sou · GTB373d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Vissa adoptivbarn orkar bara knyta an till en person i taget, för att sedan när kontakten är etablerad och trygg knyta an till den andra föräldern. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Barns tid med föräldrarna Barns tid med föräldrarna har minskat . Minsk- ningen gäller barn i alla åldrar men mest har tiden minskat för de yngsta barnen. En stor del av den minskade tiden beror sannolikt på att barnomsorgen byggts ut. Fler barn är inom barnomsorg. Vistelsetiden är också längre. Detta innebär sammantaget att barnets tid med föräldrarna minskat. Ju äldre barnet är desto mindre tid tillbringar barnet tillsammans med föräldrarna. (SCB, Demografiska rapporter 2004:1). En tankefigur som är mycket framträdande i föräldrars föreställ- ningar om vad som är bra för barn handlar om när barnet kan lämnas till barnomsorg utanför hemmet. Föräldraledighetens längd har sannolikt ett samband med när föräldrarna anser att deras barn kan börja i förskola eller familjedaghem. De allra flesta barns för- äldrar var hemma med dem mellan , med en jämn fördelning däremellan. I en studie av hur barn hade hemma med föräldralediga föräldrar drogs slutsatsen att föräldrar- nas inställning och attityd till arbete har stor betydelse (RFV analy- serar 2004:14). Att en del föräldrar tar ut kortare föräldraledighet kunde varken förklaras av att de hade låg inkomst och därmed inte råd att dryga ut föräldraledigheten, och inte heller av att de har lång utbildning och därmed viktiga roller på arbetet som kräver att de snabbt kommer tillbaka till arbetet. De föräldrar som ansåg att arbetet är viktigt var hemma , oavsett inkomst och utbildning. I utredningens föräldraundersökning framkom att uppfattningen om när barn kan börja i barnomsorg varierar relativt mycket. Nästan hälften av föräldrarna anger att deras uppfattning är att barn kan börja i barnomsorg när de är 13–18 månader. Drygt en tredjedel av föräldrarna vill att barnen ska vara äldre, och 15 pro- cent anser att barnen kan börja tidigare än . Kommunerna är skyldiga att erbjuda barn plats i barnomsorg när barnet är , dock inom rimlig tid vilket motsvarar ungefär . De flesta föräldrars föreställning om när barn kan lämnas till barnomsorg utanför hemmet skiljer sig från samhällets bedömning om när barnsomsorg kan vara lämpligt för barn generellt sett. (, 2001). Föräldrarnas uppfattning innebär också att barnet bör vara äldre än vad ett heltidsuttag av föräldraledigheten tillåter innan de lämnas till barnomsorg utanför hemmet. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning uppfattningen leder till att framför allt mammor drygar ut för- äldrapenningdagar med föräldraledighet och strävar efter att för- korta sina arbetsdagar och att anpassa sina arbetstider. För att barnomsorg utanför hemmet ska uppfattas som positivt krävs att föräldrarna upplever att barnet är där för sin egen skull och att vistelsen går i linje med barnets behov och utvecklingsfas (Elvin- , 2001). Föräldrars betydelse för barns hälsa, utveckling och välbefinnande Föräldrarnas engagemang är avgörande för barns välfärd och hälsa. Med engagemang avses tillgänglighet, samspel och ansvar. Med till- gänglighet menas att en förälder är fysiskt och mentalt närvarande för barnet. Om föräldern befinner sig i barnets närhet så har barnet möjlighet att initiera ett samspel. Detta äger rum när föräldern och barnet ägnar sig åt någon gemensam aktivitet. Samspel innefattar även vårdande aktiviteter. Ansvar innebär ett ekonomiskt ansvar och den tankeverksamhet en förälder kan ägna åt sitt barn (, R 2004:17). Traditionellt har mamman uppfattats som mest betydelsefull för barnet vilket har haft konsekvenser för det stöd som erbjuds för- äldrar inom bl.a. barnhälsovården och andra verksamheter. Ett mammafokuserat föräldrastöd motverkar utveckling mot ett jäm- ställt föräldraskap. Ett föräldrastöd som främjar pappans engage- mang i barnet kan antas bidra till såväl barnets hälsa och välfärd som ett jämställt föräldraskap. När det gäller fäders betydelse för barns och ungdomars hälsa visar en systematisk översikt av longitudinella studier som gjort att det finns ett tydligt samband mellan pappans engagemang och barnets utveckling och sociala anpassning (, R 2004:17). En viktig faktor för föräldrars engagemang i sina barn är att de uppfattar sig själva som fullständigt ansvariga för sina barns omvårdnad. Det är under sammanhängande samvaro med barnet som denna så kallade omsorgsrationalitet utvecklas. När det gäller fördelningen av föräldraledighet visar forskningen att om mamman är hemma med barnet med pappan har inte barnet till- räcklig påverkan på pappan för att han ska utveckla den omsorgs- rationalitet som ligger till grund för ett föräldraskap jämställt det som mammor i regel utvecklar genom att vara i en situation av SOU 2005:73 Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning totalt emotionellt och praktiskt ansvarstagande (Brandth & Kvande, 2003). Barn har vissa grundläggande behov som de har rätt att få tillgodo- sedda. Ett av de mest grundläggande behoven är förstås tillgången till mat. Förmågan att amma är biologiskt grundad och för de flesta föräldrar är barnets behov av bröstmjölk en avgörande orsak till hur man fördelar föräldraledighetsuttaget. När föräldrarna i utredningens föräldraenkät tillfrågades om vilka fakto- rer som hade betydelse för hur föräldraledigheten skulle disponeras visade sig amningen ha avgjort störst betydelse. svarade att amningen hade stor eller mycket stor betydelse. Svaren på frågorna om hur mycket av den som bör tas ut av mamman och hur mamman ska amma barnet helt och hållet visade på samma mönster. Omkring hälften av kvinnorna och männen ansåg att är 6–8 månader. Figur 5.3.1 Föräldrars uppfattning om amning och längden på mammans första föräldraledighet Hur många månader bör Hur många månader bör tas ut av mamman den mamman amma helt och Källa: enkätundersökning. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Amning är inte bara en biologiskt grundad förmåga hos kvinnor utan för hur länge ett barn bör ammas och när amnings- perioden bör avslutas följer av en rad olika omständigheter som är färgade av historiska, sociala och kulturella faktorer. I olika kulturer ammas barnen olika länge, mönstren för hur flickor respektive pojkar ammas varierar och samhällens syn på vad som är en lämplig tidsperiod att amma varierar också. Amningsperiodens längd kan därför uppfattas som att den i högre grad styrs av olika tidsperioders sociala och kulturella påbud och rekommendationer än av kvinnokroppens biologiska möjligheter att bilda bröstmjölk och av barns behov av tillgång på bröstmjölk. Rekommendationen i är att nyblivna mammor, om möjligt, bör ge enbart bröstmjölk till spädbarn fram till sex månaders ålder, och först där- efter komplettera med annan föda. Utgångspunkten för översynen är att föräldraförsäkringen ska verka för barnets bästa. Principen om barnets bästa är en portal- bestämmelse i FN:s konvention om barnets rättigheter (barn- konventionen) som innebär att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör dem. Principen kan härledas ur två fundamentala tankar – att barn har fullt och lika stort män- niskovärde som vuxna samt att barn är sårbara och därför behöver särskilt stöd och skydd. Principen om barnets bästa är formulerad på ett generellt plan. Vid utarbetandet av principen om barnets bästa valdes medvetet en vid formulering för att den ska kunna tillämpas på alla områden. Barnets bästa är en utgångspunkt inte en innehållsmässig definition (SOU 1997:116). I och med sätts barnet i centrum och ses som en egen individ med egna rättigheter och intressen. Enligt barn- konventionen är det i första hand föräldrarna som ska tillgodose barnets behov men också samhällets företrädare ska ta dessa hän- syn vid alla överväganden och beslut som rör barn. Barnet har enligt rätt till stimulerande och trygga uppväxt- villkor. Föräldrarna ska ha rätt att vid behov ta del av olika stöd- jande insatser som indirekt kommer barnet till del. Barnkonventio- nen framhåller föräldrarnas ansvar för sitt barn och statens skyldig- het att respektera det ansvar och de rättigheter som tillkommer Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Staten ska se till att undanröja de hinder som finns för att barnen ska få rätt till sina föräldrar. Artikel 26 i tar upp barnets rätt till social trygghet. Konventionsstaterna ska erkänna rätten för varje barn att åtnjuta social trygghet, innefattande socialförsäkring, och ska vidta nödvändiga åtgärder för att fullt ut förverkliga denna rätt i enlighet med den nationella lagstiftningen. Förmånerna ska, om det är lämpligt, beviljas med hänsyn till de resurser som barnet och de personer som ansvarar för barnets underhåll har och hänsyn ska tas till deras omständigheter i övrigt. Hänsyn ska även tas till alla andra förhållanden som är av betydelse i samband med en ansökan om en sådan förmån för barnet eller för dess räkning. Artikel 27 i handlar om levnadsstandard. Konventionsstaterna erkänner rätten för varje barn till den levnads- standard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling. Föräldrar och andra som är ansvariga för barnet bär huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Det slås vidare fast att konventionsstaterna i enlighet med nationella förhållanden, och inom ramen för sina resurser, ska vidta lämpliga åtgärder för att bistå föräldrar och andra som är ansvariga för barnet. Det kan till exempel handla om att tillhandahålla materiellt bistånd (mat, kläder och bostad) och att utarbeta olika psykosociala stödprogram. Artikel 18 fokuserar på frågor om uppfostran och utveckling. Det slås tydligt fast att konventionsstaterna ska göra sitt bästa för att säkerställa erkännandet av principen att båda föräldrar har ett gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Föräldrar eller vårdnadshavare har huvudansvaret för barnets uppfostran och utveckling. Barnets bästa ska för föräldrar och vårdnadshavare komma i främsta rummet. Artikeln slår även fast att konventions- staterna ska garantera och främja de rättigheter som barnet har enligt genom att ge föräldrar/vårdnadshavare lämpligt bistånd då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran. Konventionsstaterna ska även säkerställa utvecklingen av institu- tioner, inrättningar och tjänster för vård av barn. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Vad barnen säger själva Många barn och unga i lever ett gott liv och har det både materiellt och socialt mycket bra. Generellt sett är även barns fysiska hälsa mycket god. Barn av båda könen är i det stora hela mycket nöjda med sin tillvaro och med sina familjerelationer. Enligt rapporter om vad barn och unga själva säger är familjerelationer är det som har störst inverkan på barns livskvalitet. Barn och unga har således en stor framtidstro. kan man se att skillnaderna är mycket stora mellan de barn som har det bra och de barn som på olika sätt är utsatta. De barn som har det svårt ekonomiskt eller socialt känner ofta ett stort utanförskap. Oavsett barns olika förutsättningar så finns det vissa gemensamma önskemål. Ett framträdande önskemål är att barn vill bli lyssnade till och tagna på allvar. (rapporterar BR 2005:03). Barn i är i stor utsträckning nöjda med sina familjer. På direkt fråga som ställt om hur en bra förälder ska vara svarar barn att föräldrar ska vara snälla, förstående och omtänksamma. Föräldrar ska bry sig och lyssna på sitt barn, vara stränga när det behövs, vara roliga och ha humor. Dåliga föräldrar är, enligt barnens uppfattning, de föräldrar som inte bryr sig, som inte lyssnar och som struntar i hur barnet har det. När barn fram- håller viktiga faktorer i relationen till sina föräldrar så pekar de på kärlek och förståelse (Vem bryr sig?, Rapport mannen 2003). Också studier av barn och unga visar att de egenskaper hos föräldrar som barn värderar allra högst är att föräldern visar omsorg och värme. Föräldrarnas värme är viktigare än familjens materiella förhållanden och inte sällan viktigare än relationen till kamraterna (R 2004:49). När det gäller tid och tillgänglighet visar SCB:s undersökning om levnadsnivåförhållanden /2002 att av alla barn tycker att mamma alltid eller ofta har tid att prata eller göra något. Detta gäller oavsett om mamman är ensamstående eller samboende. av barnen till samboende föräldrar anser att pappa alltid eller ofta har tid att prata eller göra något. Bland barn till ensamstående föräldrar är motsvarande siffra . Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Ett av de övergripande målen för jämställdhetspolitiken är ett delat ansvar för hem och barn. Detta mål är formulerat utifrån ett vuxenperspektiv i det att det anger hur relationen mellan kvinnor och män bör se ut med avseende på föräldraansvar. När det gäller det jämställda föräldraskapets inverkan på barn är kunskaperna mycket ofullständiga. Generellt kan man utifrån det aktuella forsk- nings- och kunskapsläget hävda att små barn har förmåga att och glädje av att tidigt knyta an till båda föräldrarna, att en tidig anknytning påverkar föräldrarnas önskan om och behov av att upp- rätthålla en nära och ansvarstagande relation till barnet under hela dess uppväxt, att äldre barn anser att föräldrarnas omsorg och värme har en avgörande inverkan på barns upplevelse av livskvalitet. Utifrån detta kan man med fog hävda att ett jämställt föräldraskap i de allra flesta fall har positiva konsekvenser för barn. 5.4Arbetet och arbetsgivarens attityd till föräldraledighet I detta avsnitt presenteras kunskaper om arbetsgivares föreställ- ningar och attityder kring föräldraledighet och hur det påverkar kvinnors och mäns benägenhet att ta föräldraledigt. En generell slutsats i många studier (exempelvis Bekkengen, 1996, 2002; , 2004; , 2005a; , 1992; , 2000; Hörnqvist 1997; , 1992; , 1993, 1997; Tyrköö, 1997) är att hur arbetsgivaren bemöter den anställde som vill ta föräldraledigt är en viktig faktor. Ett vanligt resultat är att kvinnors föräldraledighet ses som ett problem som måste lösas under det att mäns oftast betydligt kortare föräldra- ledighet ses som ett hinder, som kan vara svårare att lösa. Detta ligger i linje med det könsbundna skyldighets- och rättig- hetstänkandet som framkommer i flera studier. Mammor har en skyldighet att ta föräldraledigt. En skyldighet för en individ att göra någonting utgör ett problem som måste lösas och det kan inte lösas genom att personen underlåter att göra det som skyldigheten kräver. Pappor, däremot, har en rättighet att ta föräldraledighet, och denna rättighet är ibland svår att utnyttja. Arbetsgivare är inte bara chefer, de är också kvinnor och män och därmed färgade av samma könsbundna skyldighets- och rättig- Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning hetstänkandet som föräldrar. Chefernas syn på mäns föräldra- ledighet i generella termer skiljer sig inte heller mycket från för- äldrarnas. En klar majoritet av cheferna i utredningens under- sökning anser exempelvis att alla pappor bör ta någon föräldra- ledighet – av de kvinnliga cheferna och av de manliga cheferna mot av föräldrarna. Det är dock något fler chefer som anser att det är eftersträvansvärt att männen tar halva föräldraledigheten. Av föräldrarna instämmer av kvinnorna och av männen, medan av cheferna i offentlig sektor och i privat sektor instäm- mer. 5.4.1Arbetsgivarens inställning till kvinnors och mäns föräldraledighet Föräldraledighet innebär frånvaro och omkostnader för arbets- givaren. I vilken grad detta utgör ett problem för arbetsgivare varie- rar mellan olika typer av arbetsplatser (se t.ex. SOU 2003:36). Detta får också stöd i flera av frågorna i utredningens arbetsgivar- undersökning (se bilaga 10). Generellt har små arbetsplatser och privata företag en mindre positiv inställning än stora arbetsplatser och offentliga arbetsgivare. För de flesta chefer utgör föräldraledigheten inget problem, och det går för det mesta bra att lämna över arbetsuppgifter till någon annan vid föräldraledigheten. Det finns dock chefer som upplever att föräldraledigheten medför problem. Mer än var sjätte arbets- givare instämmer helt eller delvis i att det är viktigt att pejla inställ- ningen till längre föräldraledighet vid rekrytering. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Tabell 5.4.1 Föräldrars och chefers uppfattning föräldraledigheters betydelse för arbetsplatsen Andel som instämmer: Uttag av föräldraledighet utgör ett problem i din personalgrupp I din personalgrupp går det bra att lämna över arbetsuppgifter till någon Vid rekrytering är det viktigt att pejla inställningen till längre föräldra- Källa: enkätundersökning. Resultaten i en omfattande studie av de 200 största svenska privata företagen, (2000), visar att , sex stycken alltså, var uttalat positiva till att anställda män skulle ta aktiv del i ansvaret för sina barn. En visst instrumentell avsikt kunde märkas, It is a step in manager development att vara pappaledig, men intresset hos dessa företag för barns framtid och barns välfärd var större (, 2000, s. 150). av företagen föll in under kategorin passive opposi- tion. Detta innebär att de inte var uttalat negativa till att pappor spenderade tid med sina barn men att detta främst skulle ske och semestrar. En längre föräldraledighet och förkortad arbetstid ogillades men detta var inte uttalat. En mellanchef säger: There is the unspoken understanding that there is complete com- mitment to the job. For this, I get a salary, power and privileges. And if I choose to have another outlook on life, for example, to prioritize family, it would be very difficult to keep this job. (, 2000, s. 148). Resterande två tredjedelar av företagen föll in under kategorin conditional support. Det gick för sig att vara pappaledig givet att vissa villkor var uppfyllda. Ett sådant var om pappan var tvungen att ta ledigt för att det absolut inte gick att lösa på något annat sätt . Ett visst riskmedvetande kunde skönjas, t.ex. hos följande personalchef: we demand that all should stay here, then there will certainly be an increase in divorce and then you don´t know what will happen. (, 2000, s. 159).Vidare, om Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning den anställde värderades högt av företaget var man beredd att gå långt i individuella lösningar. Bekkengen (2002) påpekar att man på organisationsnivå utgår från att män är av annan ull än kvinnor när det gäller föräldraskap. I diskussionen kring företag som ger ersättning utöver föräldra- penningen, omtalas denna förmån i termer av att man uppmuntrar män. Att förmånen också omfattar kvinnor nämns aldrig, vilket blir ytterligare ett bevis för att mäns ekonomiska situation är av annan dignitet än kvinnors med avseenden på vilka effekter föräldraskap kan ha på denna. Av utredningens arbetsgivarundersökning framgår att chefer i något lägre grad tror att deras anställda upplever dem som positiva till att en man är föräldraledig än till kvinnors föräldraledighet. Av cheferna i privat sektor tror att deras anställda upplever att de har en positiv inställning till mäns föräldraledighet, jämfört med av cheferna i och statlig sektor. Det kan noteras att cheferna anser att deras inställning skulle kunna öka pappornas uttag av föräldraledighet. Av cheferna tror att en mer positiv attityd skulle påverka mycket, och ytterliga tror att de skulle påverka något. Föräldrars uppfattning om arbetsgivarens inställning En enkätundersökning bland kvinnor och män i respektive visade att såväl kvinnor som män gene- rellt upplevde att de blivit positivt bemötta av sina arbetsgivare inför föräldraledigheten (Tyrkkö, 1997). En omfattande nordisk studie visar också att kvinnor och män huvudsakligen mött positiva attityder från arbetskamrater och arbetsledning (, 1997). Det är dock på sin plats att varna för att selektionseffekter kan leda till missvisande slutsatser. Ta exemplet då en stor andel av pappor som tagit föräldraledigt i någon enkät- eller intervjuunder- sökning svarar att de mött en neutral eller positiv attityd hos sin arbetsgivare. Pappor som har arbetsgivare som ogillar att de tar föräldraledigt är sannolikt underrepresenterade i den undersökta populationen. Och de som inte tagit föräldraledigt kan ju överhuvudtaget inte svara på frågan om hur deras arbetsgivare reagerat. Det innebär att det finns en risk att bilden av arbetsgivarens inställning framstår som mer positiv än den är i allmänhet. Resultaten från de studier Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning som täcker flera länder är vidare svårtydda då möjligheterna till för- äldraledighet ser olika ut i de olika länderna. Arbetsgivaren kan inte neka föräldrarna deras rätt till föräldra- ledighet. Föräldrar som tar föräldraledigt kan dock mötas av en allmänt negativ inställning. Anställda hos en arbetsgivare med en negativ inställning kan också känna att de löper större risk att för- äldraledigheten får negativa följder för dem. Av föräldraundersök- ningen framgår att mer än hälften av föräldrarna anser att dagens ojämna uttag av föräldrarledigheten missgynnar kvinnor i arbets- livet. På den mer konkreta frågan om de som tagit föräldraledigt upplever att deras löneutveckling och karriärutveckling inte har påverkats negativt av den egna föräldraledigheten instämmer de flesta helt eller delvis (mellan ). Männen instäm- mer i något högre grad än kvinnor, vilket kanske kan förklaras av deras kortare föräldraledighet. Omkring en femtedel av kvinnorna och männen anser dock att föräldraledigheten inverkat negativt på deras löneutveckling och ungefär lika många anser att deras karriär- möjligheter påverkats negativt. Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning Tabell 5.4.2 Föräldrars och chefers uppfattning om konsekvenser för den anställda av föräldraledighet Andel som instämmer: Alla föräldrar: Dagens ojämna uttag missgynnar kvinnor i arbetslivet Kvinnor: Frånvaron från arbetet har inte försämrat dina karriärmöjligheter Män: Frånvaron från arbetet har inte försämrat dina karriärmöjligheter på Kvinnor: Lönemässigt har föräldra- ledigheten inte inverkat negativt Män: Lönemässigt har föräldra- ledigheten inte inverkat negativt Chefer med personalansvar: I min personalgrupp ger föräldra- ledighet inte sämre löneutveckling I min personalgrupp ger föräldra- ledighet inte sämre karriärmöjligheter Källa: enkätundersökning. Av tabellen 5.4.2 framgår också att chefernas bild är något ljusare. Det är fler som anser att föräldraledighet inte får negativa konse- kvenser för löneutveckling och karriärutveckling. 5.4.2Betydelse av arbetsgivarens inställning för uttag av föräldraledighet Vissa kvalitativa studier kring pappors ansvarstagande tyder på att män upplever sitt föräldraskap som betydligt mindre villkorat och frivilligt än vad kvinnor gör. Män upplever att de väljer att vara för- äldralediga medan kvinnor helt enkelt är föräldralediga. Män som varit föräldralediga under längre eller kortare perioder betonar ofta att samvaron med barn ger och tillför, men kan också säga att de avstår från föräldraledighet med det andra barnet då de redan gjort Orsaker till nyttjande och fördelning av föräldrapenning den resan (exempelvis Plantin, 2001; Bekkengen, 2002; Chron- holm, 2004; , 2005a). För män finns många accepterade sätt att vara goda och ansvars- tagande fäder. Ett barncentrerat faderskap kan löpa parallellt med en helhjärtad satsning på karriär och/eller yrkesliv (, 1994; , 1997). Men den valfrihet som karaktärise- rar mäns föräldraskap är för många män en psykologisk skakig position, där olika omständigheter kan ha stor betydelse för utfallet vad gäller föräldraledigheten. För vissa män kan arbetsgivarens bemötande definitivt var den droppe som får bägaren att tippa över åt det ena eller andra hållet.