sou · GTB388d2 · 2006-01-01 00:00:00 — undersökning anger antalet hemlösa barnfamiljer vid undersökningstillfället . 6.1Enkät till om barn som vräkts eller berörts av vräkning Uppgifter om barn som vräks finns varken i socialtjänststatistiken eller i kronofogdemyndighetens statistik. Ett sätt att få något slags uppfattning om hur många barn som blir vräkta eller berörs av vräkning var att ställa frågan till kommunerna. En enkät till kunde också ge ny kunskap om proble- mets förekomst runt om i riket, med kommunernas synpunkter på orsaker och åtgärder för att motverka vräkning och hemlöshet. Anställda i hade hävdat att vräkningar av barnfa- miljer var så pass ovanliga och en så ingripande åtgärd att man i all- mänhet skulle komma ihåg efteråt. Därför utgick vi från att kommunerna skulle kunna besvara frågor om barn som vräkts eller berörts av vräkning. I bästa fall skulle det kunna finnas lokal statistik för kommunens egen uppföljning på området. Efter diskussion med den vetenskapliga referensgruppen utfor- made vi en enkät om barn som vräkts eller berörts av vräkning. Den gällde barn som bor tillsammans med en eller båda föräldrarna, barn som bor växelvis3 hos föräldrarna och barn som har regelbun- det umgänge4 med den vräkte föräldern. Det har blivit allt vanligare att barn bor växelvis hos sina föräldrar efter en separation. Beslut om var ett barn ska bo efter en separation ska fattas med utgångspunkt från barnets bästa. 3Vi har använt oss av definition om växelvis boende, dvs. att barnet bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna och har ett varaktigt boende hos båda. 4Vi har använt oss av reglerna för bostadsbidrag, nämligen den som vid umgänge har barn boende hos sig under minst per kalenderår. Vi hade i samtal med kommuner fått veta att vräkningar ledde till förändringar i barnets boende utan att hade berört problematiken och prövat förändringen utifrån bestämmelserna i . Hänsyn bör tas till barnets bästa också i de fall det handlar om ett regelbundet umgänge mellan en förälder och ett barn. Därför ställde vi frågor i enkäten även om detta. 6.1.1Enkäten och dess genomförande Enkäten bestod av tre frågor om barn som bor stadigvarande hos minst en förälder och fyra frågor om barn som bor växelvis respek- tive barn som har ett regelbundet umgänge. Vi ville veta hur många barn som vräkts i varje kommun/kommundel/distrikt, hur gamla barnen var vid vräkningstillfället, hur boendet ordnades efter vräk- ningen samt i vilka länder barnens föräldrar var födda. Tre öppna frågor ställdes slutligen om skälen till att det inte gått att förhindra en vräkning, om det finns behov av förändringar i lag- stiftning etc. för att förhindra att barnfamiljer vräks och om det finns övriga synpunkter. I följebrevet till enkäten efterlyste vi lokala riktlinjer, lokala un- dersökningar eller utvecklingsarbete och annat material som rör utredningens område. Vi skickade sammanlagt 357 enkäter till 290 kommuner (inklu- sive kommundelar) med chefen för individ- och familjeomsorgen eller motsvarande som mottagare. På grund av omorganisationer i kommunerna i förhållande till vårt register, som bl.a. inneburit att en del kommuner inte längre har i kommundels- nämnder, minskade antalet förväntade svar till 348. Enkäterna sändes ut med önskemål om svar se- nast . fick de kommuner som inte svarat ett påminnelsebrev. Därefter gjordes upprepade påminnelser via telefon och/eller e-post. De kommuner som trots upprepade på- minnelser inte besvarat enkäten betraktas som bort- fall. Svar kom från 336 kommuner/kommundelar, vilket innebär att bortfallet var 3,4 procent5. Resultatsammanställningen bygger på de inkomna enkätsvaren. Ett av dessa kommer från en okänd kom- mun. 5 Dellenbygden (), , , , , , Hyllie (kommun), , , , och . Enkäten har oftast besvarats av personer i arbetsledande ställning vilka i sin tur ställt frågor till sin personal. Många enkäter har också besvarats av socialsekreterare som svarat utifrån sitt ansvarsområde eller de ärenden denne handlagt. I några fall har boendesekrete- rare/konsulent svarat. Det finns också ett internt bortfall i den meningen att man inte besvarat samtliga frågor. I vissa fall är det interna bortfallet mycket stort; framför allt när det gäller barn som bor växelvis hos föräld- rarna eller har regelbundet umgänge. Bl.a. med stöd av kommenta- rer i enkätsvaren har vi bedömt att den som besvarat enkäten inte har kunskap om eller bemödat sig om att ta reda på situationen för dessa barn. I de fall det framgick på vad man grundar sina svar (bortfallet på denna fråga är dryga ) bygger uppgiften bl.a. på känne- dom inom , att man gått igenom ärenden manuellt och räknat, eller att man har utgått från kronofogdemyndighetens vräkningsmeddelanden, från uppgifter från hyresvärdar, socialre- gister eller befolkningsregister. Många av respondenterna påtalade osäkerheten i antalet vräkta barn då de antagligen inte känner till alla vräkningar i kommunen och att den vräkte inte alltid ansöker om hjälp. En stor del av dem som vräkts klarar, enligt respondenterna, av att ordna boende på egen hand. Det kan innebära att inte får kontakt med dem och därför saknar kännedom om att det finns barn i de vräkta hushållen. Det finns stor osäkerhet i de uppgifter som kommunerna läm- nat. Siffrorna är säkrast för barn som bor stadigvarande hos föräl- dern/föräldrarna som vräks. Osäkerheten ökar vid växelvis boende och för umgängesbarn. Med tanke på hur undersökningen genomförts och de risker som finns för bl.a. glömska hos uppgiftslämnarna be- traktar vi uppgifter om antal barn som lämnats från kommunerna som minimiuppgifter. Hur många barn som bor stadigvarande med förälder är berörda? av samtliga besvarade frågan om antalet vräkta barn som bor stadigvarande tillsammans med sin förälder/sina för- äldrar. I dessa kommuner/kommundelar uppgav att minst 600 barn i åldern 0–vräktes . Det finns dock fler barn än dessa som vräkts. I fem kommuner/stadsdelar uppgavs att man kände till att barn- familjer vräkts men att man inte kunde ange hur många barn som fanns i de vräkta familjerna6. För dessa barn hade inte följdfrågor om boende eller föräldrars födelseland besvarats. Det framgick inte heller klart om det rörde sig om barn som bodde stadigvarande hos den vräkte. I drygt hälften av kommunerna angav man att inte några barn blivit vräkta. Ett antal kommuner svarade att man inte visste hur många stadigvarande boende barn som berörts, ofta med hänvis- ning till att det saknades statistik.7 Hur gamla var barnen? Av de 600 vräkta barn som hade kännedom om till- hörde 171 barn åldersgruppen 0–, 213 gruppen 7–12 och 210 barn var 13–. För 6 barn saknades uppgift om ålder. I vilka kommuner bor barnen? Vi jämförde enkätens svar med enkät om bostadssitua- tionen i landet 2004.8 Då såg vi att vräkning oftare förekom i kom- muner med bostadsbrist. Det fanns 109 kommuner med brist, 83 med balans och 98 med överskott på bostäder. I av kommuner med bostadsbrist (59 kommuner) kände man till att det förekommit vräkning av stadigvarande boende barn, av 6 I () kände man till att två till tre barnfamiljer vräkts, i Södra innerstaden () kände man till fem barnfamiljer, i tio barnfamiljer, i tre till fem barnfamiljer samt i fem till tio vräkta barnfamiljer. 7 Bland dem fanns (centrala distriktet), , , , , , , , , , (), Södra inner- staden (), och . 8 Bostadsmarknaden –2005. Slutsatser av bostadsmarknadsenkäten . kommuner med balans på bostadsmarknaden (32 kommuner) kände till att det förkommit vräkningar av stadigvarande boende barn. I kommuner med överskott på bostäder var det också 39 pro- cent (38 kommuner). Antalet barn som vräkts var störst i storstads- kommuner vilka ofta också har bostadsbrist. Vräkningar av barnfamiljer förekommer således i kommuner som har bostadsbrist, i kommuner med balans i utbud och efterfrå- gan och i kommuner med överskott av lägenheter. Vräkningar av barnfamiljer förekommer också i alla kommuntyper, inte bara i stora städer utan också i mindre kommuner.9 Var är barnens föräldrar födda? av de 600 barn som vräktes från sin stadigvarande bostad hade föräldrar som är födda i . De övriga fördelade sig ganska jämnt på annat nordiskt land, övriga (inklusive ) och land utanför . I några fall har frå- gan inte besvarats. Hur ordnades boendet för barn i samband med vräkningen? I enkäten fanns nio svarsalternativ till frågan om hur boendet ord- nades för de berörda barnen i samband med vräkningen. Dessutom kunde respondenterna ange svaret annat, vet inte samt lämna eventuella kommentarer. Svarsalternativet annat följdes ofta av en kommentar, vilket möjliggjort en kategorisering enligt nedan. 9 Vi redovisar inte alla detaljsiffror här. Kommuntyperna är nio och följer Kommuner och Landstings indelning. Tabell 6.1 Boende i samband med vräkning (stadigvarande boende barn). Socialt kontrakt annan bostad Anhörig/bekant/flick-/pojkvän Ordnat annan lägenhet med eget kontrakt i kommunen eller annan kommun Annat, ej kommentar Vet inte/ej svar Ungefär en fjärdedel av de 600 barn som vräktes bodde antingen kvar i lägenheten med socialt kontrakt eller i en annan lägenhet med socialt kontrakt i samband med vräkningen. Drygt en fjär- dedel bodde hos anhöriga/bekanta/flick- eller pojkvän till föräldern eller flyttade till annan förälder. Knappt en tiondel hamnade på hotell, vandrarhem eller akutboende och för en lika stor del sak- nade uppgifter om vart familjen tog vägen. En tion- del hade ordnat annat boende i form av annan lägenhet med eget kontrakt antingen i den egna kommunen eller i en annan kommun. Det är framför allt i stadsdelar i storstäder, förortskommuner och större städer som inte uppgivit något svar på frågan eller angett att man inte vet vart barnen tagit vägen i samband med vräkningen. Flera (29) av respondenterna kommenterade att barnen flyttat till annan förälder. Det svarsalternativet fanns inte med i enkäten. Därför kan antagligen några av de barn som angavs bo tillfälligt hos släktingar efter vräkningen vara barn som flyttat in hos annan för- älder. Kommentarer kring hur boendet ordnades efter vräkningen visar att det är relativt vanligt att barnen flyttat med den vräkte för- äldern till dennes pojkväns/flickväns bostad. Av kommentarerna framgår också att flera av dem som vräkts flyttat från kommunen. 6.1.3Barn som bor växelvis Osäkerheten i svaren när det gäller barn som bor växelvis hos sina föräldrar är stor. känner sällan till barn som inte är folkbokförda hos föräldern. Flera sade sig också vara oförmögna att svara på frågan. De 253 som besvarade frågan uppgav att de kände till sammanlagt 66 barn. Av dem var 15 barn i åldern 0–, 22 barn tillhörde gruppen 7–12 och 16 barn åldersgruppen 13–17. För 13 barn angavs ingen ålder. Enkätens följdfrågor fick i den här delen mycket stort bortfall. Kommentarer som lämnades gällde framför allt att inte känner till alla barn som bor växelvis hos sina föräldrar då bar- net är skrivet hos bara en av dem. Följande kommentar belyser problemet: Här är osäkerheten större. Det är inte säkert att vi får kännedom om att en förälder med växelvis boende blir avhyst. Om vi inte redan har kontakt med någon av föräldrarna är det troligt att de löser sin situation utan att ta kontakt med socialförvaltningen. Även om vi redan har kontakt med den ena föräldern är det inte säkert att vi får reda på att den andre vräks. Dessutom bor han kanske i en annan kommun vilket gör att vi inte ens får något meddelande från kronofogdemyndigheten. av samtliga besvarade frågan om socialnämnden beaktar barnets behov i samband med att den förälder som barnet bor växelvis hos blir vräkt. Av dessa svarade att de gör det och att de inte gör det. Resten uppgav att det beror på omständigheterna eller ja ibland, nej . 6.1.4Barn som har regelbundet umgänge med en förälder Av de 336 kommunerna/kommundelsnämnderna som besvarade enkäten lämnade 282 svar på frågan om barn som har regelbundet umgänge med en förälder. Sammanlagt hade man uppgift om 147 barn. Också här är osäkerheten mycket stor. har mycket sällan kännedom om barn som har regelbundet umgänge med en förälder som vräks. Umgängesbarn är inte folkbokförda hos föräldern. Flera sade sig också vara oförmögna att besvara denna fråga eftersom uppgifter saknas, vilket gör att det interna bortfallet är stort. Uppgifter om dessa barn är mer begränsad och svarsfrekvensen på enkätens följdfrågor är mycket låg. Av de 147 umgängesbarnen var 27 barn i åldern 0–, 63 till- hörde åldersgruppen 7–och 56 barn var 13–. För ett barn saknades åldersuppgift. Knappt hälften av dem som kände till umgängesbarn besvarade frågan om socialnämnden beaktar barnets behov av umgänge när en umgängesförälder vräks. Av dessa svarade tre fjärdedelar att man gör det. 6.1.5Enkätens öppna frågor om vräkning och hemlöshet Vilka huvudsakliga skäl finns till att det inte gått att förhindra en vräkning? Knappt hälften av dem som besvarade enkäten kommenterade frå- gan om huvudsakliga skäl till att det inte gått att förhindra en vräk- ning av barnfamiljer/hushåll med barn. Många uppgav flera skäl till att det inte gått att undvika att vräkningen genomförs. En grov kategorisering av svaren visar att de vanligaste skälen uppfattas vara: 1.Upprepade hyresskulder (med kommentar om att avbetalningspla- ner inte fullföljts, hyresvärd tröttnat/inte är villig låta hyresgäst bo kvar). 2.Upprepade hyresskulder (med kommentar att hyresvärd ej förhandlingsbar oavsett om skuld regleras eller om den enskilde får socialt kontrakt). 3.Hyresvärden inte samarbetsvillig/har tröttnat (ej angett hyres- skuld/ störning). 4.Störningar (ofta med kommentar om missbruk/misskötsel/hot/ hänsyn till övriga hyresgäster). 5.Familjen vill inte samarbeta/inte ha kontakt med eller familjen har inte gått att nå. 6.Familjen prioriterar annat än hyra (med kommentar om att föräld- rar har egna inkomster eller oförmåga sköta ekonomi/bristande motivation). 7.Ärendet kom för sent till kännedom, vräkning gick inte att förhindra. 8.Stora hyresskulder (med kommentar att inte beviljar bistånd p.g.a. tidigare beviljat bistånd till hyresskuld/hyresskulden är för stor eller att hyresgästen har egna inkomster/inte har rätt till ekonomiskt bistånd/). 9.Skulder (annan skuld än hyresskuld). De fyra första kategorierna bildar en grupp där skälen kan knytas till situationer där hyresvärden har möjlighet att fälla avgöranden som påverkar utgången positivt eller negativt för den enskilde. I den andra gruppen återfinns kommentarer som kan hänföras till ansvarsområde. Här kan det sociala arbetet, social- tjänstens rutiner och bedömningar i enskilda ärenden vara av avgö- rande betydelse. Riktlinjer etc. för arbetet med vräkning och hemlöshet? I enkäten efterfrågades riktlinjer eller annan dokumentation om arbetet med vräkning och hemlöshet i kommunen. Bara ett fåtal kommuner skickade med riktlinjer eller annan dokumentation om sitt arbete. Tillsammans med annan kunskap vi fått om arbetet med bostadssociala frågor tolkar vi resultatet som att det saknades riktlinjer i de flesta kommuner. Vilka behov av förändringar finns för att förhindra att barnfamiljer vräks? Frågan besvarades endast av av kommunerna. Det stora flertalet ansåg att det fanns behov av förändringar och resten att det fungerade bra/inte fanns behov av förändringar. De vanligaste förslagen på förändringar var: 1.Familjers ekonomi bör kunna tvångsförvaltas, förmedlingsme- del, bostadsbidrag till hyresvärd 2.Hyresvärden bör kontakta tidigare om hyres- skuld/störning. 3.Socialtjänsten borde ha mer förebyggande arbete (exempelvis hyresrådgivning, boendekonsulent). Många socialförvaltningar påpekar att problemet med vräkning och bostadslöshet även gäller familjer som bor i andra hand eller familjer som blir utan boende i samband med separationer/ misshandel. Problemet med bostadslöshet är också stort bland familjer som inte får eget hyreskontrakt på grund av låg eller ingen inkomst, skulder eller betalningsanmärkning. Dessa familjer flyttar runt i osäkra andrahandsboenden med sina barn eller bor mycket trångt. Liknande problem finns bland de asylsökande familjer som bor i eget boende deras asylansökan prövas. Dessutom visar erfarenheten att den som blivit vräkt i många fall har mycket svårt att komma tillbaka till ett förstahandskontrakt. Enkäten bestod av frågor om barn som bor stadigvarande hos minst en förälder och om barn som bor växelvis respektive barn som har ett regelbundet umgänge. Vi ville veta hur många barn som vräkts, hur gamla barnen var vid vräkningstillfället, hur boendet ordnades efter vräkningen samt i vilket land barnens föräldrar var födda. Tre öppna frågor ställdes om skälen till att det inte gått att förhindra en vräkning, om det finns behov av förändringar i lag- stiftning etc. för att förhindra att barnfamiljer vräks och om det finns övriga synpunkter. I följebrevet till enkäten efterlystes lokala riktlinjer, lokala undersökningar eller utvecklingsarbete och annat material som rör utredningens område. Vår enkät omfattar således de vräkningar som kommit till social- tjänstens kännedom genom hyresvärden och/eller kronofogde- myndigheten och där den vräkte haft ett förstahandskontrakt på bo- staden. i de kommuner/kommundelar som besvarade ut- redningens enkät uppgav sammanlagt 813 barn i åldrarna 0–som berördes av en vräkning. Av dessa bodde 600 barn stadigvarande tillsammans föräldern/båda föräldrarna, 66 barn bodde växelvis hos föräldrarna och 147 barn hade regelbundet um- gänge med en förälder som blev vräkt. Utöver detta tillkommer ett okänt antal barn. Fem kommuner/stadsdelar uppgav att de har kännedom om att barnfamiljer vräkts, men att de inte kan ange ex- akt hur många barn som finns i familjerna.10 Detta innebär ytterli- gare minst 45 vräkta barn om man utgår från att familjerna har 1,79 barn per hushåll.11 Lågt räknat har alltså de kommuner som besvarat vår enkät känne- dom om minst 858 vräkta barn . Det stora bortfallet när det gäller barn som bor växelvis eller har regelbundet umgänge ger uttryck för att antalet vräkta barn är kraftigt underskattat. Med andra ord kan antalet vräkta barn vara 10I () uppgavs att två till tre barnfamiljer vräkts, i Södra innestaden () fem barnfamiljer, i tio barnfamiljer, i tre till fem barnfamiljer samt i fem till tio vräkta barnfamiljer. 11Enligt SCB:s befolkningsstatistik har svenska familjer i genomsnitt 1,79 barn. betydligt högre eftersom av olika skäl inte kommit i kontakt med alla vräkningsärenden. Vi har också jämfört enkätens svar med enkät om bo- stadssituationen i landet 2004.12 Då fann vi att det sker vräkningar av barnfamiljer i kommuner som har bostadsbrist, i kommuner med balans i utbud och efterfrågan och i kommuner med överskott av lägenheter. Vräkningar av barnfamiljer förekommer i alla kom- muntyper, inte bara i stora städer utan också i mindre kommuner. har på utredningens uppdrag begärt in statistikuppgifter om avhysningar från bostad från tre kronofogdedistrikt i landet för . Syftet var att ge en bild av i vilken omfattning barn berörs av vräkningar. Uppgif- terna kommer från kronofogdemyndigheterna i Sollentunakonto- ret/, samt Kalmar.13 Det hade varit önskvärt att göra en totalundersökning, men det var på grund av organisatoriska skäl hos inte möjligt att få uppgifter från ett helt kvartal och inte heller att göra en landsomfattande undersökning. Undersökningen ger ändå kunskap om i vilken utsträckning barn berörts av vräkningar i berörda di- strikt och hur de berörda kronofogdemyndigheterna anser att sam- arbetet mellan dem och fungerar i ärenden som rör barn. Uppdraget till de berörda kontoren innebar att kontrollera och rapportera avhysningar från bostad. Antalet ansökningar om avhys- ning och hur många av ansökningarna som rörde barnfamiljer skulle rapporteras. Dessutom skulle också antalet verkställda avhysningar, hur många av dessa som rörde barnfamiljer samt hur många barn som fanns i varje barnfamilj redovisas. Barnfamilj definierades som den person som avhysts har ensam eller gemensam vårdnad om ett barn som inte fyllt . Uppgif- ter om sambandsregistrering med barn finns i Skatte- verkets basregister. Bostadsmarknaden –2005. Slutsatser av bostadsmarknadsenkäten . 13Sollentunakontoret omfattar kommunerna , , , , , , , , , och Hässelby- stadsdelar i , Umeåkontoret omfattar och och Kalmardistriktet , , och . Storleken på hyresskulden i de verkställda ärendena efterfrågades liksom uppgift om i vilken kommun den avhyste personen bodde i vid avhysningstillfället. Dessutom frågade man om underrättelsen till socialnämnden lett till att bekräftat mottagandet av den och om underrättelsen till socialnämnden lett till att en person från fanns på plats vid avhysningstillfället .14 Ansökningar om och verkställda avhysningar totalt och för barnfamiljer april/. Andel av ansökta avhysningar av barnfamiljer som verkställs Av tabellen framgår att 25–av samtliga ansökningar om avhysning rörde barnfamiljer. Av samtliga verkställda avhysningar gällde i , i och i /Sollentunakontoret barnfamiljer. I verkställdes av ansökningarna om avhysning av barnfamiljer, medan motsvarande siffra för var och för . Kronofogdedistrikten redovisade att sammanlagt 15 barn berör- des av vräkning (2, 4 och /Sollentunakontoret 9, i genomsnitt 1,7 barn per familj). 14 ska enligt 16 kap. 2 § Utsökningsförordningen (1981:981) underrätta socialnämnden avhysningen. Enligt 5 kap. 4 § Socialtjänstförordningen (2001: 937) skall socialnämnden bekräfta mottagandet till kronofogdemyndigheten och ge besked om ansvarig handläggare och skicka en kopia till den som bekräftelsen avser. fjärdedel av vräkningarna i sker i Sollentuna- kontorets område enligt befintliga statistikuppgifter.15 Om antalet vräkta barn för varje distrikt räknas upp till årsnivå med antagandet att dessa är representativa kan man anta att 12 barn vräks i , 24 barn i och 54 barn i Sollentunakontorets område. (216 i hela länet) Det finns dock mycket stor osäkerhet i denna siffra på grund av att vi inte vet hur representativa de två månaderna april–maj är för vräk- ningarna av barn under . Vid en jämförelse med samtliga avhysningar för och 2004 framgår att av verkställda vräkningar utfördes /maj. var motsvarande andel . När det gäller det totala an- talet vräkningar är april/maj således representativa för , men siffrorna är ändå osäkra för antalet barn eftersom de inte särredovisas i statistiken. Jämförelse med 2004 i enkäten till Vi har jämfört siffror på antalet vräkta barn /i de tre kronofogdedistrikten med uppgifter som i de berörda kommunerna lämnade . Kommunerna i kronofogdedistrikt16 uppgav i social- tjänstundersökningen 2004 att det vräktes 46 barn som stadigva- rande bodde tillsammans med minst en förälder. Det är nästan dub- belt så många barn som en framskrivning till årsnivå av kronofog- deundersökningen . I kronofogdedistrikt17 uppgav kommunerna i de två länen i socialtjänstundersökningen att det 2004 vräktes 25 barn som bodde stadigvarande med minst en förälder. Det är mer än dubbelt så många barn som en framskrivning till årsnivå av kronofogdeun- dersökningen 2005. Kommunerna i kronofogdekontor18 uppgav i social- tjänstundersökningen att det vräktes 16 barn som stadigvarande bodde tillsammans med minst en förälder, därtill kommer 2-3 barn- familjer med ett obekant antal barn. 15Skatteverkets statistik över avhysningar. 16Kalmar, , och . 18Omfattar kommunerna , , , , , , , och följande stadsdelar från : , , , . med en framskrivning till årsnivå av kronofogdeundersökningen 2005 visar att i dessa kommuner känner till mindre än hälften av de vräkta barnen. Även andelen som vräks i förhål- lande till antalet ansökningar är större i kronofogde- kontor. Det ger ytterligare stöd för uppfattningen att kommunerna i detta distrikt har sämre kunskap om vräkningshotade, alternativt gör mindre insatser för att förhindra vräkning. Kommunerna bekräftade skriftligt mottagande av meddelandet från kronofogdemyndigheten om utsatt datum för avhysning i mycket varierande utsträckning.