18–, i högre utsträckning fick personligt stöd. Många barn förfaller ha fått mer än en öppenvårdsinsats . Hur många går dock inte med säkerhet att beräkna. 3.6.2Heldygnsinsatser 0–21 år var knappt 14 500 barn och unga föremål för heldygnsinsatser. Det totala antalet heldygnsinsatser var ungefär 22 200. Enligt statistik (2004) har andelen barn och unga med heldygnsvård ökat –2004. Det gäller oavsett vilket mått man använder (Barn och unga – insatser 2003, 2004:9).