sou · GTB34d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Fasta avgifter utgörs till största delen av abonnemang. Figur 10.1 nedan visar hur fördelningen av tjänster på marknaden har för- ändras . Marknadsandelarna är baserade på den årliga omsättningen. Notera att intäkterna för samtrafik inte är inklude- rade och att intäkterna från Internetuppkoppling ingår i nationella samtal. Figur 10.1 Fördelningen av tjänster på marknaden för fast telefoni 1994–2003 (intäkterna från samtrafik är exkluderade) Procent av årlig omsättning Intäkter från Internetuppkoppling ingår i nationella samtal. Källa: PTS (2003b) De största förändringarna syns inom områdena för samtal från fast till mobil telefon och för internationella samtal. Andelen samtals- intäkter från det fasta nätet till mobil telefon har ökat med sexton procentenheter på marknaden. Däremot har andelen internationella samtalsintäkter minskat . Kunder till fast telefoni Vid slutet av 2003 fanns det närmare 5,9 miljoner direktanslutna telefonikunder och aktiva förvalskunder till nationell telefon, från fast till mobil telefoni och internationell telefoni.5 av kunderna utgörs av hushåll. av kunderna som använde fasta samtalstjänster 2003 anlitade TeliaSonera. Fasta avgifter består till allra största del av abonnemang. utgjorde abonnemangen mellan 94 och 98 pro- cent av de fasta avgifterna. Exempel på andra fasta avgifter är instal- lationsavgifter. Utbudet av abonnemang har ökat . finns följande abonnemang att tillgå: PSTN (), dvs. det traditio- nella telefoninätet. Ett PSTN-abonnemang är liktydigt med en huvudledning till egen slutkund. Vanligtvis är den operatör som har abonnemangskunder ägare av huvudledningen. Ope- ratören kan hyra huvudledningen av en nätoperatör, exempelvis genom fullt eller delat tillträde, eller köper en grossistprodukt för telefoniabonnemang. ISDN (), är en teknik som erbjuder digital överföring av telefoni, data och video genom det befintliga fasta nätet. IP-telefoni (Internet Protocol) innebär telefoni som går via ett IP-nät, till exempel Internet. Det finns flera varianter på IP-te- lefoni men samtliga kräver en Internetanslutning. I det här avsnit- tet avses ordinarie telefon som kopplas till en anslutning med högre överföringskapacitet via exempelvis en terminaladapter, 5 Med aktiv förvalskund avses en kund som har ringt minst ett samtal . Om en kund har olika förval för nationella och internationella samtal definieras detta ändå som endast en kund. alternativt kopplas direkt till en anslutning med högre över- föringskapacitet. fanns det drygt 5,7 miljoner fasta teleabonnemang, varav cirka 5,4 miljoner var PSTN-abonnemang. Mindre än en pro- mille av dessa abonnemang tillhandahålls av en annan operatör än TeliaSonera. av abonnemangen återfinns bland hushållen och den resterande delen bland företagen. Antalet PSTN-abonnemang har minskat . fanns det färre abonnemang än 2000, och det är främst antalet företagsabonnemang som har minskat. av ISDN-abonnemangen är företagsabon- nemang medan övriga är hushållsabonnemang. Antalet ISDN-abon- nemang ökade kontinuerligt från 5 600 stycken 1994 till 286 000 stycken 2001. har antalet dock abonnemang minskat och var nere i 245 000 stycken 2003, vilket motsvarar en 14-pro- centig minskning . Nedgången har främst skett bland hushållen. började bland annat operatörerna Bred- bandsbolaget och Digisip att lansera abonnemang för IP-telefoni i bredbandsnätet, och det tillkom närmare 40 000 abonnemang för IP-telefoni . Det är nästan uteslutande hushåll som har dessa abonnemang. Intäkterna från abonnemangen har ökat och motsvarade 2002. Det minskade antalet abonnenter fick genomslag i intäkterna först , då intäk- terna minskade till . Intäkterna från nationella samtal har minskat och uppgick till 2003 (se figur 10.2). av intäkterna kommer från hushållen, men den största minskningen har skett bland företagen. Figur 10.2 visar att intäkterna från Internetsamtal, dvs. uppringd access till Internet via PSTN-modem eller ISDN-modem, har minskat och uppgick till närmare 1,7 miljarder kro- nor 2003. av intäkterna kommer från hushållen, men även här är det företagen som står för den största minsk- De minskade intäkterna från såväl nationella samtal som Internetsamtal förklaras till största delen av minskad trafikvolym och inte av lägre marknadspriser. Figur 10.2 Trafikintäkter från nationella samtal och Internetuppkoppling 1994–2003 Källa: PTS (2003a). Förklaringen till den minskade trafikvolymen bland Internetanvän- dare är att allt fler i denna grupp går från uppringd access till någon form av fast uppkoppling; detta är särskilt framträdande bland storanvändare. Orsaken till att trafiken för vanliga nationella tele- fonsamtal går ned är inte lika tydlig, men sannolikt beror minsk- ningen på det ökade användandet av mobiltelefoner. Andra för- klaringar är ett ökat användande av e-post och att större organisa- tioner övergår till någon form av IP-telefonilösning. Samtal från fast till mobil telefon Marknaden för samtal från fasta nät till mobilnät har vuxit sedan liberaliseringen 1993 och utgör numera en stor del av det totala marknadsvärdet för fast telefoni. uppgick intäkterna i detta marknadssegment till av de totala intäkterna för fast telefoni, och 2003 var motsvarande andel . detta segment har ökat , dvs. Ökningstakten var som störst och har mattats av betydligt ; ökade intäkterna med knappt 1 pro- cent. En förklaring till den avtagande ökningstakten är sjunkande priser. av intäkterna kommer från hushållen, och det är i denna grupp som de största ökningarna har skett. Marknaden för internationella samtal är den samtalstjänst inom fast telefoni som varit konkurrensutsatt längst tid i . Samtalstax- orna på denna delmarknad har sjunkit kontinuerligt , men trenden bröts och taxorna låg stilla . sänkte flera operatörer samtalstaxorna till vissa länder. De sammanlagda intäkterna på marknaden för internationella sam- tal har sjunkit kontinuerligt , från drygt 3,6 till . har intäkterna varit relativt oförändrade. Betydelsen av den här mark- naden har minskat avsevärt – från att ha uppgått till nästan 20 pro- cent av de samlade intäkterna för fast telefoni till att numera utgöra . Marknaden för samtrafikintäkter i fasta nät gäller terminering av inkommande trafik från nationella operatörers nät, terminering av internationellt inkommande trafik och samtrafikintäkter från tran- sittrafik och originerande trafik. Enligt lag ska de operatörer som har s.k. betydande inflytande på samtrafikmarknaden hålla kostnadsorienterade samtrafikavgifter. Avgifterna för samtrafik påverkar andra operatörers möjligheter att komma in och konkurrera på telemarknaden. TeliaSonera är den enda operatören på marknaden för fast telefoni som har betydande inflytande. Kravet på kostnadsorienterade samtrafikavgifter har inneburit att priset för samtrafik har sjunkit (se avsnitt 10.4.6). De sammanlagda intäkterna från samtrafiken har minskat över tiden och var nere i 2002. ökade emel- lertid intäkterna till . Mobiltelemarknaden har utvecklats från att ha varit en nischmark- nad till att numera vara en marknad som tillhandahåller tjänster av stor betydelse för det svenska samhället. utgör den drygt en tredjedel av den sammanlagda omsättningen för fasta och mobila teletjänster på telemarknaden. Utvecklingen av antalet kontraktsabonnemang och kontantkort6 Antalet abonnemang och kontantkort har ökat stadigt – från drygt 400 000 till cirka 8,8 miljoner 2003, men ökningstakten har avtagit . Utvecklingen är olika för de alternativa abonnemangen och för kontantkorten (se figur 10.3). Antalet NMT-abonnemang har minskat över tiden. har antalet GSM-abonnemang och kontantkort ökat. Ökningstak- ten har planat ut för GSM men den är relativt oförändrad för kon- tantkorten. Den lägre tillväxttakten för mobilabonnemang kan sannolikt till- skrivas den relativt höga penetrationen. Enligt en individundersök- ning gjord av PTS (2003c) använder av befolkningen i åldrarna mobiltelefon, och för att upprätthålla en hög tillväxttakt måste de grupper som inte tidigare använt mobiltelefon i särskilt hög utsträckning börja använda mobiltelefonen mer, eller så måste fler individer använda mer än ett mobiltelefonabonne- mang. Enligt individundersökningen är det allt fler som har tillgång till flera abonnemang. var det av mobiltelefon- användarna som använde mer än ett abonnemang. Året efter var motsvarande andel . 6 Med kontantkort avses aktivt kontantkort, dvs. sådana kontantkort som samtal har ringts från eller till, som har fyllts på eller som på annat sätt genererat intäkter . Längden på varierar från 6 beroende på operatör. Samtliga kontantkort definieras som privata, på grund av svårigheten att kontrollera om det är privatkunder eller företagskunder som är köpare. Andelen kontantkort av samtliga GSM-abonnemang har ökat från . Antalet trafikminuter har ökat från närmare 4 miljarder till cirka 6,7 miljarder . Ökningstakten har dock mattats av . Antalet minuter ökade samt . Figur 10.3 Antal GSM- och NMT-abonnemang samt kontantkort Källa: PTS (2003b). Figur 10.4 nedan visar att intäkterna för GSM-kontraktsabonne- mang och kontantkort har ökat över tiden (intäkterna för NMT- abonnemang har dock minskat kraftigt). Ökningstakten har mat- tats av och tillväxten har legat kring . Intäkterna kommer i störst utsträckning från privata kunder. härrör av intäkterna från pri- vata kunder. Figur 10.4 Intäktsutvecklingen för kontraktsabonnemangen GSM och NMT samt kontantkort SMS 1994–2003 Källa: PTS (2003b). Marknaden för mobila samtrafikintäkter har minskat från 5,5 mil- jarder kronor 2000 till 5,2 miljarder 2003.7 I samtrafikintäkterna ingår även koncerninterna samtrafikintäkter, dvs. sådana intäkter som genereras exempelvis när TeliaSonera i sitt mobilnät terminerar ett samtal som kommer från en kund som ringer från TeliaSoneras fasta nät, dvs. när båda näten tillhör TeliaSonera. De koncern- interna samtrafikintäkterna ligger på . Antalet skickade SMS () har ökat stadigt från 44 miljoner 1998 till 1,8 miljarder . Likaså har intäkterna ökat från 2002 till 2003. 7 Marknaden för samtrafikintäkter avser terminering av inkommande trafik från nationella operatörers nät och terminering av internationellt inkommande trafik men däremot inte internationella roaming-intäkter. 2003 stod SMS för av den totala genomsnittliga intäkten per kund och månad för mobila samtalstjänster. Utvecklingen av mobila tjänster8 Kunder använder mobilen i första hand till att tala i och skicka SMS med. Men de har också i allt högre grad börjat använda mobilen för innehållstjänster, och de är intresserade av allt från enklare inne- hållstjänster baserade på SMS till avancerade innehållstjänster via GPRS eller . Användarna är dessutom vana vid SMS och har därför lätt att ta till sig innehållstjänsterna baserade på SMS, vilket avspeglar sig i att innehållstjänster baserade på SMS har börjat sprida sig till massmarknaden. Det innebär att närmare två miljoner användare har tillgång till t.ex. GPRS i sina telefoner, men bara ett relativt fåtal använder det. Den låga användningen beror framför allt på att det har ansetts vara för krångligt att komma i gång med GPRS; terminalerna har i detta avseende inte varit använ- darvänliga. De stora operatörerna har därför börjat erbjuda med förkonfigurerade telefoner, vilket sänker tröskeln för alla dem som ansett att GPRS varit för krångligt. Erfarenheten visar att allt måste finnas på plats – infrastruktur, terminaler, kunder och innehåll – för att en marknad ska ta fart. Det har kommit fler verktyg , bland annat terminaler med inbyggd kamera, webbläsare och stöd för WAP (App- lication Protocol) och MMS (). Det behövs dock en mottagare för det innehåll som sänds. har dock telefonmarknaden nått den kritiska mängd som krävs; ungefär två av tre nya telefoner som säljs har färgskärm och kan ta emot MMS. I detta avsnitt beaktas enbart tjänsten för Internetaccess – inte övriga Internettjänster. 8 Detta avsnitt baseras på PTS (2003d) och PTS (2004) om inget annat anges. I grunden finns det två typer av accessformer – uppringda och fasta anslutningar. Dessa använder sin i sin tur av olika typer av nät: PSTN () och ISDN (Inte- grated ). Ett stort antal ISP:er () erbjuder traditionella uppringda accesser via PSTN och ISDN, dvs. via det traditionella kopparaccessnätet. Dessa accesser marknadsförs i mindre utsträckning , till förmån för fasta anslutningar. DSL (). Det finns ett antal varianter av DSL-teknik med olika överföringskapacitet och som används i kopparaccessnätet. Det är framför allt ADSL – men också VDSL, SDSL och HSDLS – som används, och de erbjuder på olika sätt fast Internetaccess med högre överföringskapacitet än PSTN och ISDN. Ett flertal kabel-tv-operatörer erbjuder Internet- access efter att de returaktiverat sina kabel-tv-nät. Kabel-tv- näten har traditionellt varit analoga, som de endast haft möjlighet att skicka ut signaler till kunden. Returaktivering innebär att det blir möjligt att skicka datatrafik såväl som att ha tvåvägskommunikation via kabelnätet. LAN-nät (, dvs. lokalt nätverk, fastighets- nät). Internetaccess som nås via ett är baserat på Ether- net-teknik. Ett förbinder det lokala nätverket och ett pub- likt fibernät, exempelvis ett områdesnät. förbinder de enskilda bostäderna/verksamheterna med en i fastigheten cent- ralt placerad dataväxel, som i sin tur står i kontakt med de rout- rar som finns i områdes- och stomnätet. Radio, satellit samt PLC (, dvs. elnäts- kommunikation). Dessa tre accessformer för att nå Internet erbjuds i mycket begränsad omfattning. Antalet kunder med Internetaccess har ökat från 54 000 till 3,2 miljoner . Ökningstakten har dock mattats av och har legat på cirka 6–. av kunderna är privatkunder, och de övriga är företagskun- der. Det sammanlagda antalet kunder har ökat stadigt , men antalet företagskunder minskade . Figur 10.5 nedan visar den procentuella fördelningen av kunder mellan de olika accessformerna. Figur 10.5 Fördelning av kunder per Internetaccessform – *I DSL ingår bland annat ADSL och VDSL, och i övrig fast accessform ingår . Accessformerna PLC, radio och satellit utgjorde tillsammans av marknaden och visas inte i figuren. Källa: PTS (2003b). De flesta av kunderna har PSTN men allt fler övergår till andra accessformer. var av kunderna uppkopplade till PSTN medan motsvarande andel 2003 var . Enligt PTS (2003b) minskar dock inte antalet PTSN-anslutna Internetkunder i den utsträckning som skulle kunna förväntas. En förklaring till det är att de gamla modemen får nytt liv i sommarstugan eller hos grupper som inte varit lika aktiva Internetanvändare, exem- pelvis i hushåll med äldre personer. Även antalet kunder med ISDN minskade – 2003, från 126 000 till 89 000 kunder, vilket motsvarar av kundmarknaden . DSL är den accessform som har ökat mest och utgjorde 18 pro- cent av marknaden . Nästan samtliga som använder DSL har ADSL. Bland de övriga kunder är de flesta anslutna via kabel-tv och övrig fast access – vardera. är anslutna via radio och satellit. Drygt 80 pro- cent av kunderna till övrig fast access har access via . Intäkterna för Internetaccess har ökat från 1996 till 2003. Figur 10.6 nedan visar att det framför allt är de fasta och rörliga avgifterna för fast anslutning som ger operatörerna ökade intäkter, men även intäkterna från anslutnings- och andra engångsavgifter har ökat. Intäkterna från abonnemangsavgifter vid uppringd access och minutbaserade tra- fikintäkter har också ökat totalt sett , men de har dock minskat . De olika intäktskällornas betydelse för operatörerna har föränd- rats över tiden. hade de minutbaserade trafikintäkterna störst betydelse och utgjorde av de samlade intäkterna. Motsvarande andel 2003 är . De fasta och rörliga avgif- terna för fast access utgjorde av de sammanlagda intäk- terna 1996 men var den största intäktskällan 2003, av totalen. Figur 10.6 Intäkter från Internetaccess från slutkund fördelat på olika intäktskällor Fasta och rörliga avgifter för fast Källa: PTS (2003b). Det har skett betydande förändringar av antalet företag inom tele- sektorn. var 49 företag verksamma inom telebranschen. hade dessa sexdubblats och uppgick till 293 företag (figur 10.7). har dock antalet nystartade företag minskat. Figur 10.7 Nya, nedlagda och antal företag inom telebranschen 1986– Källa: ITPS bearbetning av SCB:s statistik. Det går även att få en viss överblick över utvecklingen på de olika delmarknaderna genom PTS statistik över anmälningspliktiga tjänster. Tabell 10.2 nedan visar att antalet anmälningar för fasta samtals- tjänster (som operatörerna anmält) har ökat över tiden och uppgick till 169 stycken . Den största tillströmningen av anmäl- ningar skedde i samband med att förvalsre- formen genomfördes . Därefter har ökningstakten avtagit. tillkom 20 anmälningar, vilket är ovanligt många i jäm- förelse med antalet nyanmälningar de två tidigare åren. En förkla- ring till det är att den nya EkomL utvidgade anmälningsplikten till att omfatta fler tjänster.9 Av samtliga anmälda företag bedömer PTS (2003a) att cirka 50 operatörer aktivt har tillhandahållit fasta samtalstjänster, inklusive IP-telefoni, . 9 Samtliga anmälda operatörer är ännu inte omregistrerade enligt den nya strukturen, vilket innebär att jämförbarheten mellan uppgift om antal anmälda och tidigare års uppgifter kan vara något missvisande. Tabell 10.2 Antal anmälningar för fasta och mobila samtalstjänster 1994–2003* *När EkomL infördes förändrades indelningen av olika anmälningspliktiga tjänster som tidigare använts. Även de begrepp och definitioner som använts har ersatts av nya. Källa: PTS (2003a). Tabell 10.2 visar även att antalet anmälningar för mobila samtals- tjänster har ökat från 2 till 91 –2003. Ökningstak- ten är högre än . Av de 91 anmälningarna som gjordes är det drygt 20 operatörer som enligt PTS aktivt har tillhandahållit mobila tjänster. Fyra av dessa operatörer – TeliaSonera, Tele2, och 3 – äger egna mobilnät i . Flertalet av anmälningarna är gjorda av operatörer som inte har eget mobilnät utan är verksamma som tjänstetillhandahållare för mobila samtalstjänster. Tre av dessa operatörer – Tango (), Halebop Mobile och Lunar Mobile – ägs dock av de nät- ägande mobiloperatörerna Tele2, TeliaSonera respektive . De fristående mobiltjänstetillhållarna som har tecknat avtal med mobilnätsoperatörerna om tillgång till mobil nätkapacitet erbjuder främst kontraktsabonnemang men även kontantkort i viss utsträck- ning. Kontantkort erbjuds i första hand av de nätägande mobil- operatörerna och av deras egna tjänstetillhandahållare. PTS anser att den verksamhet som bedrivs av de fristående tjänstetillhandahållarna är relativt begränsad. De avtal som gjorts upp mellan mobilnätägarna och de fristående tjänstetill- handahållarna innebär att nätägarna åtar sig att bygga ut nätkapaci- teten allt eftersom efterfrågan på mobiltjänster ökar (se avsnitt 10.6). Sedan EkomL trädde i kraft är företag som till- handahåller Internettjänster anmälningspliktiga hos PTS. PTS har dock inte ännu något heltäckande register över de företag som erbjuder Internettjänster. Detta beror bland annat på att alla tidi- gare anmälda operatörer inte har omregistrerat sig ännu hos PTS enligt den nya ordningen. Det kan även finnas ytterligare företag som enbart erbjuder Internettjänster som inte anmält sig . PTS bedömer att det finns fler än 120 företag som tillhandahåller Internetaccess, s.k. ISP:er. Antalet ISP:er är högt och här finns ofta små och lokala företag som i hög utsträckning fokuserar på olika segment av marknaden och erbjuder olika accessformer. Det är en i hög grad fragmenterad marknad. Antalet ISP:er som erbjuder Inter- netaccess med fast anslutning är fler än de som erbjuder uppringt Internet. Tillgång till fast nät Accessnätsstrukturen för fasta nät domineras av TeliaSonera, vars s.k. kopparaccessnät når i det närmaste av alla hushåll och fasta verksamhetsställen i landet. Andra fasta accessnätsstruk- turer som tillkommit är de s.k. kabel-tv-näten som når cirka 1,5 miljon hushåll, främst i flerfamiljshus och rad- husområden. har därutöver etablerats fasta accessnät via (s.k. fiber-LAN) för att möjliggöra bred- bandsanslutning till Internet. Totalt nås cirka 0,5 miljoner hushåll denna väg. har också staten satsat medel för att etablera bredbandsanslutningar till hushåll där marknaden inte ansetts vara villig att investera, och täcks av alla hushåll i flerfamiljshus av minst två fasta accessnät. Figur 10.8 Konkurrensläge för accesser i flerfamiljshus (2,7 miljoner hushåll) Andel hushåll i flerfamiljshus som har tillgång till minst ett alternativ till Det finns sju mobiltelefonnät i – tre digitala GSM-nät (for ), tre UMTS-nät () och ett analogt NMT 450-nät (nor- diska mobiltelesystemet). GSM introducerades och ägs av , och . UMTS är den europeiska benäm- ningen på tredje generationens mobiltelefoni (), vilket intro- ducerades . UMTS-näten ägs av , och Svenska UMTS Licens. Det sistnämnda företaget ägs gemensamt av Tele2 och TeleSonera. NMT 450-nätet är det äldsta nätet i och introducerades . Det ägs av . PTS beslutade om fyra nya tillstånd för att tillhandahålla mobila samtalstjänster baserade på UMTS-teknik. De berörda före- tagen är Tele2, , och . skulle näten ha varit utbyggda i sådan utsträckning att de nådde 8 860 000 personer, dvs. av befolkning 2002. Enligt PTS har dock inte byggt något UMTS-nät i alls, och de övriga tre bolagen har lämnat uppgifter om att de inte har byggt ut näten enligt tillståndens omfattning. Utöver UMTS-till- stånden delade PTS ut ett fjärde nationellt GSM-tillstånd (GSM 900) till ett företag 2002. Detta företag har förbundit sig att genom egen infrastruktur nå minst 178 000 personer . De största aktörerna på den svenska marknaden är , och . har en marknadsandel vad gäller fasta abonnemang på och vad gäller fasta natio- nella samtal på . Vad gäller mobiltelefoni har en marknadsandel på , Tele2 och ; tillsammans motsvarar detta alltså av abonnemangen. Marknaderna för både fast och mobil telefonikaraktäriseras således av en hög koncentrationsgrad. Ett annat vanligt mått för att mäta koncentrationsgraden på marknaden är olika varianter av Herfindahl–Hirschmanindex (HHI). HHI är summan av företagens kvadrerade marknadsandelar.10 Indexet varierar mellan 0 och 10 000. Ju högre indexvärde, desto större är marknadskoncentrationen, och ett indexvärde på 10 000 motsvarar en monopolmarknad. Enligt amerikanska riktlinjer anses inte en marknad med ett HHI som är lägre än 1 000 vara koncentrerad. Om HHI ligger i intervallet 1 000–1 800 anses marknaden vara måttligt koncentrerad, och ett indexvärde över 1 800 indikerar att marknaden är koncentrerad. Tabell 10.3 indikerar att den svenska telemarknaden är koncen- trerad. I jämförelse med några av utredningens andra branscher är det bara post som har en högre koncentrationsgrad. har emellertid koncentrationsgraden inom telesektorn minskat betyd- ligt . 10 Eftersom Herfindahl–Hirschmanindex (HHI) innebär att respektive företags marknads- andelar kvadreras får stora andelar större betydelse än mindre andelar. Till exempel, om två företag har vardera av marknaden blir HHI 202 + 202 = 400 + 400 = 1 600. Om ett företag har av marknaden blir HHI 402 = 1 600. Tabell 10.3 Marknadskoncentration i (HHI) Summan av företagens kvadrerade marknadsandelar Källa: SCB. Det kan även vara av intresse att närmare analysera de olika del- marknaderna. har dominerat marknaden för natio- nella samtal sedan den konkurrensutsattes . Figur 10.9 nedan visar att företagets marknadsandel, mätt i trafikintäkter, dock har avtagit över tiden och uppgick till 2003. Figur 10.9 Marknadsandelar av trafikintäkter för nationella samtal inklusive Internetsamtal 1996–2003 Källa: PTS (2003a). Förvalsreformen har haft en tydlig inverkan på konkurrensen i detta marknadssegment. Reformen infördes för att 2002 även inkludera lokalsamtalen i förvalet. ökade konkurrenternas marknadsandelar från . Det näst största företaget på marknaden är .