sou · GTB394 · 2006-01-01 00:00:00 — Om den kommunala naturvårdssatsningen fortsätter bör det villko- ras vid beslut om tilldelning att databaser och kunskapsunderlag som utarbetas ska läggas in i referensregistret. Det behövs utveckling av metoder och kompetens för att kom- munerna lättare ska kunna ta fram och använda kunskapsunderlag om biologisk mångfald i den fysiska planeringen och i miljökonse- kvensbeskrivningar. Centrala myndigheter, särskilt och , bör ta fram vägledning till stöd för kunskaps- uppbyggande åtgärder i kommunerna. Kommunernas tillgång till statlig information Kommunerna har stort behov av relevant och uppdaterad informa- tion från länsstyrelser och centrala myndigheter. De centrala myn- digheter som kommunerna ofta använder information ifrån när det gäller biologisk mångfald är särskilt och Art- Kunskap i det kommunala arbetet Databanken, men även sektorsmyndigheter som t.ex. Jordbruks- verket och skogsvårdsorganisationen. Kommunerna framhåller att informationen måste finnas lätt tillgänglig på myndigheternas hem- sidor. Det finns behov av att ta del både av bearbetad information i form av rapporter och av primärdata som kan laddas ned. Tillgång till kartor och geografiska skikt som kan laddas ned är också viktigt för kommunerna. Kostnaderna för att få tillgång till data från vissa myndigheter, särskilt SCB, och Lantmäteriet, har framhållits som ett problem för kommunerna. En samlad ingång via internet där all relevant information för kommunerna fanns samlad skulle underlätta arbetet. 8 Frågor som berör forskning Det bedrivs omfattande forskning i som berör biologisk mångfald. Mycket av forskningen är dock inte anpassad till de specifika kunskapsbehoven för att bevara och hållbart nyttja bi- ologisk mångfald. Ekologisk forskning är en viktig grund i ar- betet med biologisk mångfald. Det behövs också taxonomisk forskning, särskilt för att upprätthålla expertkompetensen inom olika organismgrupper. Samhällsvetenskaplig och tvärveten- skaplig kunskap behövs för att genomföra naturvårdspolitiken som en del i en hållbar samhällsutveckling. gisk mångfald, CBM, bör ges en förstärkt roll som samordnare och förmedlande länk mellan forskning och praktik, för att på så sätt överbrygga glappet mellan forskningen och dess avnämare. Kunskapssammanställningar och vetenskapliga synteser bör i högre utsträckning än tas fram och användas. Sådana sam- manställningar kan underlätta samverkan mellan det operativa miljömålsarbetet och forskningen, som de ger för- stärkta möjligheter att prioritera nya forskningsinsatser. Forsk- ningens internationella kontaktnät utgör ett bra komplement till officiella kontakter med andra länder, och bör när det är möjligt användas i ett strategiskt arbete inom EU och i övriga världen. För att inventeringar och miljöövervakning ska hålla hög kvalitet och inge trovärdighet är det viktigt att vedertagen och enhetlig vetenskaplig metodik liksom vetenskapliga analys- verktyg används. Forskning vid universitet och högskolor utgör en viktig grund i all systematisk kunskapsuppbyggnad. Trots detta har forskning bru- tits ut från denna utredning om kunskapsuppbyggnad. Istället har regeringen gett Formas i uppdrag att redovisa en översikt över forskning om biologisk mångfald. Uppdraget, i form av en rapport Frågor som berör forskning som CBM utarbetat, kommer att redovisas till regeringen senare . Eftersom en strikt uppdelning mellan forskning och annan form av kunskapsuppbyggnad vare sig möjlig eller ändamåls- enlig redovisas i det här kapitlet en del generella överväganden som rör forskning. Särskilt viktiga forskningsbehov i relation till miljö- kvalitetsmålen tas upp i kapitel 5 och 6. satsar på forskning om biologisk mångfald Det bedrivs omfattande forskning i som berör biologisk mångfald. har särskilda medel avsatts i statsbudge- ten för forskning om biologisk mångfald. Medlen har fördelats via , Formas och ArtDatabanken. Satsningen har varit viktig för att stärka forskningsområdet och för att behålla och bygga upp vetenskaplig kompetens. Satsningen har dock varit bred, och även inkluderat mer grundläggande forskningsfrågor, och har därför av många myndigheter och organisationer inte upplevts som anpassad till de specifika kunskapsbehoven för att bevara och håll- bart nyttja biologisk mångfald. Forskningsbaserad kunskap behövs i arbetet med biologisk mång- fald. Även om utredningens fokus legat på naturinventeringar (of- tast för att identifiera och beskriva skyddsvärda områden eller ar- ter) och uppföljning, är det tydligt att det finns behov av ytterligare kunskap, inte minst ekologisk, för att bl.a. bättre förstå ekosyste- mens dynamik och funktion och för att utveckla metoder för beva- rande och hållbart nyttjande. Taxonomisk forskning, särskilt om de artgrupper vi vet minst om, tillför baskunskap som viktig expertkompetens byggs upp. Det behövs i stor utsträckning också samhällsvetenskaplig och tvärvetenskaplig kunskap för att genom- föra naturvårdspolitiken som en del i en hållbar samhällsutveckling. Inom många områden behövs beteendevetenskapliga insatser, t.ex. för att öka möjligheterna att genomföra rovdjurspolitiken. Inom alla dessa områden är det primärt forskning som bedrivs vid univer- sitet och högskolor som kan ta fram den efterfrågade kunskapen. Frågor som berör forskning Glapp mellan forskning och avnämare Det finns ett glapp mellan forskningen och dess avnämare, dvs. de som behöver kunskap för att fatta beslut eller genomföra åtgärder. Forskningens resultat presenteras ofta i en form som avnämarna inte kan ta till sig. Avnämarna är å andra sidan opreciserade i sina beställningar av forskning. De har svårt att formulera problemen tillräckligt specificerat och så att en forskare förstår dem och finner dem intressanta. Det finns också ett glapp . Avnämaren behö- ver kunskapen nu – det är nu problemet finns och måste lösas. Forskningen tar tid och levererar resultat , kanske när avnämarens fokus har flyttats till något annat problem. Det behövs en aktör som kan överbrygga glappet. Det är rimligt att , , ges en förstärkt roll som samordnare och förmedlande länk mellan forskning och praktik. Ett särskilt problem i sammanhanget är att de som har behov av kunskap sällan har tillgång till egna forskningsmedel. I är det främst forskningsråden som förfogar över de statliga forsk- ningsmedlen. En annan viktig finansiär av miljöforskning är Stiftel- sen för miljöstrategisk forskning, Mistra. Av de myndigheter som har ansvar för genomförandet av miljöpolitiken är det främst Na- turvårdsverket som har möjlighet att finansiera forskning med egna medel. Sektorsmyndigheterna för de areella näringarna saknar där- emot forskningsmedel, och har därmed begränsade möjligheter att göra egna beställningar av forskning. De blir beroende av andra fi- nansiärers prioriteringar. Detta underlättar inte möjligheterna att åstadkomma en närmare samverkan mellan forskningen och avnä- marna. Mellan forskningen och avnämarna är det viktigt att det finns en ömsesidig respekt för de villkor som präglar de olika verksamhe- terna, och en vilja att utveckla nya mötesplatser. I utredningens arbete har jag mött synpunkter att den ena eller andra gruppen inte accepterar roll- och ansvarsfördelningen. I vissa fall upplevs forsk- ningens företrädare ha en alltför stor dominans i arbetet att styra och välja vilka operativa insatser och metoder som är lämpligast. På samma sätt har synpunkter förts fram att de operativt ansvariga inte tar till sig forskningens slutsatser och att de inte förmår om- sätta slutsatserna i praktiska åtgärder. Oavsett vad som är rätt så pekar det faktum att dessa diskussioner förekommer på ett behov av en förstärkt kommunikation mellan forskare och avnämare. Frågor som berör forskning Det behövs synteser och överblick. Den enskilda forskaren är ofta alltför specialiserad i förhållande till avnämarens frågeställningar. Specialiseringsgraden har successivt blivit större. Avnämaren behö- ver ofta få en fråga belyst ur fler än ett perspektiv. Kunskapssam- manställningar och vetenskapliga synteser bör därför ges högre prioritet vid fördelning av forskningsmedel. Synteser kan också vara ett sätt att överbrygga glappet mellan forskningen och avnä- marna som beskrivs ovan. Den akademiska forskningen är internationell till sin karaktär. För avnämarna ger kontakter med svenska forskare en brygga till den internationella forskningen och den vetenskapliga diskussionen på området. Internationella forskningskontakter ger också möjlighet till överföring av svenskt kunnande och svenska erfarenheter till andra delar av EU och till övriga världen. Universiteten som huvudmän för miljöövervakning Forskning och utveckling är ofta första steget i en naturinventering eller i ett miljöövervakningsprogram. Det är ofta inom universitet och högskolor som en kvalificerad metodutveckling kan ske. Att så långt möjligt använda vedertagen och enhetlig vetenskaplig meto- dik liksom vetenskapliga analysverktyg är viktigt för att inventer- ingar och miljöövervakning ska hålla en hög kvalitet och inge tro- värdighet. För miljöövervakning och liknande uppföljningsprogram där stora mängder data samlas in över tiden är det en stor fördel om universiteten är huvudmän och tar ansvar för både genomförande och statistiska analyser. Genom universitetens oberoende i förhål- lande till myndigheter och näringsliv blir också resultaten mer tro- värdiga som underlag för utvärdering, nationell rapportering till regering och riksdag och internationell rapportering. Långa mätserier som görs inom miljöövervakningen kan vara ett viktigt och spännande underlag för forskningen. Det är viktigt att data görs tillgängliga för forskningen. Forskningen kan därmed också bidra till analys och tolkning av data. Samma sak gäller tidi- gare insamlat material i museer. Frågor som berör forskning Ett problem som uppmärksammats men som ännu inte lösts är finansiering av långsiktiga experiment och undersök- ningar i fält. I viss utsträckning täcks detta av miljöövervakningen, men den rymmer aldrig experiment med t.ex. olika skötselmetoder. Den normala längden för finansiering av ett forskningsprojekt är , vilket är för att genomföra denna typ av experi- ment. Det finns behov av långsiktiga experiment och undersök- ningar för att bl.a. följa och förstå konsekvenserna av förändringar i klimat och markanvändning. Möjligheterna till finansiering av dessa bör utredas i ett större sammanhang. – återvinn kunskapen! Det finns brister i spridningen och tillgängliggörandet av infor- mation från biologiska inventeringar och undersökningar. Nå- gon samlad ingång för den som behöver sådana uppgifter finns inte. Användaren är hänvisad till att leta uppgifter på olika webbplatser och i skriftliga källor. Dessa använder olika model- ler för spridningen och uppgifterna är inte alltid jämförbara. Generellt saknas en överblick över de insatser som gjorts för att bygga upp kunskap. Inom vissa områden, främst skogen och ha- vet, är läget något bättre. Information om biologisk mångfald sprids inte endast i form av uppgifter från inventeringar och undersökningar. Många in- stitutioner gör via tryckta skrifter, artiklar och rapporter viktiga insatser. Även biologiska och museer har en viktig roll som förmedlare av kunskap om biologisk mångfald. Inget svenskt museum har dock ett uttalat ansvar för att i sin ut- ställningsverksamhet presentera tillståndet för den biologiska mångfalden och miljön i . 1.Ett nationellt webbaserat referensregister över naturinven- teringar och undersökningar byggs upp. Registret ska ut- formas i form av en metadatabas med kartstöd. Det ska inte innehålla faktiska inventeringsuppgifter. 2.En nationell spridnings- och hämtningsportal på internet byggs upp, om möjligt inom ramen för ett befintligt system. Via denna portal bör finnas möjlighet att interaktivt hämta och studera uppgifter från nationellt täckande inventeringar främst genom länkning till de miljömålsansvariga myndig- heternas hemsidor. Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! 3.Naturvårdsverket ges ansvar för att, i samråd med övriga miljömålsansvariga myndigheter, upprätta ett nationellt re- ferensregister samt en portal. 4.Naturvårdsverkets ansvar för att tillse att kunskaperna om miljön och miljötillståndet görs allmänt tillgängliga utveck- las. 5.Naturvårdsverket, och ges i uppdrag att komma överens om gemensamma riktlinjer för hur tillgängliggörande av uppgifter via internet ska utfor- mas. 6.Naturvårdsverket, och ges i uppdrag att arrangera en satsning liknande StrateGIS men med fokus ställt på nyttjandet av geografiska informations- system och lägesrelaterade data i arbetet med bevarandet av biologisk mångfald specifikt och miljöfrågor generellt. 7.Naturhistoriska ges, som en del i utställnings- och informationsverksamheten vid museet, ansvar för in- formation till allmänheten om tillståndet för biologisk mångfald i generellt och kopplat till miljömålen spe- cifikt. Med spridning och tillgängliggörande avses här olika insatser för att öka tillgången till de uppgifter som på olika sätt samlats in vid kunskapsuppbyggande åtgärder, t.ex. inventeringar och undersök- ningar. I begreppet ingår också folkbildning vars betydelse inte får underskattas. Det bör redan initialt i detta kapitel påpekas att informationsut- budet är mycket stort både om biologisk mångfald specifikt och om naturens värden generellt. I böcker, rapporter, i radio och tv samt på internet finns en stor mängd information som speglar inte bara bredden och djupet i vår naturomgivning, utan också det stora antal myndigheter, företag, organisationer och enskilda som på ett eller annat sätt i sin verksamhet berör detta område. Många myn- digheter och organisationer har webbplatser som håller hög klass och ger tillgång till bra information. I det här kapitlet beskrivs först vilka grupper som på olika sätt har behov av att få tillgång till information och kunskap om biolo- gisk mångfald. I det avsnittet lyfts också fram vilka typer av kun- skapsunderlag som olika användargrupper har behov av. Därefter presenteras ett antal kanaler genom vilka i första hand lägesrelate- Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! rad information om biologisk mångfald sprids, och kapitlet avslutas med förslag. Vem behöver tillgång till kunskapsunderlag och vilka underlag behöver de? Policyskapare (och de politiska partierna, , centrala myndigheter m.fl.) Policyskaparnas uppgift är att fastställa de övergripande målen för en verksamhet, fördela resurser mellan olika ändamål och ange in- riktningen av arbetet. Policyskaparna har ett ansvar för att utforma strategier för verksamheten, uttolka folkviljan och bilda opinion. Denna användargrupp har behov av analyserad och samlad in- formation om landet som helhet. Övervakning av miljötillståndet och uppföljning av miljökvalitetsmålen är särskilt viktiga kun- skapsunderlag. Förvaltningsmyndigheternas och domstolarnas gemensamma roll är att handlägga ärenden på ett rättssäkert sätt. Förvaltningsmyn- digheterna utövar också tillsyn samt bedriver viss annan verksam- het, t.ex. förmedling av bidrag och stöd för olika ändamål. Förvaltningsmyndigheterna och domstolarna har behov av till- gång till olika former av kunskapsunderlag för att kunna fatta kor- rekta beslut. Förvaltningsmyndigheterna har dessutom behov av underlag för att kunna planera och prioritera både tillsyn och öv- riga verksamheter. I flera fall har förvaltningsmyndigheterna också ett ansvar för uppföljning och redovisning av både sitt eget miljö- arbete och miljömålsarbetet. Utgångspunkten för de behov av underlag som finns inom denna användarkategori är dels det geografiska eller verksamhetsmässiga ansvarsområdet, dels de frågeställningar som ska hanteras i t.ex. ett mål eller ärende. Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! De fysiska planerarna återfinns främst inom kommunerna, men också inom t.ex. länsstyrelser, specialdomstolar, centrala verk och . Den fysiska planeringens roll är att främja en god samhällsutveckling och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö. Utgångspunkten för den fysiska planeringens behov av underlag är främst det geografiska ansvarsområde inom vilket planering ska gälla. Detta område är i första hand en kommun. Inom detta om- råde behövs en bred kunskap om de företeelser som finns i naturen och som på ett eller annat sätt måste beaktas inom ramen för plane- ringen. Markanvändare (företag, areella näringar, infrastrukturverk) Markanvändare finns inom en rad olika organisationer. Markan- vändare är allt från t.ex. till den enskilda jordbrukaren eller renskötaren. Rollen för markanvändaren är att för sin verk- samhet nyttja en geografiskt avgränsad yta på ett sådant sätt att miljöns värden så långt möjligt inte påverkas negativt. Med stöd i kraven på miljökonsekvensbeskrivningar genomförs kunskapsupp- byggande insatser. Markanvändarnas frågeställningar är oftast ni- efter behovet inom en given verksamhet – för skogsbruket är inte underlag om havsmiljön av intresse. För markanvändaren är det viktigt att informationen är lättill- gänglig och överförbar till beslutsprocessen för den aktuella fråge- ställningen. Eventuella faktorer som begränsar eller påverkar mark- utnyttjandet måste vara kända. Vägarna för att få tillgång till upp- gifter om begränsande faktorer måste vara enkla och tydliga. I det fall uppgifter är klassade (t.ex. värdeklass I-II-III) måste dessa vär- deklasser vara förståeliga för markanvändaren och kunna omsättas i de behov som markanvändaren har. Kommuner (exklusive planerarrollen) Kommunerna har, förutom i rollen som fysiska planerare, ansvar för vissa myndighetsuppgifter på lokal nivå, bl.a. för skola och folkbildande verksamhet och som verksamhetsansvarig för t.ex. reningsverk och vattenförsörjning. Se kapitel 7 för beskrivning av kommunernas roll i arbetet med biologisk mångfald. Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! Utgångspunkterna för kommunernas behov av kunskap beror av i vilken roll som kommunen verkar. För myndighetsuppgifterna finns behov av samma typ av underlag som förvaltningsmyndighe- terna i övrigt. I rollen som ansvarig för skola och folkbildning be- hövs både primäruppgifter och bearbetade fakta. Som verksam- hetsutövare behövs information motsvarande den som markanvän- dare behöver. Generellt kan sägas att kommunerna behöver upp- gifter på bredden inom sitt geografiska ansvarsområde. Organisationer (ideella, närings- m.fl.) Organisationerna har, oberoende av vilken organisation det handlar om eller vilken inriktning den har, det ansvar som organisationen själv definierat. Utgångspunkten för organisationernas behov av kunskapsun- derlag beror på hur man har definierat sina uppdrag. Gemensamt är dock att man har intresse av att lätt få tillgång till uppgifter om t.ex. förekomst och utbredning av arter, naturtyper eller värdeklas- sade områden. Förutom denna typ av uppgifter behöver organisa- tionerna också bearbetad information. De flesta organisationerna har nischade intressen. Många organisationer använder kunskap som underlag för att påverka opinioner och beslutsfattare. Forskningens uppdrag är att genom systematiskt och metodiskt utredande skapa ny kunskap. Inom vilka områden som forskningen behöver uppgifter avgörs av frågeställningen. Utgångspunkterna för forskningens behov av uppgifter är att det i första hand rör sig om primäruppgifter som senare kan hanteras i enlighet med de metoder som valts för forskningsinsatsen. Allmänheten är i detta sammanhang de individer som inte kanalise- rar sina intressen genom en organisation. Intresset kan variera mycket, från djup kunskap om en art eller ett område, till ett mer generellt intresse för naturen och dess innehåll. Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! Utgångspunkterna för allmänhetens behov av tillång till kun- skapsunderlag beror helt på vilket intresse individen har. Generellt kan sägas att det finns behov både av primäruppgifter om enskilda observationer, värdeklassningar, skyddade områden m.m. och av bearbetad kunskap. Ofta önskas en populariserad kunskap. Ett be- grepp som blivit vanligare och som också berör naturvårdsområdet är infotainment. Behoven av sådan förpackad och populariserad kunskap kommer med stor sannolikhet att öka. Slutligen finns ett behov av på-plats-uppgifter i anslutning till skyddade områden. Detta behov är självfallet olika beroende av var området finns. Det måste understrykas hur viktig denna typ av in- formation är för att skapa en ökad tillgång till naturen för både en uppväxande generation som är mer ovan vid naturen, och för våra nya medborgare med ett ursprung i ett annat kulturellt samman- hang. De nya medborgarnas erfarenheter och behov måste tas till- vara. Hur sprids kunskapsunderlag ? Förutom de traditionella spridningsvägarna i form av tryckt mate- rial, t.ex. böcker, rapporter och informationsblad, så sprids upp- gifter också via internet. Det finns ett antal olika system som an- vänds för att sprida information via webben. Här redovisas ett antal system som har bedömts ha större betydelse för miljömålsarbetet. Systemen används både för distribution av lägessatta data och som kanal för spridning av traditionell textbaserad information. Förutom de system som är öppna för alla betraktare, finns i vissa sammanhang system som inte har en öppen del. I nedanstå- ende sammanställning redovisas också ett antal sådana system. Med webbplats avses i detta sammanhang en sammanhängande samling av texter, dokument, bilder och data (video, ljud, lägessatta data, statistikdata). Ofta används benämningen hemsida för vad som mer korrekt bör betecknas webbplats. Webbportal har blivit ett populärt begrepp när man talar om webbplatser på internet. En portal är egentligen en startpunkt till internetresurser där man samlar flera ingångar till internet på en Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! och samma webbplats. En webbportal innehåller möjlighet att söka både efter webbsidor via ett sökmotorindex och efter kategorise- rade länkar via en webbkatalog. En webbportal kan också erbjuda kringtjänster som gratis e-post, webbhotell m.m. Öppna webbplatser av relevans för arbetet med biologisk mångfald Det finns ett mycket stort antal webbplatser som innehåller upp- gifter av relevans för arbetet med biologisk mångfald. Här redovi- sas översiktligt de öppna webbplatser som bedömts ha störst bety- delse. Sammanställningen gör dock inte anspråk på att vara kom- plett. Webbplatser som främst innehåller information om verksam- heten inom en organisation har inte medtagits. Uppgifter om nyckelbiotoper och naturvärden, sumpskogar samt Redovisa aktuell information om skyddade områden och naturvär- ansvarar för kvalitetssäkring av de uppgifter som ligger inom skogsvårdsorganisationens ansvarsområde, dvs. elbiotoper, sumpskogar, naturvårdsavtal m.m. Skogens pärlor är ett väl utvecklat system för att på ett pedago- giskt och tydligt sätt sprida uppgifter om både inventeringsdata och klassade uppgifter om t.ex. skyddade områden. Till systemet finns kopplat ett distributionssystem kallat Skogens källa där registrerade använ- dare kan ladda ned uppgifter för användning i egna system. systemet finns också lätt tillgång till rapporter och statistik i olika Systemet är lätt att använda och tillägna sig. Systemet innehåller dels interaktiv redovisning av olika samhälls- intressen, skyddad natur samt administrativa indelningar, dels möjlighet att ladda ned GIS-data som underlag för användning i Syftet med kartor är dels att redovisa underlag som läns- Spridning och tillgängliggörande – återvinn kunskapen! styrelserna har tillgång till, dels sprida data som kan behövas för Länsstyrelserna ansvarar för kvalitetssäkringen av egna data. kartor är ett visnings- och spridningssystem som utveck- lats av länsstyrelserna i samverkan. både för visning av vissa utvalda data och för nedladdning. stemet är till viss del svåröverskådligt och innehåller inga rappor-