sou · GTB31d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Denna andel har varit i stort densamma . SR anser att de kvantitativa kraven på detta område, liksom i övrigt i public service-uppdraget, bör undvikas under den kom- mande tillståndsperioden. SR menar bl.a. att det faktum att vissa krav är precist uttryckta i kvantitativa termer medan andra villkor inte är det innebär oredovisade och kanske oavsiktliga nedpriorite- ringar av vissa delar i uppdraget. 11.2Utomståendes medverkan och utläggningar av produktion m.m. Public service-uppdragets inriktning på mångfald i program- verksamheten innebär också att det ska finnas många produktions- källor och medverkan i programproduktionen även från andra än företagens egna anställda. Också på detta område har det funnits särskilda krav på programföretagen. fanns i uppdraget krav om att utomståendes medverkan och frilansmedverkan av olika slag skulle öka i samtliga programföretag. Dessutom ställdes krav om att produktionen i ökad utsträckning skulle ske i samarbete med eller läggas ut på fristående producenter och produktionsbolag. I riksdagsbeslutet om det nu gällande uppdraget gjordes några förändringar.5 Regering och riksdag ansåg att det finns en risk att 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen SVT gör sig alltför beroende av utomstående produktionsbolag och därmed får svårare att hävda sin särart som public service-företag. Därför gäller kravet att lägga ut en allt större andel av produk- tionen på utomstående producenter inte längre för SVT. Omfatt- ningen av utläggningar ska inte öka, men fortsatt hållas på en hög och jämn nivå. Också omfattningen av utomståendes medverkan ska hållas på ungefär nuvarande nivå men inte öka. Det senare kravet gäller också för UR. Däremot ska SR sträva efter en högre grad av utläggningar, samarbetsprojekt och inköp av program. SR ska också öka omfattningen av utomståendes medverkan och frilansmedverkan av olika slag jämfört med . I förarbetena sägs att SR på detta sätt bör bidra till att stimulera den fria produktionsmarknaden för radio när det gäller en programproduktion präglad av mångfald och hög kvalitet. Inom SVT medverkar ett stort antal personer inom konstnärlig, publicistisk och opinionsbildande verksamhet, dels som gäster i programmen, dels som medverkande i olika delar av produktions- processen. Antalet medverkande i SVT:s program varierar mellan 10 000 och 11 500 personer . SVT redovisar också omfattningen av resurser till utomstående uttryckt i utbetalda arvoden. Utomstående medverkan i SVT, utbetalda arvoden, mkr i fasta priser Källa: SVT:s public service-redovisning 2003 (vår bearbetning: avrundat till hela mkr). SVT:s kostnader för att anlita utomstående har minskat jämfört med i föregående tillståndsperiod. Hela minskningen har skett i regionerna utanför . Kostnaderna för anlitande av kulturarbetare har dock ökat något . Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen En annan del av medverkan i SVT:s program är ersättningar för musikrättigheter till ett antal upphovsrättsorganisationer. uppgick dessa ersättningar till , vilket är ungefär samma nivå som . Dessa resurser ingår inte i kostnaderna för medverkande i tabell 11.4 ovan. Också när det gäller produktionsutläggningar, samproduktioner och inköp av program redovisas omfattningen med uppgifter om företagets kostnader. SVT:s samarbete med utomstående svenska producenter, mkr i fasta priser Övriga landet, varav Källa: SVT:s public service-redovisning 2003 (vår bearbetning: avrundat till hela mkr). Totalt sett låg omfattningen av SVT:s samarbete med utomstående producenter på ungefär samma nivå som av föregående tillståndsperiod, . Däremot har det skett stora förskjutningar inom området. Samproduktioner har som sam- arbetsform med utomstående producenter ökat kraftigt, både i och i övriga landet. I har utläggningar av produktion minskat kraftigt, medan inköp har ökat. I övriga landet används produktionsutläggningar i princip i samma omfattning, medan inköp av färdiga program har minskat kraftigt. SVT har i en skrivelse till kommittén framfört att det vore lämp- ligt om företaget på egen hand kunde avgöra graden av utläggningar och pekar bl.a. på att det inte enbart handlar om utrymmet för företaget att engagera produktionsbolag, utan också fria filmare, kulturutövare och utomstående specialister inom olika områden.6 6 SVT, skrivelse till kommittén Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen SVT pekar också på den kvalitetshöjande effekt för den externa produktionsmarknaden som SVT:s utläggningar och inköp ofta leder till. Generellt anser dock SVT att företaget också i fortsätt- ningen måste ha en hög nivå av egen produktion och pekar på att förutsättningarna för att bygga programutbudet på externa krafter i form av samproduktioner, utläggningar och inköp varierar mellan olika programkategorier. De kategorier som enligt SVT lämpar sig för extern produktion är främst fiktion och nöje, medan företaget för programområden som nyheter, sport och fakta anser att det är nödvändigt att i mycket hög grad producera själv. Omfattningen av utomståendes medverkan och frilansmedverkan uppgick inom UR till ca . UR:s defini- tion på området inkluderar såväl s.k. projekt- och mångfalds- anställda som teknikpersonal. Omfattningen av utomståendes medverkan har ökat jämfört med då kostnaderna på områ- det var . När det gäller produktion utanför företaget har stora för- ändringar skett inom UR. Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen Produktionsvolymer för radio och TV fördelade på produktionskategorier, timmar Källa: UR:s public service-redovisning 2003 (vår bearbetning: avrundat till hela mkr). Av UR:s totala volym för TV-produktion stod inköp och utläggningar av produktion för 71 respektive , dvs. Det är en kraftig ökning då denna andel var . Totalt sett har UR:s produktionsvolym för TV ökat . Detta beror dock inte på ökad egenproduktion, utan på en kraftigt ökad andel inköp. Detta innebär att UR har gått från en grad av egenproduktion i förhållande till total produktionsvolym på år . Enligt uppgifter som UR lämnat till kommittén avser företaget under kommande två åren öka andelen inköp ytterligare till av total produktionsvolym år 2005.7 På radioområdet har en kraftig minskning skett av produktions- volymen. Enligt UR beror förändringen, som inträffade , på en omläggning av produktionen för P4. Det betyder emellertid också att UR producerar avsevärt mindre radio jämfört med . 7 UR underlag till kommittén Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen Utomståendes medverkan förekommer inom alla SR:s program- produktioner. Totalt betalade SR till utomstående. SR redovisar dock utomståendes med- verkan annorlunda än SVT, bl.a. ingår både musikrättigheter och inköp av program, vilket SVT särredovisar. Utomståendes medverkan i SR 2001–2003, kostnad i mkr i fasta priser Källa: SR:s public service-redovisning 2003 (vår bearbetning: avrundat till hela mkr). SR:s kostnader för olika former av utomståendes medverkan i programmen har ökat med eller . Enligt SR har kostnaderna för utlägg- ningar ökat från till . Dessa kostnader är dock delvis de samma som kostnaderna för utomståendes medverkan i tabell 11.7, eftersom SR, till skillnad från SVT, inte redovisar dessa kategorier särskilt. I nuvarande tillståndsperiod pekas produktionsutläggningar, samarbetsprojekt och inköp av program särskilt ut som områden där SR ska öka sina insatser. Här bör nämnas att radions arbets- och programformer gör att vad som är att betrakta som en utom- stående producent varierar mer än inom televisionen. I SR:s fall ingår en rad enskilda journalister som deltar i delar av program, t.ex. olika inslag i längre studioprogram. SR redovisar såväl kostna- der för detta som en rad exempel på program där utomstående producenter deltar. Bland de programexempel som nämns finns Ketchup Fanclub, Sommartoppen, Flipper och Frispel (alla P3), Deadline (P1) samt Mitt i musiken (P2). Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen Spegling, produktion och mångfald Den studie som genomförts vid avdelningen för konst, kultur och kommunikation vid är inriktad på två av public service-företagens uppgifter, dels hur programföretagen klarar att bevaka hela landet i sitt programutbud, dels hur de sam- arbetar med producenter utanför den egna verksamheten. Studiens författare har mot bakgrund av ämnets omfattning valt att arbeta utifrån ett flertal perspektiv och med flera metoder. Undersökningen, som avser SR och SVT, bygger på intervjuer med programföretagens ledningar och fackliga företrädare, med lokala och regionala chefer, analyser av programföretagens redovisningar, en kvantitativ studie av det lokala och regionala utbudet samt en kvalitativ studie av utbudet under en specifik vecka . Författarna understryker att man inte ansett sig kunna ge några slutgiltiga svar på de frågor som studerats. Syftet har istället varit att ge så många infallsvinklar som möjligt på de företeelser man har studerat. När det gäller programföretagens förmåga att spegla hela landet konstaterar författarna att det finns flera viktiga förklaringar till public service-företagens sätt att skildra hela landet. Program- företagen har uppgiften att finna en rimlig balans mellan principer som rör publicistiska bedömningar, demokratiska överväganden eller rättvisefrågor och vad författarna kallar folklighetens princip, dvs. det faktum att programföretagen vill göra program som samlar stora grupper av tittare och lyssnare. Programföretagen har, enligt författarna, mot denna bakgrund skäl att både fokusera på specifika orter och att försöka ge en mer heltäckande bild av landet. Författarnas bedömning är att både SR:s och SVT:s programutbud som helhet ger inblickar i händelser och skeenden i hela landet i en sådan omfattning att man inte kan hävda att kraven på programföretagen att spegla hela landet inte är uppfyllda. Programverksamheten utanför kännetecknas enligt studien både av en vilja att arbeta utifrån traditionella journalistiska principer och en uppfattning om att det område man bevakar och befinner sig i har så speciella karakteristika att det journalistiska arbetet blir annorlunda. I de nyhetsinslag för riksnyheter som produceras lokalt och regionalt tycks det traditionella journalistiska förhållningssättet vara viktigare än lokal och regional särprägel och egenart. Däremot tycks det inom andra lokalt och regionalt produ- Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen cerade programområden gjorda för rikssändningar vara vanligare att mer av det som är specifikt lokalt och regionalt också avspeglas i programmen. När det gäller frågan om i vilken mån programföretagen är när- varande i hela landet konstaterar författarna att båda program- företagen uppfyller kraven i anslagsvillkoren om att av allmänproduktionen ska ske utanför , men ifrågasätter om detta kvantitativa mått är meningsfullt . Författarna pekar också på att både SR och SVT befinner sig i förändringsprocesser som ännu inte är avslutade, vilket gör det svårt att bedöma resultatet av dem. Bedömningen är ändå att de förändringar som sker inte verkar leda till att programföretagen totalt sett minskar sin närvaro i landet. Däremot innebär föränd- ringarna en annan sorts närvaro. Författarna för i detta samman- hang ett resonemang om att programföretagen har en viktig upp- gift att balansera ibland motstridiga perspektiv som effektivitet, kraven i public service-uppdraget samt företagets programmässiga kreativitet. I fråga om styrkerelationen mellan central nivå å ena sidan och lokal och regional nivå å den andra konstateras att både SR och SVT i jämförelse med andra public service-nationer befinner sig på ovanligt många orter. Författarna menar dock att de organisa- tionsförändringar som genomförs inom SVT, men också inom SR, innebär att den centrala ledningen får en tydligare kontroll över organisationen. När det gäller produktionsutläggningar anser författarna att det inte finns några klara definitioner av vad som menas med de olika formerna av samarbete mellan public service-företagen och aktörer i deras omvärld. Författarna pekar på att SR än så länge bedriver samarbetsprojekt i mycket begränsad omfattning. Studien refererar den diskussion som pågår om public service-företagens möjligheter att kunna säkerställa att fristående producenter klarar att samarbeta och göra goda public service-program. Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen Spegling av hela landet Public service-verksamhetens decentraliserade organisation är en förutsättning för den mångfald som ska prägla all program- verksamhet och därmed för programföretagens möjligheter att kunna uppfylla sitt uppdrag. För att programföretagen ska kunna spegla den verklighet som människor bosatta i lever i är det nödvändigt att företagen är närvarande i hela landet. För att denna närvaro ska vara trovärdig måste programföretagen vara så organi- serade att både löpande bevakning och programproduktion i vid mening inom såväl nyhets- och samhällsbevakning som på kultur- området och andra programområden blir möjlig i alla delar av landet. Det bör framhållas att målsättningen på detta område – att public service-företagen i sin programverksamhet ska spegla hela landet – inte bara uppnås genom var allmänproduktionen sker. Programföretagens verksamhet runt om i landet innebär långt fler perspektiv än bara allmänproduktion. Det viktigaste bidraget till spegling av förhållanden runt om i landet vid sidan av allmän- produktionen kommer från den lokala och regionala nyhets- verksamheten. SR:s och SVT:s lokala och regionala nyhets- verksamheter har mycket stor betydelse för speglingen av hela landet. Lokal och regional nyhets- och samhällsbevakning har också stor betydelse för mångfalden i stort på dessa marknader runt om i landet. De villkor som formuleras för programverksamhet och organi- sation bör vara så utformade att de inte hindrar programutveckling och organisatoriska förändringar som motiveras av utvecklingen på medieområdet och ett effektivt resursutnyttjande. Exempelvis kan en teknisk utveckling som förändrar förutsättningarna för programproduktion behöva leda till förändringar i den produktionsapparat som medieföretag av public service-företagens storlek förfogar över. En central förutsättning för att den lokala och regionala organi- sationen inom public service-verksamheten effektivt ska kunna främja mångfalden i programutbudet är givetvis att den ges goda resurser. Det är också viktigt att centrala beslutsfunktioner i programproduktionen inte enbart koncentreras till , Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen utan att det också i dessa frågor finns ett stort mått av inflytande ute i den lokala och regionala organisationen. Både inom SVT och SR har de regionala respektive de lokala enheternas andel av allmänproduktionen legat över det uppsatta villkoret om . I SVT:s fall har andelen ökat från till . Också i den utvärdering som gjordes inför nuvarande tillståndsperiod fann den dåvarande utredningen att allmänproduktionen hade denna fördel- ning mellan och resten av landet. Därtill gäller att både SVT och SR hade samma fördelning av resurser för allmän- produktion mellan och övriga landet som . I praktiken innebär detta att programföretagen har haft en i princip oförändrad fördelning av sin allmänproduktion mellan och övriga landet. Även om kvantitativa data av denna typ inte säger allt så bör detta enligt kommitténs mening kunna tas till intäkt för att programföretagen har funnit en rimlig balans mellan central och lokal och regional verksamhet. Vi utgår från att programföretagen i fortsättningen kommer att klara att upprätthålla en hög andel allmänproduktion, men föreslår att kravet att av allmänproduktionen ska ske utanför kvarstår. Vi anser emellertid inte att man i regelverket på förhand bör avgöra resursfördelningen mellan och övriga landet. Det skulle kunna uppfattas som ett hinder för produktivitetsökningar, något som bör gälla alla delar i företaget. Vi föreslår vidare att en allmän målsättning för program- verksamheten i alla tre programföretag formuleras. Ett över- gripande mål bör enligt vår mening vara att all programverksamhet ska präglas av ett perspektiv där förhållanden i hela kan speglas så att programutbudet därmed kan upplevas som relevant av människor i alla miljöer. Programföretagen ska säkerställa att organisationen utformas med syfte att möjliggöra en hög närvaro ute i landet av medarbetare med kunskap om de olika regionerna, vilket är en förutsättning för att det övergripande målet om speg- ling av hela ska uppfyllas. Programföretagen bör ges i uppdrag att, i linje med vad kom- mittén föreslår i kapitel 6, vid inledningen av den kommande till- ståndsperioden formulera konkreta riktlinjer för verksamheten som syftar till att uppfylla kravet att i all programverksamhet spegla hela landet. Programföretagen bör också förtydliga sin redovisning på detta område, bl.a. genom att lämna klargörande information Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen om vad som kännetecknar den produktion som sker ute i landet, t.ex. på vilka olika sätt den lokala och regionala produktionen faktiskt bidrar till att spegla förhållanden i hela landet. Utomståendes medverkan, produktionsutläggningar, samarbeten och inköp Kraven på mångfald i programproduktionen var naturligtvis särskilt viktiga i då public service-företagen var ensamma om att sända radio och TV i landet. Men mot bakgrund av företagens storlek och den betydelse public service-radio och TV fortfarande har för mångfalden och bredden i det samlade radio- och TV- utbudet i , finns anledning att också i fortsättningen hävda vikten av stor variation när det gäller produktionskällor och utom- ståendes medverkan i program och produktion. Vi kan konstatera att programföretagen i stor utsträckning lever upp till villkoren på området. Vid utgången av hade resurserna för SVT:s produktionsutläggningar och inköp minskat jämfört med i föregående tillståndsperiod. Däremot har resurserna för samproduktioner ökat, vilket sammanlagt innebär att omfattningen av SVT:s samarbete med utomstående producenter har varit i stort oförändrad. SR:s resurser förväntas under nuvarande tillståndsperiod öka, vilket också har skett under perio- dens två första verksamhetsår. För UR har stora förändringar skett. Enligt gällande uppdrag ska omfattningen av utomståendes medverkan och frilansmedverkan av olika slag hållas på en hög och jämn nivå men inte öka. Vi kan dock konstatera att UR ökat omfattningen under tillstånds- perioden. UR har dessutom kraftigt ökat andelen inköp av program i företagets samlade programvolym och planerar enligt uppgift att öka denna andel ytterligare. UR har därmed en allt mindre andel av egenproduktion i sitt samlade programutbud. UR:s verksamhet behandlas i kapitel 15, varför denna fråga inte kommenteras vidare här. Vi anser att riktlinjerna på detta område bör förtydligas. har kraven enbart riktats mot produktionsvolymen, antingen att företagen ska öka andelen utomstående, produktions- utläggningar och inköp eller att omfattningen ska ligga på samma nivå som . Vi tror att en målformulering som tar sikte på Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen vad som bör känneteckna programverksamheten är mer ändamåls- enlig. För det första bör enligt vår mening en generell målsättning på området vara att programföretagen ska främja mångfald i all programverksamhet genom en stor variation när det gäller programproduktion utanför den egna verksamheten. Det är också viktigt att programföretagen generellt sett har en omfattande med- verkan av personer utanför företagen. Regelverket bör dock inte peka ut exakt hur stor denna andel ska vara. Omfattningen bör kunna variera , men inte i sådan omfattning att mångfalden eller programföretagens egen kompetens riskerar att urholkas. För det andra är det viktigt att det märks att också produktion som görs av utomstående, av enskilda producenter eller av produktionsbolag, håller public service-klass när det gäller variation i innehållet och hög kvalitet. Programföretagens upphandling av produktioner utanför företaget bör vara så organiserad att respektive företag tydligt kan ta ansvar för både produktions- process och programinnehåll så att public service-kraven också gäller denna typ av produktion. Programföretagen bör lämna tydliga redovisningar av hur detta säkerställs. 12Tillgänglighet för personer med funktionshinder I direktiven anges att kommittén ska följa upp och utvärdera det arbete för ökad tillgänglighet som bedrivs inom public service- företagen och då särskilt lösningar för uppläst textremsa i TV samt användningen av annan ny teknik. Vi ska även ta del av interna- erfarenheter på området. Vidare ingår i uppdraget att analy- sera om nuvarande krav på insatser och redovisning är ändamåls- enliga samt att undersöka om ytterligare krav ska ställas på före- tagen för att öka tillgängligheten. Om så är fallet ska kommittén lämna förslag på hur kraven bör formuleras. beslut inför nuvarande tillståndsperiod innebar bl.a. att programföretagens insatser för att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade ska öka. Ett mål ska vara att uppläst text- remsa kan erbjudas . skärpte regeringens förslag genom ett krav på att textningen ska öka till minst hälften av SVT:s sändningar med svenskt ursprung. SVT tilldelades ett engångsbelopp om för insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade. I proposi- tionen anförde regeringen vidare att SVT bör öka andelen textade program i det rikssända utbudet med svenskt ursprung påtagligt samt pröva möjligheten att texta regionala nyhetssändningar. För samtliga bolag gäller att de ska beakta funktionshindrades behov. Program ska även produceras för speciella målgrupper. Insatser för att göra programmen tillgängliga för funktions- hindrade ska öka jämfört med . Tillgänglighet för personer med funktionshinder Vidare gäller att i fråga om program om och för funktions- hindrade får SVT, SR och UR sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Speciellt för SVT gäller att av förstagångs- sändningarna med svenskt ursprung bör vara textade vid utgången av tillståndsperioden. Ett mål ska vara att uppläst textremsa kan erbjudas . Inriktningen på program- verksamheten för döva ska vara att sända främst nyheter, informa- tion och kulturprogram på teckenspråk. Barn och ungdomar ska prioriteras särskilt. Speciellt för gäller att god hörbarhet i sändningarna ska efter- strävas. För UR gäller att andelen textade program ska öka påtag- ligt jämfört med . För samtliga bolag gäller att överenskommelser rörande insatser för funktionshindrade ska tillställas och för radio och TV. För SVT gäller även att produktionsanläggningarna för program- verksamhet för döva i ska användas i minst samma utsträckning som också i den fortsatta verk- samheten. SR arbetar inte specifikt med tillgänglighet för funktionshindrade, utan har istället området som en av många aspekter i sitt arbete mot diskriminering och för mångfald. SR har två personer anställda med ansvar för mångfald inom programproduktionen och personalområdet. Bolaget menar i sin public service-redovisning att flera steg framåt har tagits på området under Europeiska Handikapp- . Som exempel nämns en intern , ett seminarium, en temavecka och att man haft praktikanter med funktionshinder. SR tar vidare upp ett antal exempel på program och serier som rör funktionshindrade, bl.a. anges att SR Interna- tional har utökat sin bevakning av frågor kring funktionshinder ur ett invandrarperspektiv. Tillgänglighet för personer med funktionshinder Radioteatern, andakter och gudstjänster tas upp som exempel på hur SR ökar tillgängligheten till kultur och service som rörelse- hindrade annars kan ha svårt att ta del av.