sou · GTB391 · 2006-01-01 00:00:00 — Andra frågeställningar som har relevans för uppdraget och som kommittén vill ta initiativ till och tillsammans med kulturlivets olika aktörer diskutera under är följande: På vilket sätt beaktas det mångkulturella samhällets utveckling i samband med insamling av föremål, dokumentation av det materiella och immateriella kulturarvet samt i samband med initiativ och stöd till t.ex. olika dokumentations- och forsk- ningsprojekt? En breddad syn på vad som ingår i och kännetecknar det svenska kulturarvet. En diskussion kring kultur och kulturpolitik utifrån en lokal, regional, nationell och internationell kontext. På vilket sätt kan de lokala och regionala kulturaktörernas arbete med mångkul- tur och kulturell mångfald stärkas? En debatt kring anslagsfördelning, bidragsgivning och finansie- ring av lokala, regionala och nationella kulturverksamheter utifrån bl.a. en mångkulturell kontext. En diskussion om på vilket sätt målen och formerna för åter- rapporteringen för offentligt finansierade kulturverksamheter kan utvecklas för att effektivisera styrning, genomförande och uppföljning av kulturmyndigheternas och institutionernas arbete med mångfaldsfrågor. En breddad syn på den bild av och svensk kultur som förmedlas utomlands. Vad ingår i den så kallade Sverigebilden och vem har tolkningsföreträde? Hur kan man skapa en mer nyanserad och verklighetsanpassad Sverigebild? En diskussion om strukturer, tillsättningar av styrelser och arbets- och referensgrupper utifrån bl.a. etniska och kulturella perspektiv. Vad är kvalitet och vem avgör det? Kan kvalitetsbegreppet fun- gera som ett hinder för främjandet av etnisk och kulturell mångfald i kulturlivet? På vilket sätt kan man stärka de fem nationella minoriteternas ställning i (samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar) och minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli (tornedalsfinska), chib och jiddisch? På vilket sätt kan satsningar på forskning och utbildning om mångkultur, kulturell mångfald och interkulturellt samarbete utvecklas? På vilket sätt kan det nordiska samarbetet kring mångkultur- och mångfaldsfrågor stärkas, utvecklas och fördjupas? 3.3Mångfald inom organisation och ledarskap Undersökningar visar att de offentligt finansierade kulturinstitu- tionerna inte avspeglar den svenska befolkningens samman- sättning utifrån t.ex. aspekterna etnisk och kulturell bakgrund. Få av de anställda har utländsk bakgrund medan ännu färre har utom- europeisk bakgrund som ytterst få av kulturinstitution- ernas chefer är födda utomlands eller är födda i av två invandrade föräldrar. I den mån personer med utländsk bakgrund är anställda på myndigheter och institutioner är det vanligast att de återfinns längst ned i organisationen. De vanligaste befattningarna är t.ex. som butiks- och kafépersonal, lokalvårdare, receptionister och tekniker. I bilaga 3 till regeringsbeslutet om Uppdrag och inbjudan att medverka i (, nr 1:9) betonar regeringen att andelen konstnärliga upphovsmän, utövare och kulturadministratörer med utomsvensk eller minoritetsbakgrund skall öka permanent och utgöra en större andel av de yrkesmässigt verksamma inom hela det offentligfinansierade kulturlivet. Ett av målen för är att arbeta för att an- delen yrkesmässigt verksamma kulturutövare med utländsk bak- grund i det svenska kulturlivet ökar. Detta gäller i synnerhet de offentligt finansierade myndigheterna och institutionerna inom kulturområdet. Dessa har ett särskilt ansvar att spegla den svenska befolkningens sammansättning utifrån aspekter som t.ex. kön, ålder, etnisk och kulturell bakgrund samt utbildningsbakgrund. Frågor att diskutera, problematisera och uppmärksamma under när det gäller mångfald inom organisation och ledarskap är bl.a. följande: Mål och återrapporteringskrav i regleringsbreven På vilket sätt behöver målen och återrapporteringskraven i myndigheternas och institutionernas regleringsbrev förändras för att bättre främja den etniska och kulturella mångfal- den såväl internt på myndigheten eller institutionen som externt i t.ex. valet av produktioner, i det utåtriktade arbetet med publik och besökare samt i insamling, dokumentation och stöd till forskning? Hur har myndigheter och institutioner inom kulturområdet utformat sina mångfaldsplaner och vilken funktion fyller de i den dagliga verksamheten? Hur ser anslags- och bidragsfördelningen ut i fråga om stöd till aktiviteter och verksamheter som på något sätt inbegriper aspekter av mångkultur och kulturell mångfald? Är mångkultur och kulturell mångfald prioriterade aspekter att ta hänsyn till vid fördelning av anslag, bidrag och stöd? I vilken utsträckning sker rekrytering av anställda till myndig- heter och institutioner genom formella och informella nätverk och kanaler? Vad kan myndigheter och institutioner göra för att bredda rekryteringen och inkludera människor som inte ingår i dessa nätverk? Ledarskapets betydelse för ett effektivt mångfaldsarbete Vilken betydelse har chefers och verksamhetsansvarigas intresse och engagemang för frågor om mångkultur och kultur- ell mångfald för den egna myndighetens eller institutionens arbete med dessa frågor? 3.4Mångfald inom produktion och innehåll Tyngdpunkten i kulturinstitutionernas produktion ligger oftast på ämnen och teman om etnisk och kulturell mångfald. Därefter prio- riteras produktioner som är för en mångfaldig publik. Produktioner som genomförs tillsammans med personer med utländsk bakgrund eller tillhörande nationella minoriteter är inte lika vanligt före- kommande och lägst prioritet har representationen av en bred etnisk och kulturell mångfald bland dem som planerar, skapar, leder och genomför produktioner. I bilaga 3 till regeringsbeslutet om Uppdrag och inbjudan att medverka i (, nr 1:9) betonar regeringen att kulturutbudet och därefter skall gene- rellt vara mångfacetterat och i större utsträckning aktuali- sera andra kulturuttryck än det traditionellt svenska eller väster- ländska. Ett av målen för är att arbeta för att kulturutbudet och därefter breddas för att inkludera fler och nya kulturuttryck, subkulturer och andra uttryck som helt eller delvis saknas i de offentligt finansierade kulturinstitution- ernas utbud och verksamhet. Ett annat mål är att under Mång- intensifiera diskussionen och debatten kring frågor som bl.a. rör amatörism och professionalism, kunskap och kom- petens samt konstnärlig kvalitet. Frågor att diskutera, problemati- sera och uppmärksamma under när det gäller mångfald inom produktion och innehåll är bl.a. följande: Vad väljer myndigheter, institutioner och fria aktörer inom kul- turområdet att visa i form av t.ex. produktioner, utställningar, uppsättningar, programaktiviteter m.m. och varför? Varifrån hämtar myndigheter, institutioner och fria aktörer inom kulturområdet inspiration, uppslag och idéer till kom- mande aktiviteter och verksamheter? Vad gör myndigheter, institutioner och fria aktörer inom kul- turområdet för att bättre spegla den etniska och kultur- ella mångfalden i det man väljer att visa, spela, producera eller dokumentera? 3.5Mångfald inom publikt- och utåtriktat arbete I tidigare genomförda undersökningar om kulturinstitutionernas mångfaldsarbete framkommer en bild av att etnisk och kulturell mångfald i det utåtriktade arbetet ofta är synonymt med skola och utbildning, dvs. att många kulturinstitutioner i sitt publik- och målgruppsarbete samarbetar med barn och ungdomar, ofta i stor- städernas förortsområden samt med elever och lärare från sfi- undervisningen (svenska för invandrare). Däremot är det inte lika vanligt att kulturinstitutionerna samarbetar med välutbildade, yrkesverksamma och språkkunniga personer med utländsk bak- grund som inte är föremål för några arbetsmarknads- eller ut- bildningsåtgärder och som lever och verkar på andra platser än i storstädernas förortsområden. I bilaga 3 till regeringsbeslutet om Uppdrag och inbjudan att medverka i (, nr 1:9) betonar regeringen att kulturutbudet skall och därefter gene- rellt nå en bredare publik , inkluderande en ökad andel av befolkningen med utländsk bakgrund. Ett av målen för är att arbeta för att få fler och nya målgrupper och enskilda individer att ta del av myndig- heternas, institutionernas och de fria aktörernas aktiviteter och verksamheter. Frågor att diskutera, problematisera och uppmärk- samma under när det gäller mångfald inom publikt- och utåtriktat arbete är bl.a. följande: På vilket sätt arbetar myndigheter, institutioner och fria aktö- rer inom kulturområdet för att få fler människor med bl.a. olika etnisk, kulturell och social bakgrund att ta del av de aktiviteter och verksamheter som produceras? Vilka kanaler och nätverk använder myndigheter, institutioner och fria aktörer inom kulturområdet för att nå ut med infor- mation och marknadsföring om det man har valt att producera, visa, spela eller dokumentera? På vilket sätt kan man få fler etniska svenskar att ta del av olika länders kulturer, traditioner och kulturella uttryck? På vilket sätt kan man få fler personer med utländsk bakgrund att ta del av traditionellt svensk kultur, traditioner och kultur- ella uttryck? 3.6Mångfald inom insamling, dokumentation och arkivering Att samla in, dokumentera och arkivera ett samhälles olika berät- telser, historier och föremål är en viktig uppgift inte minst när det gäller att förmedla en bild av hur dagens samhälle ser ut till fram- tida generationer. Dessa berättelser, historier och föremål är en del av det vi kallar för det svenska kulturarvet. Men vad väljer vi att inkludera i det svenska kulturarvet och vilken bild av och svensk kultur väljer vi att förmedla till kommande genera- tioner? På vilket sätt dokumenteras förändring i riktning mot ett mer mångkulturellt samhälle? Vems berättelser och histo- rier samlas in, dokumenteras och arkiveras som samtidsdokument över förändring och utveckling? Dessa och andra frågor är viktiga bl.a. för förståelsen av ett mångkulturellt samhälles fram- växt och utveckling och är även viktiga att i olika sammanhang och på olika sätt diskutera, problematisera och uppmärksamma under . Museernas roll och ansvar är i det här av- seendet av särskilt stor betydelse. Det samarbete som pågår kring dessa frågor inom bl.a. Samdok, som är de svenska kulturhistoriska museernas samarbetsorganisation för samtids- inriktad insamling, dokumentation och forskning, behöver för- djupas ytterligare och följas av fler och andra samarbeten mellan olika aktörer inom det svenska kulturlivet. 3.7Utveckling och förändring av kulturlivet är en del i en långsiktig förändringsprocess för att permanent införliva det mångkulturella perspektivet i alla delar av det svenska kulturlivet och i alla delar av varje statligt finansierad kulturinstitutions ordinarie verksamhet. För att åstadkomma en sådan utveckling krävs det en medveten och långsiktig förändrings- process i vilken kulturlivets samtliga aktörer måste delta. I ett land som , där nästan var fjärde invånare antingen själv är född utomlands eller har minst en förälder som är det,1 ställs kulturlivet inför helt nya utmaningar när det gäller att spegla den svenska befolkningens sammansättning, inte enbart baserat på etniskt eller kulturellt ursprung, utan även när det gäller den mångfald av olika erfarenheter, kunskaper, historier och perspektiv som är en del av alla invånares vardag. Faktorer som globalisering, inter- nationell migration och transnationella gemenskaper innebär att det svenska kulturlivet spelar på en internationell scen där vi med våra nio miljoner invånare utgör en liten del av världens samlade erfarenheter och kunskaper. Att utlysa ett Mångkulturår innebär inte att man automatiskt startar från noll. Syftet med är att uppmärk- samma och lyfta upp det mångkulturella arbete som har pågått i men som behöver utvecklas, fördjupas och stärkas ytterligare samt komma fler av invånare till del. Många av det fria kulturlivets olika aktörer, som aktivt har arbetat 1 Enligt SCB:s befolkningsstatistik är 11,av invånare födda utomlands medan 9,är födda i av minst en utrikesfödd förälder. Totalt är 21,av invånare födda utomlands eller har minst en utrikesfödd förälder. med och införlivat ett mångkulturellt förhållningssätt och pers- pektiv i sina respektive verksamheter, kan genom sina erfarenheter och kunskaper vägleda och inspirera de myndigheter, institutioner, organisationer, föreningar och andra aktörer som har påbörjat sitt utvecklings- och förändringsarbete inom detta område. 3.7.1Skruva upp volymen och göra skillnad vill bidra till att skruva upp volymen och göra skillnad genom att belysa och uppmärksamma det arbete som pågår med att inkludera det mångkulturella perspektivet i kulturlivets olika verksamheter, men också genom att ställa klara och tydliga krav på att även de offentligt finansierade verksamheter och aktörer som inte avspeglar samhällets mångfald, under och därefter börjar göra det. Det mång- kulturella samhället är en realitet som vi alla måste förhålla oss till. Det handlar inte längre om att välja om vi ska ha ett mångkulturellt samhälle eller inte. Frågan är istället hur vi ska göra för att samhäl- lets mångfald ska finnas representerad på våra kulturinstitutioner. I det arbetet har vi alla ett stort ansvar. Ett ansvar inte bara för dagens generation av kulturkonsumenter och skattebetalare utan framför allt för morgondagens medborgare i en allt mer globalise- rad värld där interkulturell kompetens och mångkulturella erfaren- heter kommer att vara nödvändiga för en fortsatt utveckling av det svenska samhället. 4Kommitténs arbete inför och under av (Ku 2004:09) är en statlig kommitté som är tillsatt för att tillsammans med kul- turlivets olika aktörer förbereda och utarbeta ett program för . Kommittén ska även i ett slutbetänkande som ska överlämnas lämna förslag till hur arbetet med mångkultur och kulturell mångfald i kulturlivet ska stärkas. Organisatoriskt hör kommittén till Utbildnings- och . Kommittén består av en ordförande, som även är regeringens nationella samordnare för , samt ett sekretariat med två sekreterare. Till kommittén hör även en expertgrupp med sju ledamöter (se bilaga 6) som förutom att representera kulturlivets olika aktörer även består av tjänstemän från Utbildnings- och , och . Expertgruppen, som endast har en råd- givande funktion, fungerar som ett stöd för kommitténs arbete. Regeringens nationella samordnare och ning av ska på ett nationellt plan svara för samordning av förberedelser och genomförande av . Samordnarens uppdrag är att i samarbete med olika aktörer inom kultursektorn – kulturarbetare, organisationer, institutioner och myndigheter – utarbeta ett program för samt att vara ett stöd för berörda aktörer inför och under Mång- (Dir. 2004:169). Ett konkret resultat av detta arbete är bl.a. detta delbetänkande som även innehåller ett omfat- tande kalendarium över alla de aktiviteter och verksamheter som myndigheter, institutioner, landsting, regioner, länsstyrelser, Kommitténs arbete inför och under SOU 2005: kommuner, organisationer, föreningar och andra planerar att genomföra inom ramen för . 4.2.1Samordnarens och kommitténs arbete har samordnaren och kommittén bedrivit ett omfat- tande och aktivt arbete med att hjälpa, stödja och samordna kultur- sektorns olika aktörer i deras förberedelsearbete inför Mångkultur- samt att tillsammans med dem utarbeta ett program för . skickade kommittén ut en skrivelse till dem som fått i uppdrag eller som inbjudits att med- verka i att inkomma med en redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter inom ramen satsning. Gensvaret och intresset för att på olika sätt delta inom ramen för från myndigheter, institutioner, kommuner, organisationer, föreningar och andra har varit mycket stort. Kommitténs förhoppning är att gensvaret och intresset för att medverka satsning kommer att öka ytterligare genom detta delbetänkande som förhoppningsvis kan inspirera ännu fler aktörer i och utanför kultursektorn att på olika sätt medverka. Samordnaren och sekretariatet har vid ett flertal tillfällen i olika sammanhang medverkat i presentationer av Mång- på lokal, regional och nationell nivå i hela . Kommittén har själv stått som värd för tre större konfe- renser som tillsammans har samlat närmare 400 personer från myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområ- det samt från lokala och regionala kulturinstitutioner i hela landet. Den första konferensen, som ägde rum på i i utanför , var en inspirationskonferens för personer verksamma på kulturinstitu- tioner som fått i uppdrag och som inbjudits att medverka i Mång- (se efterordet). Den andra konferensen, som ägde rum på i , vände sig i första hand till de myndigheter och institutioner som av regeringen har fått i uppdrag att medverka i . Den tredje konferensen, som ägde rum på Erlandergården i i , samlade lokala och regi- onala aktörer från hela . Samordnaren och sekretariatet har även haft kontakt med kulturråden vid de svenska ambassaderna utomlands, kultur- Kommitténs arbete inför och under attachéer stationerade på utländska ambassader i samt chefer för utländska kulturinstitut i med syfte att ta del av deras erfarenheter och kunskaper när det gäller det internationella arbetet med mångkultur och kulturell mångfald. Ett samarbete har även inletts med Utbildnings- och kultur- departementets övriga verksamma kommittéer (Aktionsgruppen för barnkultur, inom scenkonstområ- det samt ) för att hitta former för ett mer långsiktigt samarbete om frågor som bl.a. berör mångkultur, jäm- ställdhet och barnkultur eftersom dessa perspektiv ofta har starka kopplingar till varandra. Som ett direkt resultat av detta arbete pla- neras flera seminarier samt ett seminarium till- sammans med Svensk Scenkonst . 4.2.2Samordnarens och kommitténs arbete av kommer att fungera som ett stöd i kulturinstitutionernas arbete med mångkultur och kulturell mångfald. Kommittén kommer att samla in och dokumentera alla de aktiviteter och verksamheter som kommer att genomföras inom ramen för Mång- samt det arbete som lokala, regionala och nationella men även internationella aktörer kommer att bedriva för att inklu- dera det mångkulturella perspektivet i sina respektive verksam- heter. Kommittén planerar även att bilda referensgrupper med syfte att fördjupa frågeställningarna kring ett antal viktiga sakfrågor, bl.a. när det gäller kulturpolitisk forskning med inriktning mot mång- kultur och kulturell mångfald i kulturlivet. Kommittén planerar även att stå som värd för eller tillsammans med andra aktörer anordna ett antal lokala, regionala, nationella och interna- konferenser och seminarier på temat mångkultur och kul- turell mångfald. Kommittén har för avsikt att utarbeta ett metodstöd och en verktygslåda för myndigheter, institutioner och andra aktörer att använda sig av i deras arbete med mångkultur och kul- turell mångfald. Kommitténs arbete inför och under 4.3Långsiktighet, dialog, samverkan, medvetandegörande och förändring De fem ledord som ligger till grund för kommitténs arbete är lång- siktighet, dialog, samverkan, medvetandegörande och förändring. Kommittén vill genom sitt arbete bidra till att myndigheter, insti- tutioner och andra aktörer i sina respektive verksamheter arbetar med mångkultur och kulturell mångfald på ett långsiktigt sätt med dialog och samverkan i fokus. Kommittén har gjort bedömningen att den process som myndigheter, institutioner och andra aktörer just nu befinner sig i när det gäller att uppmärksamma och perma- nent införliva det mångkulturella perspektivet i alla delar av sina ordinarie verksamheter måste bygga på långsiktighet som det även är viktigt att aktörerna kan uppvisa konkreta resultat av sitt genomförda arbete och därefter. av ser de regi- onala mångkulturkonsulenterna som en av sina viktigaste sam- arbetspartners under . Dessa finns i åtta län1 i och finansieras till hälften med medel från och till hälften med medel från de regionala huvudmän- nen. Mångkulturkonsulenternas uppgift är att fungera som inspi- ratörer för det lokala och regionala arbetet med mångkultur och kulturell mångfald i de län och regioner där de är verksamma. En av kommitténs huvuduppgifter är att verka för att långsiktiga och bestående samarbeten mellan olika aktörer i och utanför kul- turlivet skapas under och därefter. Kommit- tén ser som sin uppgift att med utgångspunkt från det rika nätverk av kontakter som kommittén och dess ordförande har etablerat under bl.a. 2005 fungera som en form av kontaktförmedling vilken såväl etablerade som mindre etablerade institutioner, före- ningar och aktörer kan ta del av för att få kunskaper och inspiration till sitt arbete med mångkultur och kulturell mångfald. Kommittén ser det dessutom som viktigt att även arbeta med bl.a. strukturella frågor samt tillsättningar av ledamöter i styrelser och arbets- och referensgrupper. 1 , , , , , , och . Kommitténs arbete inför och under Kommittén har tagit fram en logotyp för Mångkultur- som fritt får användas av myndigheter, institutioner, kommuner, organisationer, föreningar och andra aktörer för akti- viteter och verksamheter som är tänkta att bedrivas inom ramen för . Logotypen, som finns i fyra färger, kan fås genom att kontakta kommitténs sekretariat och kommer senare även att finnas tillgänglig för nedladdning på kommitténs hemsida. Tanken med logotypen är att den ska fungera som en samlande symbol för alla de aktiviteter och verksamheter som på olika sätt berör det mångkulturella perspektivet . har kommittén tagit fram informationsmaterial och publikationer om . Ett resultat av detta arbete är broschyren som har tryckts och distri- buerats i 10 000 exemplar över hela . Broschyren, som finns att beställa från kommitténs sekretariat, ger en kort introduktion till och presentation av samt innehåller korta intervjuer med ett antal företrädare för olika institutioner, fria aktörer och forskare som ger sin syn och lyfter fram för dem viktiga frågor som de anser behöver belysas och diskuteras under . Mångkulturårets hemsida på Internet är tänkt att vara ett redskap för kommunikation med myndigheter, institutioner och andra aktörer samt med massmedia och allmänhet i frågor som handlar och dess upplägg samt fungera som ett diskussionsforum för utbyte av tankar, idéer och förslag till hur man kan arbeta med mångkultur och kulturell mångfald i sin verksamhet. Hemsidan kommer också att innehålla en presentation av alla medverkande i och på vilket sätt de kommer att delta . På hemsidan kommer det även att finnas ett kalendarium över alla de aktiviteter och verksamheter som kommer att genomföras Kommitténs arbete inför och under runt om i inom ramen för . Hem- sidans adress är . Det kalendarium som presenteras i detta delbetänkande innehåller redovisningar av planerade aktiviteter och verksamheter inom ramen för från fler än 350 aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. ning av gick ut med en skrivelse (Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under , se bilagorna 3 och 4) till dem som av regeringen fått i uppdrag eller inbjudan att medverka i Mångkultur- . I skrivelsen preciserades utgångspunkterna för året med en uppmaning om att inkomma med en redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under . Gen- svaret och intresset för att medverka har varit mycket stort. De inkomna redovisningarna är sorterade efter uppdrag respektive inbjudan och presenteras länsvis. Kalendariet ger en samlad bild över vad som planeras i de olika länen och regionerna under . Det är ett unikt samtidsdokument som innehåller ett stort antal aktiviteter, arran- gemang, evenemang, programverksamheter m.m. som på olika sätt kommer att beröra det mångkulturella perspektivet runt om i .