sou · GTB367 · 2006-01-01 00:00:00 — De konsultutredningar som vi har genomfört, har på analyserat möjligheterna till en relativt långt driven standardi- sering av besiktningsmetodiken utifrån ett underlag med mer eller mindre utvecklade beskrivningar, metoder, åtgärdsförslag och besiktningsmetodik för de olika delsystemen. Enligt vår bedöm- ning är det såväl möjligt som nödvändigt att rationalisera besikt- ningsarbetet genom att för vanligt förkommande åtgärder hitta tydliga kriterier eller indata som stöd för åtgärdsförslagen. Det innebär att i vart fall dessa åtgärder uppmärksammas och prövas i Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag De kan också kostnadskalkyleras utifrån standardkalkyler och byggnadsägaren får därmed uppslag om vad denne bör gå vidare med. Ytterligare ett antal åtgärder kan iden- tifieras men inte kostnadskalkyleras utan kompletterande mät- ningsinsatser och projektering. Hur framgångsrik denna strategi kommer att bli är delvis beroende av vilka hjälpmedel och vilket kunskapsstöd som utvecklas för besiktningsarbetet. I den fortsatta processen bör närmare studeras hur stor andel av väsentliga åtgärder som därmed kan fångas upp och vilka som missas, med vilka metoder träffsäkerheten kan öka, vilka kompetensbrister som föreligger, vilka kompletterande hjälpmedel som krävs etc. Den besiktning som skall leda till förslag om kostnadseffektiva åtgärder i flerbostadshus bör ske systematiskt för klimatskal, ventilation, varmvattensystem, värmeförsörjningssystem, styr- och reglersystem, och fastighetsel. Grundprincipen är att vart och ett av dessa områden bör inventeras genom en fördjupad och värderande (fysisk och funktionell) beskrivning. En enklare beskrivning kan bli aktuell att tillämpa för de områden där energiexperten bedömer att inga lönsamma åtgärder kan identifieras. Förslag: Energiprestanda för befintliga byggnader med lokaler baseras på uppmätta värden. Om inte verksamhetsanknuten energi kan uppges, får den anges som schablon. Om inte tillförlitliga mät- data är tillgängliga, bestäms energiprestanda genom beräkning. Bedömning: Normalisering bör begränsas till normalår- skorrigering av energibehovet för uppvärmning. Ett frivilligt system bör införas för att differentiera resursåtgången vid besikt- ning. bör i samråd med ta fram schabloner för verksamhetsenergi. Överväganden, förslag och bedömning Befintliga byggnader med lokaler föreslås bli deklarerade på grundval av mätning av energianvändningen. Skälet är att mätning tillsammans med beprövade besiktnings- och analysmetoder bedöms vara en mer kostnadseffektiv metod och ge ett mer korrekt värde för energiprestanda än vad en beräkning kan ge för Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag byggnader med lokaler. Detta under förutsättning att tillförlitliga mätdata är tillgängliga. Finns inte dessa data tillgängliga, bör byggnaden beräknas. Om uppgifter om verksamhetsenergi är de enda som saknas, får den dock schabloniseras. Eventuella hyresgästers verksamhetsenergi förslås ingå i de mät- data som ligger till grund för energideklarationen. Vi konstaterar att byggnadsägaren visserligen normalt inte har laglig grund att få tillgång till dessa uppgifter i de fall hyresgästen har separat elmätare. Å andra sidan ser vi heller inga skäl till varför hyresgästen inte skulle vilja lämna ifrån sig dessa uppgifter, när denne på så sätt kan erhålla förslag på lönsamma åtgärder för att minska sin energi- användning och sina kostnader. Vi vill också peka på möjligheten att ägaren skriver in en rätt att få tillgång till uppgifterna i hyres- kontraktet, eftersom det bör ligga i ägarens intresse att få en energideklaration med så hög precision som möjligt. Skulle inte, trots ovanstående resonemang, ägaren kunna tillhandahålla upp- gifter om verksamhetsenergi, bör dess omfattning anges genom schabloner, dvs. en förutbestämd mall som anger vilken den typiska energianvändningen är för lokaltypen och verksamheten i fråga. Det skall i sammanhanget noteras att användningen av schabloner medför att byggnadens energiprestanda kommer att avvika från den verkliga. Valet av schablonvärde bör dock sannolikt bestämmas genom att drifttider för verksamheten anges. Schabloner av ovan nämnda slag med god kvalitet existerar inte utan behöver tas fram. Vi bedömer att det är ett relativt omfattande arbete, även om det kan ske genom simuleringsberäkningar. En kritisk uppgift är att bestämma det lämpliga antalet schabloner. Med för få schabloner blir prestandavärdenas avvikelse från de verkliga inte acceptabel. Vi föreslår att i samråd med tar fram sådana schabloner. Eftersom besiktningsarbetet för byggnader med lokaler normalt kommer att vara relativt resurskrävande, föreslår vi att dessa på frivillig väg skall kunna klassificeras i syfte att differentiera de metoder och därmed de resurser som behövs för att ta fram åtgärdsför- slag. Generellt bör en deklarationsbesiktning genomföras som en funktionskontroll, där varje system eller delsystem kontrolleras. Omfattningen av den besiktningen kan styras av i huvudsak fyra värderingsparametrar, som bör ges olika vikt. Följande värderings- parametrar kan beaktas: Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag förekomsten av energi- eller miljöledningssystem, energianvändning i byggnaden, årlig energieffektivisering, samt förekomsten av system för uppföljning av innemiljön. Efter det att en byggnad har klassificerats enligt metoden ovan, skall den besiktigas för en energideklaration. De byggnader som efter klassningen bedömts tillhöra den del av byggnadsbeståndet där minst energibesparingspotential finns och där redan ett omfat- tande arbete läggs ner på uppföljning och effektivisering, behöver endast genomgå en översiktlig besiktning. De data som energiexperten behöver inför en deklarations- besiktning skall, beroende av byggnadsägarens eget val och för- måga, kunna tas fram av ägaren själv, av en utomstående part som ägaren tar hjälp av eller av energiexperten. Ju mer data som ägaren tillhandahåller, desto mindre tid behöver energiexperten lägga på att ta fram dessa uppgifter och i motsvarande grad reduceras kostnaden för energiexpertens insats. bör utforma och tillhandahålla ett standardiserat format/formulär för upphandling av energiexperter, vilket görs tillgängligt för byggnadsägare. Ifyllt formulär bör sändas till energiexperten inför deklarationens upp- rättande. När ägaren handlar upp en energiexpert bör det göras tydligt att ägaren, om denne så önskar, även skall ha möjlighet att få lönsam- hetsberäkningar genomförda som är skräddarsydda för den aktuella byggnaden med dess lokala förutsättningar. För samtliga byggnader kommer energideklarationen att innehålla förslag om kostnadseffektiva åtgärder som kan reducera energianvändningen. Energideklarering enligt den enkla och minst resurskrävande nivån, bör omfatta att dokumentera och göra ägaren uppmärksam på de åtgärder som okulärbesiktning och samtal med driftpersonalen ger. Energiexperten gör ett besök på plats i byggnaden för att genomföra en översiktlig okulärbesiktning av status hos byggnaden och hos dess tekniska system. Med hjälp av detta underlag skall experten lämna förslag om kostnadseffektiva åtgärder baserade på en standardiserad åtgärdslista. Förfarandet omfattar således följande moment: Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag kontroll av klassning, dvs. kontroll av de uppgifter byggnads- ägaren lämnat, tillse att byggnadsägaren lämnat de uppgifter som skall rap- porteras in till det centrala registret, besök på plats i byggnaden –intervju med berörd personal, –enkla stickprovsmätningar (vid behov), utfärda energideklaration och lämna skräddarsydda förslag på energieffektiviseringsåtgärder utifrån en standardiserad lista, samt redovisa och kommentera prioriteringslista över identifierade och lönsamma energihushållningsåtgärder till byggnadsägaren, för byggnader där sådana har identifierats. Vi bedömer att energideklarering för de bästa byggnaderna enligt lägsta ambitionsnivån innebär 1–2 dagars arbete. Det är sannolikt att den kortare tiden endast är möjlig för en mindre del av alla byggnader med lokaler, och då endast om alla indata från bygg- nadsägaren finns tillgängliga och att byggnaden är tämligen liten. I normalfallet bedöms omfattningen snarare vara . Om byggnaden vid deklarationsklassningen inte har klassificerats som tillhörande den bästa gruppen, behöver en mer omfattande deklarationsbesiktning genomföras. Den tidsmässiga omfattningen av denna deklarationsbesiktning är svår att ange men är mycket beroende av de uppgifter ägaren kan lämna till energi- experten inför besiktningen. Därför ger vi i det följande exempel på två olika fall, där det ena motsvarar en byggnad där relativt mycket information finns sammanställd av ägaren och överlämnad till energiexperten. Experten behöver i detta läge eventuellt komplet- tera med enklare mätningar. Det andra fallet (scenario 2) motsvarar en byggnad där fastighetsägaren endast kan förse energiexperten med relativt knapphändig information och insatsen därmed växer när det gäller insamlings-, mätnings– och beräkningsarbete. För byggnader där data om energianvändningen saknas, bör energi- prestanda beräknas med ett härför avsett beräkningsprogram. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Kontroll av lämnade uppgifter från byggnadsägaren (klassificering). Tillse att byggnadsägaren lämnat uppgifter som skall rapporteras in till det centrala registret. Besök på plats i byggnaden –intervju med berörd personal, –insamling av vitala data som saknas, –besiktning enligt checklistor, –mätningar (lång- och/eller korttidsmätning vid behov). Beräkning av byggnadens energiprestanda, om mätvärden för energianvändning saknas (med för ändamålet kvalificerat och godkänt beräkningsprogram). Identifiering av energihushållningsåtgärder samt beräkning av energibesparing och lönsamhet, samt För byggnadsägaren redovisa och diskutera igenom konkreta förslag om energihushållningsåtgärder. I det första fallet enligt ovan torde kontroll av klassning, energi- deklarering, åtgärdsförslag, ett antal platsbesök och mätningar samt redovisning och avslutande diskussioner normalt sett kräva 2–, beroende på byggnadens storlek. I scenario 2 tillkom- mer ytterligare 2–för insamling av uppgifter och beräk- ning av energiprestanda. För byggnader med bristfälliga data, där även tillförlitliga upp- gifter om uppmätt energianvändning saknas, blir det sannolikt svårt för en energiexpert att lämna offert på en energideklarering. 3.6.5Byggnader med både bostäder och lokaler Förslag: Energiprestanda för befintliga byggnader med både bostäder och lokaler baseras på uppmätta värden. Om inte tillför- litliga mätdata är tillgängliga, bestäms energiprestanda genom beräkning. Bedömning: Normalisering begränsas till normalårskorrigering av energianvändning för uppvärmning. Lokaler i byggnader med både bostäder och lokaler bör besiktigas av en energiexpert certifierad Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag för detta, om lokalarean () överstiger och utgör av byggnadens bruttoarea (BRA) eller om kylaggregat för komfortkyla överstigande 12 kW är installerat. Överväganden, förslag och bedömning Enligt SCB:s byggnadsstatistik har fler än vart femte flerbostads- hus lokalarea i byggnaden och fler än vart tionde flerbostadshus lokalarea. Byggnader med både bostäder och lokaler är särskilt vanliga i stadskärnor och äldre tät- ortsområden. När det gäller byggnader med både bostäder och lokaler anser vi att förfarandet skall följa den metodik som gäller för de olika delarna i byggnaden och som vi har beskrivit i det föregående. Lokalerna bör dock besiktigas av en energiexpert som är certifierad för detta, om lokalarean () överstiger och utgör av byggnadens bruttoarea (BRA) eller om kylaggregat för komfortkyla överstigande 12 kW är installerat. Besiktning av lokaler ställer särskilda krav på kompetensen hos de energiexperter som certifieras för ändamålet, vilket vi utvecklar i kapitel 6. Genom ackrediteringsförfarandet krävs också att den certifierade energiexperten skall säkerställa att han/hon har den kompetens som krävs för uppdraget. 3.6.6Förenklat förfarande – 2008 Förslag: Flerbostadshus samt byggnader med lokaler för offentlig verksamhet skall kunna deklareras med ett förenklat förfarande –2008 i syfte att upprätta en temporär deklaration med begränsad giltighetstid, om vissa krav är uppfyllda. skall få möjlighet att bestämma när olika byggnadskategorier skall energideklareras . Sådana beslut bör aviseras senast innan den berörda kategorin skall deklareras. Bedömning: bör besluta om giltighetstiden för temporära deklarationer. Utveckling av rutiner och metoder för ett förenklat förfarande bör ges hög prioritet. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag I utredningens delbetänkande konstaterade vi att perioden – 2008, då deklarationssystemet skall införas, innebär en betydande utmaning på grund av den stora mängd byggnader som då behöver deklareras. Det återstår mycket arbete med att utveckla deklara- tionsmetoder, hjälpmedel och register, vilket vi bedömer kommer att behöva ske även . Vidare skall experter utbildas och certifieras, men det råder stor osäkerhet om hur många som kommer att utbilda sig. Företag, där experterna är anställda, skall ackrediteras. EG-direktivet anger att energideklarering får skjutas upp till med hänvisning till brist på energi- experter. En begäran om detta bör lämnas till kommissionen . /2009 finns inga formella möjlig- heter att skjuta på införandet, vilket innebär att alla ägare av de byggnader som enligt lag skall energideklareras , också bör ha möjlighet att finna en expert. Konsekvenserna för övergångsskedet varierar mellan de olika byggnadskategorierna. De småhus som huvudsakligen skall deklareras i samband med försäljning uppgår till ca 60 000 . Därutöver tillkommer expertmedverkan i samband med nybyggnad av 10 000–15 000 småhus , Antalet flerbostadshus är ca 135 000. Eftersom det förekom- mer byte av någon hyresgäst/bostadsrättshavare i huvuddelen av dessa , säg 125 000, behöver merparten deklareras . Med antagandet att experter finns tillgängliga i mitten av 2006 och att de ökar i antal till 2009 kan ett grovt antagande vara att 100–125 000 bör vara deklarerade före . Antalet byggnader med lokaler för offentlig verksamhet som är större än uppskattar vi uppgår till 55 000–80 000. Även dessa omfattas omgående av krav på energideklarering. Merparten bör därför deklareras före utgången av 2008. Byggnader med övriga lokaler för uthyrning är ca 60 000 till antalet. Vi bedömer att ca hälften av dessa byter hyresgäst(er) eller byter ägare , med konsekvensen att de skall energi- deklareras. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Överväganden, förslag och bedömning Av ovanstående kan man konstatera att byggnader med lokaler för offentlig verksamhet samt flerbostadshus kommer att utgöra den största belastningen på deklarationssystemet i inledningsskedet. Vi föreslog därför i delbetänkandet att det kunde övervägas om de kan deklareras på ett mindre resurskrävande sätt, genom ett så kallat förenklat förfarande. Denna möjlighet har vi nu detaljstuderat med resultatet att vi bedömer att ett förenklat förfarande i syfte att upp- rätta temporära deklarationer kan och bör införas för dessa byggnadskategorier. Ett förenklat förfarande skall dock uppfylla direktivets krav. Prestandavärdet i deklarationen skall vara beräknat med samma höga precision som för det ordinarie förfarandet, efter- som EG-direktivet enligt vår bedömning inte ger utrymme för andra tolkningar. Beträffande åtgärdsförslagen uppfattar vi dock att direktivet lämnar större tolkningsutrymme. De åtgärdsförslag som lämnas skall visserligen enligt direktivet vara kostnadseffektiva, men vi anser att en delvis anpassad standardiserad lista med normalt lön- samma energieffektiviseringsåtgärder formellt kan anses uppfylla direktivets krav, även om det inte har varit avsikten. Bedömningen bör ju ha varit, vilket vi också anser, att ett byggnadsanpassat åtgärdsförlag leder till större energieffektiviseringsinsatser. En sådan lägre ambitionsnivå innebär att en energiexpert upprättar en energideklaration med stöd av tillförlitliga uppgifter från byggnads- ägaren och inte alltid genomför en besiktning av byggnaden. Energiexperten kan behöva besöka byggnaden om han t.ex. bedömer att uppgifterna är oriktiga, eller om uppgifter inte kan styrkas i tillräcklig omfattning, så att en beräkning behöver göras. Besök kan naturligtvis också göras om fastighetsägaren behöver hjälp med att ta fram erforderliga uppgifter. Vi gjorde i delbetänkandet bedömningen att just byggnads- anpassade åtgärdsförslag – och endast sådana – var nödvändiga för att få åtgärder som leder till minskad energianvändning till stånd och därmed öka förutsättningarna för att systemet skulle bli accepterat bland fastighetsägare. För en relativt liten merkostnad skulle de få det mervärde som anpassade åtgärdsförslag innebär. Mot den här bakgrunden anser vi att det förenklade förfarandet endast skall vara temporärt. Vi bedömer dock att det finns fördelar i att variera tiden för de temporära deklarationerna. På så sätt kan efterfrågan på Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag deklarationer jämnas ut. Vi föreslår att detta sker genom att byggnader med de sämsta prestandavärdena får den kortaste giltighetstiden och de byggnader som har bäst prestanda, den längsta. Tillvägagångssättet kan enligt vår uppfattning leda till att effektiviseringsinsatser skjuts , men vi bedömer att ett effektivt införande av systemet har högre prioritet i inledningsskedet. Med förslaget anser vi att vi har minskat riskerna för att flerbostadshus och byggnader med lokaler för offentlig verksamhet inte skall hinna deklareras. Som en följd därav anser vi att ikraft- trädande- och övergångsbestämmelsernas pkt 3 i vårt lagförslag om möjlighet till undantag från kravet att en energiexpert skall upprätta energideklarationer, inte längre krävs. (Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndig- heten, får för energideklarationer som upprättats –meddela undantag från kravet i 7 § att energideklarationen skall upprättas av en energiexpert). återstår dock en osäkerhet om de olika kategorierna kommer att kunna deklareras. Införandet av ett förenklat förfarande innebär inte att byggnader kan energi- deklareras . Sannolikt kommer denna tidpunkt att förskjutas 6–12 månader och framförallt bli beroende av när experter är utbildade, vilket i sin tur blir beroende av den tidpunkt när kan utfärda tekniska föreskrifter för deklarationsförfarandet. Det är också sannolikt att det är strategiskt riktigt att påbörja deklarering av småhus och byggnader med övervägande lokaler för uthyrning . Vi kan dock inte nu lämna förslag om när detta bör ske, varför ett sådant beslut bör göras mer flexibelt i tiden. Vi föreslår därför att får möjlighet att, beroende på situationen, bestämma när olika byggnadskategorier skall energideklareras. Ett sådant beslut bör aviseras senast innan den berörda kategorin skall deklareras. Byggnader större än med lokaler för offentlig verksamhet Expertens uppgift vid ett förenklat förfarande blir att verifiera det underlag som lämnas av byggnadsägaren, att med stöd av uppgifter om energianvändningen bedöma byggnadens energiprestanda i Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag förhållande till referensvärden samt att ange en senaste tidpunkt när en ordinarie deklaration skall upprättas. Eftersom tillgången på energiexperter är begränsad och ett förenklat förfarande i många fall inte kommer att kräva någon besiktning av byggnaden, kan en sådan deklaration inte innehålla någon skräddarsydd lista med energihushållningsåtgärder. Däremot kan den innehålla en standardiserad lista över de typer av åtgärder som normalt sett är lönsamma i majoriteten av byggnadsbeståndet med lokaler. Listans omfattning uppskattas till 20–50 åtgärder. Sannolikt kan energiexperter utfärda temporära energideklara- tioner för alla byggnader med lokaler för offentlig verksamhet –2008. bör innan det förenklade för- farandet påbörjas analysera den framtida situationen och i förväg besluta om giltighetstidens längd och dess beroende av byggnadens prestanda. En temporär deklaration måste bygga på indata som ägare av byggnader med lokaler för offentlig verksamhet har tillgängliga, eller med en liten arbetsinsats kan göra tillgängliga. I vart fall följande uppgifter krävs för att experten skall kunna upprätta en temporär deklaration. –byggnadsnamn (fastighetsägarens eget byggnadsnamn), –typkod enligt fastighetstaxeringen (byggnadskategori), –byggnadsnummer enligt LMV:s byggnadsregister (kan dagsläget vara svårt för fastighetsägaren att få tag på), samt –fastighetsbeteckning enligt LMV:s fastighetsregister. –organisationsnummer, samt –namn på ansvarig person för uppgifterna. –area, samt –genomförda och planerade energihushållningsåtgärder (åtgärder som genomförts de senaste 5–10 åren och som planeras de kommande 5 åren – frivillig uppgift). Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag –uppmätt årlig värmeenergi fördelad på energislag och normalårskorrigerad, –mätvärden – energianvändning, –metod för normalårskorrigering (graddagar, energiindex eller energisignatur), –uppmätt årlig elenergi till fastighetsspecifika ändamål (fastighetsel), –uppmätt årlig elenergi till hyresgästspecifika ändamål (verk- samhetsenergi – har fastighetsägaren inte alltid direkt tillgång till denna uppgift om hyresgästen har eget abonnemang på elenergi, gas eller fjärrvärme), alternativt upp- gifter som behövs för att ange den lämpliga schablonen, samt –om uppdelning av elenergin enligt ovan inte är möjlig, krävs istället uppgift om total uppmätt årlig elenergi. Ett problem med att använda uppgifter om totalt levererad energi som underlag för en deklaration är att byggnadsägaren inte alltid har tillgång till hyresgästernas energianvändning. I sådana fall bör den verksamhetsanknutna energin anges med schablon (se avsnitt 3.6.4). genomförs en ordinarie deklaration för alla byggnader med lokaler för offentlig verksamhet, förutom de som av olika skäl redan har genomfört en ordinarie deklaration. Alla ägare av sådana byggnader, som så önskar, skall kunna genomföra ordinarie energideklarationer efter , så snart energiexperter och inte minst referens- värden för aktuell byggnadskategori finns tillgängliga. För flerbostadshus föreslår vi ett förenklat förfarande 2006–2008 som i stort sett är identiskt med för- slaget för byggnader med lokaler för offentlig verksamhet. Skillnaden är att om fler uppgifter lämnas, kan bättre och mer byggnadsanpassade åtgärdsförslag anges i den temporära deklara- tionen. Vi föreslår dock att kraven för ett förenklat förfarande begränsas till de data som gäller energiprestandavärdet. Övriga uppgifter, som syftar till att kunna ge byggnadsanpassade förslag om kostnadseffektiva åtgärder, ligger det främst i husägarens eget Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag intresse att lämna. Lämnas inte dessa, kan heller inte några förslag presenteras om byggnadsanpassade åtgärder. Vi bedömer att flertalet ägare kommer att lämna de uppgifter de har tillgång till och att frågan därför är av underordnad betydelse. Uppgifter för deklarationen skall kunna lämnas av husägaren till energiexperten, som sedan upprättar en deklaration. Deklarationen kommer på grund av den begränsade indatamängden inte att resultera i byggnadsanpassade åtgärdsförslag utan endast ett begränsat antal inriktningsförslag. Liksom i fallet för byggnader med lokaler för offentlig verksamhet föreslår vi en varierande giltighetstid för en temporär deklaration för flerbostadshus.