sou · GTB324 · 2006-01-01 00:00:00 — Det finns även diskussioner om att flytta vissa delar av ansvaret för rehabilitering av arbetslösa sjuka och sjukskrivna, som av olika skäl inte kan återgå till sin gamla arbetsgivare, till arbets- förmedlingarna6. Totalt sett bedöms dock att köpen från Försäk- ringskassan kommer att ligga på en oförändrad nivå. Den största ökningen av efterfrågan på tjänster inom arbets- livsinriktad rehabilitering kan beräknas ske inom kundsegmentet arbetsgivare. Den viktigaste orsaken är de nya reglerna om arbetsgivarnas finansiella ansvar vid långa sjukskrivningar (15%- regeln). Hos kommuner och landsting finns en relativt stor efterfrågan och den kan förväntas öka ytterligare. Bland de pri- vata arbetsgivarna har utvecklingen gått långsammare men det finns mycket som talar för att samma faktorer som för de offentliga arbetsgivarna kommer leda till ökad efterfrågan fram- över. En långsiktig trend är utvecklingen av försäkringslösningar som går in och täcker arbetsgivarnas kostnader för rehabilitering. Därmed kan en ny kundgrupp tillkomma, nämligen försäkrings- bolagen, som även kan få incitament att gå in och producera egna rehabiliteringstjänster. Sådana försäkringar skulle också kunna ta formen av kollektiva lösningar, såsom varit fallet inom omställ- 6 Försöksverksamhet har bedrivits i det s.k.FAROS-projektet. I så fall ges även de fackliga organisationerna möjligheter att påverka valet av leverantör. Sammantaget kan en ökad efterfrågan på tjänster inom arbets- livsinriktad rehabilitering förväntas ske inom kundsegmentet arbetsgivare. Detta kommer att ställa ökade krav på producen- terna för att de ska kunna möta de nya behoven. Det är särskilt tre trender som kan urskiljas: 1.förändringar i efterfrågan på nya tjänster inom rehabilitering (från individ till grupp) 2.ökad efterfrågan från nya kundgrupper och minskad från traditionella 3.efterfrågan på ett bredare tjänsteutbud, som är tydligare kopplat till hela företagshälsovården. De som verkar inom arbetslivsinriktad rehabilitering är dels mindre aktörer med specialisering mot mer avgränsade tjänster, ofta med lokal förankring, dels större aktörer inom rehabi- litering. Det finns också ett antal aktörer som verkar inom det vidare området företagshälsovård. Exempel på viktiga aktörer på denna marknad, utöver ALT och Resurs, är , , , , , , och . Den traditionella, medicinskt inriktade företagshälsovården uppvisar överlag en dålig lönsamhet. Hela FHV-marknaden är under omstöpning. Exempel på strukturella förändringar: en konsolidering av branschen pågår och förväntas fortsätta antalet stora aktörer med rikstäckning förväntas öka nya aktörer kommer in på marknaden, t.ex. bemannings- företag, managementkonsulter och försäkringsbolag ett stort antal aktörer håller på att utveckla nya tjänste- koncept inom rehabiliteringsområdet för att svara mot för- ändringar i kundbehoven Dessa förändringar kan förväntas få en direkt effekt på mark- naden för arbetslivsinriktad rehabilitering. Aktörer inom före- tagshälsovården, särskilt de större bolagen, arbetar aktivt med att utveckla tjänster även inom rehabilitering, vilket skapar ökad konkurrens i detta segment. Konkurrenterna som har sin bas i traditionell företagshälsovård har ofta också etablerade kund- kontakter med många arbetsgivare. En annan förändringstrend är att det på FHV-marknaden har uppstått ett visst tryck från nya aktörer, ofta med kapitalstarka ägare, som erbjuder andra former av lösningar och utnyttjar andra typer av kontaktytor mot kunderna. Management- konsulter och utbildningsföretag erbjuder tjänster för att möta efterfrågan på förebyggande insatser och insatser på en mer strategisk nivå i företagen. De går även in på området omställ- ning. I detta segment har också bemanningsföretagen stora ambitioner. Det finns en trend som innebär att gränserna mellan de olika delarna av FHV-marknaden alltmer suddas ut, vilket även gäller gränserna mot den bredare HR-marknaden. Således har allmänna HR-företag visat intresse för att gå in i företagshälsovård och dessa i sin tur för att producera arbetslivsinriktad rehabilitering. Sammantaget är bilden att marknaden för arbetslivsinriktad rehabilitering förändras, gränser suddas ut, fler kapitalstarka aktörer kommer in och konkurrensen kan förväntas öka. Det saknas uppgifter om hur och i vilken omfattning olika före- tag inom FHV och arbetslivsinriktad rehabilitering är verk- samma i olika delar av landet. En viss vägledning kan ges av hur många företag som tecknat ramavtal med i Många av de företag som finns på de länsvisa listorna är emellertid verksamma i andra delar av landet, vilket gör informationen svår att tolka. Några uppgifter på regionala marknadsandelar finns inte heller att få från Försäk- ringskassan. En schablonmässig uppskattning indikerar dock att det finns betydande skillnader i storleken mellan de lokala/regionala marknaderna för rehabilitering. Motsvarande regionala skillnader finns, enligt , vad avser tillgången på allmänna företagshälsovårdsföretag. Det finns emellertid motverkande faktorer som gör att den regionala tillgången på tjänsterna kan säkerställas trots att vissa marknader i glesbygd är små. För det första går många tjänster att köpa från producenter i andra regi- oner. Det gäller särskilt specialiserade tjänster, där klienter från mindre regioner ofta åker till en specialist utanför det egna länet. För det andra finns det små lokala aktörer som har en organi- sation som är anpassad till små volymer. Möjligheten att använda producenter utanför det egna länet har också inneburit att skill- naderna i kvalitet är små. Även differensen i priserna för rehabi- litering är små inom landet, främst till följd av att Försäkrings- kassans ramavtal har en styrande effekt på priser även när det är andra köpare. En översiktlig genomgång indikerar att det i alla regioner finns fungerande lokala marknader för arbetslivsinriktad rehabili- tering. Detta bekräftas av en mindre intervjuundersökning i tre glesbygdslän – , och . Det finns utifrån detta material inget som tyder på att tillgången på rehabi- literingstjänster skulle vara ett allvarligt regionalt problem. Det som dock är svårare att bedöma är hur tillgången ser ut över hela landet på mer specialiserade rehabiliteringstjänster, och tjänsternas kvalitet. Att det finns tillgång till djup kompetens inom rehabilitering kan delvis sägas mer vara en nationell än en regional fråga. På ett regionalt plan kan i viss utsträckning efter- frågan lösas genom rörlighet, men det finns också behov av spe- cialiserad kompetens på nära håll. För många av de små en- heterna kan underlaget för specialistkompetens vara mer be- gränsat. De kan också ha svårt att upprätthålla en hög kvalitet. 4 Det offentliga åtagandet ALT och Resurs är statligt ägda enheter som agerar ut- ifrån marknadsmässiga krav, men som genom sin speciella kompetens också tillgodoser viktiga behov för bl.a. staten som köpare, främst . Andra statligt ägda enheter som bedriver konkurrensutsatt verksamhet inom arbetslivsinriktad rehabilitering är och Försäkringsmedicinskt centrum. F.n. synes marknaden för företagshälsovård och arbetslivs- inriktad rehabilitering i huvudsak fungera, men det sker stora förändringar på marknaden vars effekter på tillgång och kvalitet är svåra att bedöma. Mot denna bakgrund bör staten tills vidare behålla ett engagemang i ALT och Resurs, som även fortsättningsvis bör drivas utifrån marknadsmässiga krav. Enligt direktiven ska utredaren, utifrån omvärldsanalysen, fast- ställa behovet av ett fortsatt statligt åtagande på marknaden för arbetslivsinriktad rehabilitering. Utredaren ska vidare beakta fördelar och nackdelar med ett offentligt åtagande på marknaden och redovisa en långsiktigt hållbar lösning för det offentliga. Statens olika intressen när det gäller rehabilitering De statliga/samhälleliga intressen som är utgångspunkten för en diskussion om arbetslivsinriktad rehabilitering är dels att minska ohälsan och dels att skapa förutsättningar för en effektiv och väl fungerande rehabiliteringsverksamhet i hela landet. Staten har olika roller när det gäller rehabilitering: lagstiftning och reglering av ansvaret för rehabilitering tillsyn över och samordning av vissa delar av arbetet med rehabilitering inköp av rehabiliteringstjänster, både i sin roll som arbets- givare och inom ramen för sjukförsäkringen Statens intresse som köpare av arbetslivsinriktad rehabilitering är att det i hela landet finns tillgång till tjänster av hög kvalitet till konkurrensmässigt pris. Det som framkommit i marknadsanalysen är att det i hela landet synes finnas en i huvudsak fungerande marknad för reha- biliteringstjänster. Priserna synes inte vara något generellt pro- blem på marknaden, eftersom dessa i hög grad påverkas av ramupphandlingar. Detsamma antas gälla kvaliteten, eftersom har formulerat kvalitets- krav för sina producenter. Lokala enheter följer upp sina egna inköp. Det görs också vissa uppföljningar hos såväl produ- centerna som hos av hur det går för individer i åtgärder. Däremot görs inga generella och systematiska ut- värderingar av kvaliteten hos leverantörerna. I arbetet med de långa sjukfallen, som har givits hög pri- oritet inom , krävs en mycket kvalificerad kompetens för att nå framgång i rehabiliteringen. Enligt olika uppgifter har ALT och Resurs sådan kompetens, och de har därför särskilt goda förutsättningar att fylla dessa speciella behov. I de svårare ärendena finns också en styrka i företagens regionala täckning. Staten som producent inom arbetslivsinriktad rehabilitering Statens intresse som producent av tjänster inom arbetslivs- inriktad rehabilitering är att verksamheten tillgodoser viktiga samhällsbehov. Statens engagemang i produktionen av rehabiliteringstjänster har vuxit fram , och speglar de successivt ökade behoven i arbetet med att minska ohälsan och att få människor tillbaka i arbete. De statliga producenternas verksamhet har på olika sätt tillkommit för att uppfylla viktiga behov av rehabili- tering och säkerställa en god kvalitet i detta arbete. Däremot har de inte haft något direkt, uttalat uppdrag inom re- habiliteringen i stort utan de har verkat i konkurrens med och på lika villkor som andra producenter. Verksamheten kan mot denna bakgrund närmast sägas höra hemma i den sfär inom det statliga ägandet som drivs utifrån marknadsmässiga krav. Som tidigare nämnts agerar staten som producent genom ett antal olika enheter. Fortsatt statligt engagemang i ALT o ch Resurs? Eftersom marknaden för arbetslivsinriktad rehabilitering i huvudsak har bedömts fungera väl borde det egentligen inte finnas några starka skäl som talar för ett fortsatt stort statligt engagemang i denna marknad. Utredningens uppdrag gäller det fortsatta engagemanget i ALT och Resurs. Det har framkommit att de båda företagen har en viktig roll för utbudet av kvalificerad rehabiliteringskom- petens. De beskrivna marknadsförändringarna gör det också svårt att överblicka de kortsiktiga konsekvenserna av en avveck- ling av det statliga engagemanget. ALT och Resurs har ett rykte som duktiga producenter – de anses leverera tjänster av hög kvalitet, de arbetar med metodut- veckling och de har en god, regional täckning. De har en dess- utom en nära relation med berörda myndigheter, och därmed också förståelse för och kunskap om behoven i processen. Sär- skilt betydelsefull är kanske deras djupa kunskap och förmåga när det gäller de svårare rehab-ärendena, särskilt i långa sjuk- domsfall. ALT och Resurs har också spelat en viktig roll – inte minst för – genom sin relativa storlek, geografiska spridning och tydliga inriktning mot arbetslivsinriktad rehabili- tering. Flera av konkurrenterna är små och mer nischade inom en viss del av rehabiliteringen, eller har sin kärnverksamhet inom något närliggande marknadssegment och därmed inte samma djup i rehabiliteringskompetensen. En viktig fråga är om en avveckling av det statliga engage- manget skulle leda till störningar i rehabiliteringskedjan som medför betydligt större kostnader än de intäkter eller minskade affärsrisker som skulle följa av en avveckling. En sådan kalkyl är svår att göra. Värdet för samhället på det arbete med långtids- sjukskrivna som ALT och Resurs utför överstiger värdet i före- tagen1. Exempelvis kan nämnas att av ALTs arbetslivsinriktade rehabilitering riktar sig mot personer med sjukskrivning. I när betydelsen av en väl- fungerande rehabilitering är oerhört stor och ansvarsfördelningen i rehabiliteringsprocessen genomgår förändringar, framstår dock alternativet att avveckla det statliga engagemanget som riskfyllt utifrån såväl samhällskostnads- som kompetens- perspektiv. Vid en avveckling skulle det finnas risk för att den regionala täckningen minskar och att det sker en urholkning av deras spetskompetens inom rehabilitering. Sammantaget talar detta för att staten tills vidare bör ha kvar ett engagemang i ALT och Resurs. Man bör också fortsätta på samma linje som tidigare, där utvecklingen entydigt har inne- burit en åtskillnad mellan utförandet å ena sidan och tillsyn, reglering och upphandling å den andra, vilket innebär att staten 1 Vid utgången av 2004 var, enligt statistik, drygt 110 000 personer sjukskrivna . De höga samhällskostnaderna per individ och år gör att redan en marginell förändring i antalet långtidssjukskrivna överstiger värdet av företagen. ska agera som producent på samma villkor som övriga aktörer och utifrån marknadsmässiga krav. På litet , när marknaden stabiliserats, bör staten överväga att avveckla sitt engagemang i ALT och Resurs. 5Nulägesanalys av Arbetslivstjänster och Resurs För att kunna ta ställning till företagsekonomiska konsekvenser av olika handlingsalternativ har utredningen låtit genomföra en nulä- gesanalys samt en värdering av företagen. Denna är utförd av samma konsulter som genomfört omvärlds- och marknadsanalysen. Av sekretesskäl redovisas endast mer generella slutsatser och där så är möjligt de delar som ligger till grund för bedömningen. Beskrivningen i det följande ger således endast en översiktlig bild av konsulternas rapport. Företagens inriktning och strategi Det finns många likheter mellan Resurs och ALT. Båda företagen har huvuddelen av sin verksamhet inom arbetslivsinriktad rehabili- tering och den största kunden är . Båda kan visa upp goda resultat i sitt rehabiliteringsarbete, vilket mäts främst genom hur stor andel som bryter sin sjukskrivning respektive hur många som återgår i ordinarie arbete. Mellan sex och sju personer av tio som rehabiliterats av företagen bryter sin sjukskrivning. Resurs och ALT är även kända för att ta kunna ta sig an s.k. svåra fall. Båda verksamheterna har också lagt stort fokus på systematisk metodutveckling och bland annat arbetat tillsammans med fors- kare. En annan viktig komponent i företagens strategi är att de båda har arbetat med kodifierade etiska värderingar för verksam- heten. Utgångspunkten i dessa är att sätta arbetslinjen och den enskilde individens behov i centrum för rehabiliteringen. Företagen har arbetat såväl med att bredda kund- bas som sortiment. Således har ALT med framgång tagit sig in i segmentet omställning, där även Resurs är verksamt. Resurs har tagit steg mot att integrera ett vidare företagshälsovårdskoncept i den egna verksamheten. Såväl ALT som Resurs erbjuder även olika förebyggande tjänster. Arbetet med att nå fler kunder med befintliga Nulägesanalys av Arbetslivstjänster och Resurs tjänster har främst skett genom att företagen utvecklat sin strategi för försäljning. Skillnader i inriktning är att Resurs inte har några urvalstjänster och ALT ingen allmän företagshälsovård och inga egenutvecklade dataprogram. Det finns även skillnader i personalsammansättning. Resurs konsulter har en mer skiftande utbildningsbakgrund än ALTs, bland annat har Resurs ett begränsat antal psykologer. Detta är en förklaring till att ALT har högre intäkter per konsult men också högre kostnader. Båda företagen ligger dock, jämfört med konkurrenterna, i mellanskiktet för intäkt per konsult. ALT uppvisade i huvudsak negativa resultat. Med anledning härav gjordes detta år en omorganisation där de dittills i stor utsträckning självständiga länsorganisationerna slogs ihop till en centralorganisation. Resultatet har legat runt noll, vilket bland annat beror på den restriktion som följer av att enhe- ten fungerat som en avgiftsfinansierad myndighet. ALT har dock haft en god tillväxt. Resurs har med enstaka undantag haft en marginal som legat betydlig över branschsnittet. Förklaringen har varit en fokusering på tydligt lönsamhetstänkande i organisationen med bland annat större kostnadsbesparingar . Däremot har Resurs haft svårt att växa organiskt. Den tillväxt som skett kan till stor del tillskrivas att moderbolaget flyttade över sin företagshälsovård till Resurs. Både ALT och Resurs har verksamhet över hela landet men organisationerna uppvisar starkt skiftande intjäningsförmåga på de olika lokala marknaderna. ALT har varit beroende av sina goda resultat från västra medan Resurs haft framgångar i norra och mellersta delarna av landet. har varit volymmässigt stor för båda företagen men inte genererat ett jämt kassaflöde. Resurs har ett bättre resultat per konsult än ALT. Medan Resurs ligger i nivå eller över sina konkurrenter så ligger ALT under. En förklaring är att ALT har haft problem med låg beläggning i vissa delar av landet. Inför har vissa åtgärder genomförts. Nulägesanalys av Arbetslivstjänster och Resurs Företagen upplever att deras främsta komparativa styrka är deras arbetsmetoder och goda resultat. För Resurs tillkommer dessutom en bevisad förmåga att ge avkastning över branschsnittet. Företa- gen ser en styrka i att vara rikstäckande och ser även framtida möj- ligheter främst i nya kundgrupper och kundbehov. Både ALT och Resurs bedömer att det finns en växande marknad för arbetslivsin- riktad rehabilitering och att samhällets fokus på ohälsa skapar affärsmöjligheter i nya näraliggande segment. Därför är företagens begränsade framgångar att växa organiskt mot nya kunder och segment en upplevd svaghet. En annan är att båda organisationerna uppfattar att deras varumärken inte är tillräcklig kända. Till hoten hör beroendet av en kund och beroendet av politiska beslut (vilket upplevs ge en ryckighet i efterfrågan). Ett annat stort hot är att konkurrensen i företagens kärnverksamhet, arbetslivsinriktad reha- bilitering, ökar genom att nya aktörer kommer in på marknaden. Utöver detta bedömer konsulterna att både Resurs och ALT behöver utveckla strategisk kompetens för att sälja sina tjänster högre upp i organisationerna. Det här kan bli särskilt viktigt när marknaden går från ett individorienterat synsätt till att mer efter- fråga program för grupper av sjukskrivna. Företagen har metoder för att ta sig an sådana program men det är inte klart om de har för- säljningskanalerna. Båda företagen behöver även höja sin kompe- tens inom förebyggande åtgärder, där efterfrågan () väntas öka. Förändringarna på marknaden torde även, som företagen själva påpekat, ha en effekt på deras varumärkesmässiga positionering. Utifrån en kassaflödesmodell har konsulterna värderat verksamhe- terna separat samt värdet efter en sammanslagning. Hänsyn har inte tagits till de strategiska effekterna av respektive alternativ och de eventuella affärsmöjligheter detta medför. Utgångspunkten har i stället varit att verksamheterna bedrivs med nuvarande inriktning och förändringar i omsättning är baserade på företagens egna ope- rativa bedömningar för . Slutsatsen om omsätt- ningens utveckling följer i stort konsulternas bedömning i mark- nadsanalysen vilken innebär en osäker utveckling av Försäkrings- kassans köp men ökade köp från arbetsgivare. Nulägesanalys av Arbetslivstjänster och Resurs Ökad konkurrens i kombination med stigande lönenivåer för- väntas pressa marginalerna. Resurs förväntar sig en stabil men något minskande marginalutveckling medan ALT räknar med en successiv förbättring av marginalen i takt med att bolaget blir effektivare. Konsulterna gör bedömningen att ALT bör ha möjlig- heter till vissa effektivitetsförbättringar. Sammantaget kommer konsulterna till slutsatsen att ALT skulle kunna närma sig bransch- genomsnittet medan Resurs även framöver skulle kunna ha en högre marginal. För ett sammanslaget bolag har konsulterna kommit fram till att det finns samordningsvinster även efter avdrag för omställnings- kostnader och förändringsarbete. Ett sammanslaget bolag är enligt konsulterna värt cirka 50 pro- cent mer än summan av värdet för verksamheterna var för sig. Slut- satsen att en sammanslagning är ekonomiskt riktig kvarstår även efter en känslighetsanalys utifrån förändringar i omsättning, margi- nal och avkastningskrav som en följd av att företagen går ihop. Konsulterna har även jämfört värderingen av alternativen med vär- det på andra företag. Relativvärderingen omfattar en jämförelse av värderelaterade nyckeltal för ett antal jämförbara börsnoterade bolag. Urvalet av bolag med liknande verksamhet är mycket begränsat på Stockholmsbörsen men de valda jämförelsebolagen bör i stor utsträckning påverkas av samma underliggande variabler. En skillnad är att jämförelsebolagen är större, vilket av erfarenhet brukar innebära något högre värdering – bland annat till följd av bättre riskdiversifiering. I den gjorda värderingen är ALT lägre värderat per omsättnings- krona än Resurs och det sammanslagna bolaget, som ligger ungefär i nivå med värderingen för jämförelsebolagen. Genomgången av värderingen i förhållande till marginal visar att den stiger för det sammanslagna bolaget men att den ändå ligger lägre än för jämfö- relsebolagen. Sammanfattningsvis visar relativvärderingen att de gjorda kassa- flödesvärderingarna ligger på en rimlig nivå i förhållande till hur noterade bolag värderas. Det framgår också att det finns en poten- tial för staten i att slå ihop verksamheterna. Nulägesanalys av Arbetslivstjänster och Resurs visar att även en halvering av uppskattade synergier ger en bety- dande värdeökning på det sammanslagna bolaget. 6 Avyttring av Arbetslivstjänster Arbetslivstjänster bör inte avyttras separat. Den nuvarande organisatoriska formen för ALT är inte i linje med statens policy om att inte bedriva konkurrensutsatt verk- samhet i myndighetsform1. Enligt direktiven ska utredaren överväga en avyttring av ALT, och även jämföra värdet efter en sammanslagning med värdet av ALT separat. Som redovisats i föregående kapitel har utred- ningen låtit konsulter göra finansiella analyser av båda företagen, samt en analys av värdet för varje enhet separat och efter en sammanslagning. I utredningen har förts fram att ett samgående i någon form mellan ALT och en extern part bör övervägas. Det främsta argumentet är att en extern aktör skulle kunna bidra positivt till en utveckling och breddning av verksamheten och kundstocken. Sett ur ägarsynpunkt kan dock en separat försäljning av ALT te sig mer tveksam eftersom det finns en osäkerhet kring vilket värde en avyttring skulle ge i förhållande till kostnaderna. De tidigare anförda argumenten för ett fortsatt statligt enga- gemang i produktionen av rehabiliteringstjänster gäller även vid en diskussion om ALT separat. Den kompetens som finns inom ALT är på kort sikt svår att ersätta. Den kompetens som ligger inom FMC och har en lite annan inriktning än ALT. Resurs ligger kompetensmässigt närmare men är inte lika utred- ningsinriktade. En lösning som enbart omfattar ALT innebär vidare att de beskrivna utvecklingsbehoven för Resurs inte får någon lösning. 1 Propp 1997/98:136, kap 7.1.1 Avyttring av Arbetslivstjänster? Resurs får inte, med sin storlek och sitt nuvarande ägande, till- räcklig kraft för att kunna utvecklas på sin marknad.