sou · GTB381d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Det förekommer också att man rekryterar familjehem som vänder sig till särskilda grupper av barn och unga som barn från vissa kulturer, barn med vissa typer av problem som missbruk eller neuropsykiatrisk diagnos. Av de verksamheter som stödjer familjehem och som kommittén känner till drivs de flesta i aktiebolagsform, där näst kommer stiftelse och ideell förening. För tre eller fyra verksamheter är det obekant i vilken juridisk form verksamheten bedrivs. Uppgifterna är hämtade från respektive verksamhets hemsida. 10.3.3Kommunala verksamheter som stödjer familjehem Det ingår i uppdrag att rekrytera och stödja familje- hem. Närmare beskrivning finns i avsnitt 8.4. En del kommuner har organiserat en särskild verksamhet för rekryteringen av och stödet till familjehem. Vissa, särskilt mindre kommuner, kan sakna resur- ser för att bedriva sådan verksamhet. Olika samarbetsprojekt har därför initierats. I det projekt som bedrivs genom Kommun- Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. förbundet samarbetar , , och om familjehemsvården. Syftet med projektet är att utveckla en samlad familjehemsvård för framförallt tonåringar. Meningen är att familjehemmen skall få kontinuerligt stöd och ha tillgång till stöd i krissituationer. Man skall också arbeta med att ingå avtal med barn- och ungdomspsykiatri, skola och andra aktörer som kan ha bety- delse för stödet till den unge. Förhoppningen är att med bättre stöd kan många om inte alla institutionsplaceringar undvikas. Företrädare för projektet håller på att (höst 2004) arbeta fram för- slag på hur arbetet skall organiseras när projekttiden har gått till ända. Kommunerna i har i samarbete genomfört en kampanj för att rekrytera familjehem och utrett förutsättningarna för en permanent regional familjehems- organisation. Samarbetet har skett i projektform med i . Projektet i har avslutats och har resulterat i samverkan om utbildning av familje- hemsföräldrar i två olika grupper av kommuner. Skäl till att enskilda verksamheter utnyttjas I möte med kommitténs sekretariat har anställda i olika kommuner som skäl till att kommunerna använder familjehem som förmedlats av organisationer och bolag angett följande: För att vid ett akut behov få tillgång till ett familjehem. För att överhuvudtaget få tillgång till ett familjehem. För att få ett barn utrett när barnet får stå i kö för BUP-utred- ning och man inte kan få besked om när den kan bli av. För att man söker den kompetens som finns i organisationen exempelvis vad gäller behandling. För att det är billigare än institutionsvård. För att kommunen inte behöver binda personal till sig. För att mindre kommuner själva kan sakna praktisk möjlighet att ge familjehemmet eller barnet det stöd som behövs. För att verksamheten ska konkurrensutsättas. En kommun rekryterar, utreder och placerar ett barn i ett familje- hem. Om ett familjehem förmedlas av ett bolag eller en organisa- tion måste likväl kommunen utreda familjehemmet och besluta att placera ett barn där. Kommunen har ansvar för det placerade barnet Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. hur familjehemmet än rekryterats och barnet skall enligt 7 kap 1 § socialtjänstförordningen (2001:937) finnas med i socialnämndens förteckning över de barn som enligt nämndens beslut skall vistas i familjehem. Av statistik eller företeckningar framgår dock inte hur ett familjehem rekryterats eller får stöd. Det gör det svårt att bedöma hur stor omfattning enskilda verksamheter har i relation till offentliga vad gäller rekrytering av och stöd till familjehem. Av de familjehem som svarat på den enkätundersökning kommittén låtit SCB göra med familjehem anger att de är så kallat förstärkt familjehem. 10.3.4Hem för vård eller boende Begreppet hem för vård eller boende infördes genom socialtjänst- reformen och ersatte för den sociala barn- och ungdomsvårdens del vad som tidigare kallades barnavårdsanstalter och ungdomsvårds- skolor. I propositionen om (prop. 1979/80:1) fram- håller departementschefen att det är ett offentligt ansvar att social- tjänsten i tillräcklig omfattning har tillgång till nödvändiga institu- tioner. påtalades att enskilda institutioner även i fram- tiden skulle kunna vara komplement till offentliga institutioner men inte skulle få inrättas utan offentlig kontroll. Det saknas offentlig företeckning över de hem för vård eller boende som bedrivs i landet. Länsstyrelserna ger tillstånd till enskilt bedrivna verksamheter men inte till de som drivs av kom- munala förvaltningar. Den förteckning över bland annat hem för vård eller boende som ges ut av KatalogData är inte fullständig. Offentligt bedrivna HVB och motsvarande. Många kommuner bedriver hem för vård eller boende inom ramen för sin förvaltning. Det innebär naturligtvis att kommunen placerar barn som behöver vård där men kan också innebära att andra kommuner köper lediga platser när de behöver. Länsstyrelserna uppgav i svar på en enkät att det fanns 59–60 kommunala hem för vård eller boende som inte är tillståndsplik- tiga. En av länsstyrelserna svarade inte på frågan. driver 35 särskilda ungdomshem för vård av unga som behöver stå under särskild tillsyn. Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. finns 689 platser varav 78 är reserverade för ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård. Övriga platser utnyttjas av kommunerna för unga som omhändertagits med stöd av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga men det förekommer också att unga som får vård enligt socialtjänstlagen placeras här. Kommuner har tillsammans eller genom kommunalförbund bildat aktiebolag som bedriver hem för vård eller boende. Kommittén har kännedom om tre sådana bolag; Gryning vård AB, och . Delägarna i Gryning, kommun- förbunden i , har i konsortialavtal bland annat skrivit in att bolaget skall verka på samhällsnyttig grund, finansieras genom försäljningsintäkter samt eftersträva självfinansierat risk- tagande och utveckling genom rörelseöverskott (Verksamhets- plan/affärsplan 2005, ) . ägs av 25 kommuner i . ägs av där kommunerna i är medlemmar samt av . Förutsättningar för att bedriva kommunala bolag De kommunalägda bolagen är enskilda rättssubjekt men är offent- ligt styrda. Kommuner får enligt 2 kap 7 § kommunallagen (1991:900), KL, driva näringsverksamhet, om den drivs utan vinst- syfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar åt medlemmar i kommunen eller . Enligt 2 kap 5 § social- tjänstlagen får dock en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Om en kommun lämnar över vården av en angelägenhet till ett aktiebolag där kommunen innehar samtliga aktier, skall enligt 3 kap 17 § KL fullmäktige bland annat 1.fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten, 2.utse samtliga styrelseledamöter, 3.se till att fullmäktige får yttra sig innan sådana beslut i verksam- heten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas. Enligt 18 § samma kapitel skall när en kommun som lämnar över en angelägenhet till ett bolag eller en förening där kom- munen bestämmer tillsammans med någon annan skall fullmäktige se till att den juridiska personen blir bunden av villkoren i 17 § i en omfattning som är rimlig med hänsyn till andelsförhållanden, Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. verksamhetens art och omständigheterna i övrigt. När det endast är kommuner och landsting som är delägare får bestämmelsen i 17 § anses gälla fullt ut mot samtliga deltagande kommuner och landsting, jfr betänkande 1990/91:KU38. 10.3.5Hem för vård eller boende som bedrivs av enskilda Enskilda hem för vård eller boende bedrivs i olika juridiska former men aktiebolag är det absolut vanligaste. Det förekommer även handelsbolag, ekonomiska och ideella föreningar, stiftelser, tros- samfund och enskilda firmor. Vissa hem för vård eller boende bedriver verksamheten i ägarens hem, har ett fåtal platser och bedriver ingen annan vårdverksamhet. Enligt svar på den enkät som tillställts samtliga länsstyrelser fanns 78 familjehemsliknande hem för vård eller boende . De driftsformer som före- kommer bland dem är aktiebolag, handelsbolag och enskild firma. Av svaren på den enkät som SCB tillställt hem för vård eller boende framgår att av de enskilda verksamheterna hade tidigare varit familjehem, hade tidigare bedrivits av landsting och av kommuner. De organisationer och bolag som bedriver hem för vård eller boende av större omfattning bedriver eller tillhandahåller inte sällan tjänster inom angränsande områden. Det kan vara fråga om olika terapeutiska behandlingar, pedagogisk verksamhet eller öppen- vårdsbehandlingar. 10.3.6Kvalitet inom offentliga respektive enskilda hem för vård eller boende. När bestämmelsen i nuvarande 3 kap 3 § socialtjänstlagen om att insatser skall vara av god kvalitet infördes uttalade regeringen (prop. 1996/97:124) att det skall gälla såväl offentlig som privat verksamhet. föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende, SOSFS 2003:20 (S), har föreskrifter som tillämpas för hem för vård eller boende som drivs i såväl som enskild regi. Där föreskrivs bland annat vilka krav som skall kunna ställas på den som förestår verksamheten samt vilka krav på utbildning och erfarenhet som kan ställas på övrig personal. Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. skrift om personaltäthet och allmänna råd om bedömning av personalbehov. ( Barnavårdens institutioner, , 2000) konstaterade i sin avhandling att personaltät- heten var högre och att fler av personalen hade högskoleutbildning i kommunala än i enskilda hem för vård eller boende. Av svaren på den enkät som SCB på kommitténs uppdrag sänts till 358 hem för vård eller boende men svarat framgår följande. I verksamheter som drivs av kommuner (8) och landsting (1) har samtliga föreståndare universitets- eller högskole- utbildning på 120 poäng. I kommunalägda bolag (13) har sådan utbildning och i privata företag (95) är andelen . I Sammanbrott vid tonårsplaceringar – ungdomar i fosterhem och på institution (m.fl., , 2001) anges att sammanbrott är vanligare vid placering på enskilda hem för vård eller boende än på offentliga för tonåringar (13–) som placerades och följdes . av alla placeringar i enskilda HVB 1991 havererade. Medan motsvarande siffra för offentliga HVB låg strax . Vid intervjuer som kommittén låtit göra med företrädare för i 115 kommuner och kommundelar ställdes frågan: Om kommunen placerar barn och unga i såväl offentligt som enskilt bedrivna HVB, vilka skillnader har noterats? Av svaren framgår att många endast har erfarenhet av enskilda verksamheter och att de flesta andra inte ser någon skillnad. Det förekommer att svarandena påpekar att det är stora skillnader i kvalitet mellan olika enskilda verksamheter samt att de menar att kvalitet eller flexibilitet är högre antingen i offentlig eller i enskild verksamhet. Dessutom förkommer enstaka kommentarer där de kommunala bolagen lyfts fram som bra. 10.3.7Fördelning mellan offentlig och enskild HVB-verksamhet Uppgifter från avhandling institutioner strax före det att socialtjänstlagen trädde i kraft fanns knappt 2 000 institutionsplatser för barn och unga medan det 1992 fanns cirka 3 000 platser i hem för vård eller boende för samma grupp. Sallnäs uppger att enligt var hela ökningen Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. en följd av att antalet platser i enskilda hem för vård eller boende ökat. Platserna i sådana verksamheter ökade från 221 till 898 och fördubblades i stort sätt mellan åren 1991– 1996. Från svaren i en enkät till hem för vård eller boende som avsåg förhållandena beräknade Sallnäs att enskilda huvudmän tillhandahöll knappt platser vid hem för vård eller boende. Ideella föreningar eller stiftelser stod för 12, enskild verksamhet för 46 och kommuner, landsting och staten för av platserna. Med enskild verksamhet avsågs enskilda personer, aktiebolag inklusive offentligt ägda, handelsbolag och ekonomiska föreningar. konstaterade i sin rapport av behand- lingshem för barn och ungdomar, utifrån en enkät till länsstyrel- serna att antalet hem för vård eller boende i riket ökat från cirka 393 stycken till 456 stycken mellan åren 1990–2001. De enskilda verksamheternas andel av vården vid hem för vård eller boende angavs ha ökat från år . Andel av vården är beräknad efter antalet institutioner och inte antalet vårdplatser. Av svaren på den enkät som kommittén sänt till länsstyrelserna framgår att hade 447 verksamheter tillstånd att bedriva hem för vård eller boende för barn och unga samt att 16–17 verksamheter var vilande. Dessutom framgår att vid samma tid- punkt fanns 59–60 kommunala hem för vård eller boende som inte behövde tillstånd. Det kan noteras att verksamheter som bedrivs av kommunala bolag är tillståndspliktiga. fanns 36 sådana verksamheter. redovisar i Barn och unga – insatser , och , antal barn som fick heldygnsinsats enligt socialtjänst- Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. lagen eller insats enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga efter typ av insats. Redovisning ges dels av antalet barn som fick sådana insatser och dels hur många barn och unga som respektive år var föremål för insats. I följande diagram och tabeller redovisas som offentligt bedriven vård placeringar vid hem för vård eller boende som bedrivs av kommun eller landsting samt vård i särskilda ungdomshem. Som enskild vård redovisas placering vid hem för vård eller boende som drivs av enskild. uppgifter är inhämtade genom enkäter till kom- munerna. Där anges inte hur placeringar vid verksamheter bedrivna av kommunala bolag skall redovisas. Det är därför osäkert hur barn som placerats i sådana verksamheter redovisats. I kapitel 3 tabell 3.15 finns uppgifter om antalet barn som varit placerad i olika former av institutioner . Tabell 11.1 Antal placerade barn placerade i offentliga respektive enskilda HVB respektive år. Figur 11.1 Andel barn i procent som var placerade i offentlig respektive enskild verksamhet Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. Figur 11.2 Andel barn i procent som var placerade i offentlig respektive enskild vård. Skillnader i redovisningarna beror bland annat på att barn som är placerade överstiger antalet som är placerade en viss dag. Dessutom räknas barn som har olika placering när redovisningen sker årsvis. De kommunala hemmen är oftare akut- eller utredningshem vilket bör innebära att den offentliga vården får en större andel när man ser på placeringar än om man ser på placeringar en viss dag. Om man ser såväl till statistiken över antalet nytillkomna barn ett visst år som till barn med påbörjad heldygnsinsats ett visst år har fler barn fått offentlig än privat vård . Den stora andelen offentlig vård kan bero på att det finns relativt många offentliga akuthem medan de jourhem som tar emot barn med ett akut behov ofta inte är hem för vård eller boende. Fördelningen mellan offentlig och enskild verksamhet vad gäller hem för vård eller boende kan beskrivas på olika sätt. Dels kan en jämförelse göras mellan hur många enskilda respektive offentliga verksamheter som finns dels mellan hur många flickor och pojkar som får vård i respektive form av verksamhet. När gjorde sin jämförelse var andelen enskilda hem för vård eller boende . Motsvarande andel är enligt länsstyrelsernas uppgifter . Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. jämförelse grundar sig på avsåg förhållanden . har Gryning vård AB och bildats som tillsammans tagit över ett stort antal hem för vård eller boende som var offentliga. Om verksamheter som bedrivs av kommunala bolag betraktas som offentliga är fördelningen mellan offentliga och enskilda verksamheter fortfarande . Fördelningen av antalet flickor och pojkar som placeras i offent- lig respektive enskild vård skiljer sig åt om man ser till dem som var placerade eller de som var placerade ett visst år. Det kan ha flera förklaringar. Kommunala verksamheter är ofta större och en högre andel är akuthem där barn inte vistas så . Det gör att vårdas flera barn på varje plats. Dessutom kan trenden med korta institutionsvistelser som följs av öppenvård på hemmaplan bidra till allt fler placeringar på akuthem. Ett sådant resonemang stöds av den offentliga vården dominerar när det gäller såväl antalet nytillkomna barn som när det gäller påbörjad heldygnsinsats . Om man ser till antalet barn som vårdats var den enskilda andelen av institutionsvården . kommittén har att ta ställning till är privatisering- ens effekter på den sociala barn- och ungdomsvården. En annan frågeställning kan vara hur och den sociala barn- och ungdomsvårdens villkor påverkat framväxten av privata alternativ. 10.4.1Verksamheter som rekryterar och stödjer familjehem I betänkandet Det förstärkta familjehemmet konstatera- des att det var svårt att rekrytera och behålla familjehem samt att familjehemsföräldrarna bland annat med hänsyn till den höga personalomsättningen hade svårt att få kontakt med och stöd av personalen vid . Det är problem som fortfarande finns och som kommunernas socialtjänster försöker tackla på olika sätt. Ett av dem är att anlita de verksamheter som rekryterar och stödjer familjehem. För små kommuner som inte har möjlighet att ha någon särskild verksamhet, eller ens någon socialsekreterare, som har hand om rekrytering av och stöd till familjehem kan det vara Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. den enda lösningen. Andra större kommuner kan dels ha möjlighet att utveckla en egen organisation som stödjer familjehem och dels utnyttja organisationer eller bolag för att kunna möta särskilda behov hos ett barn eller en ung person. Företrädare för i flera kommuner har uttalat att det blivit svårare att rekrytera familjehem eftersom bolag och orga- nisationer knyter familjer som är intresserade till sig. menar man att familjerna söker sig till organisationer och bolag eftersom familjehemmen där ingår i en organiserad gemenskap och är försäkrade att ha tillgång till stödkontakter. 10.4.2Hem för vård eller boende Även om det är svårt att ange exakt bedrivs en övervägande del av den vård som ges vid hem för vård eller boende i enskild regi. Utifrån flickor och pojkars synpunkt är frågan om verksamheterna har tillräckligt hög kvalitet och säkerhet. Vid sammanställning av intervjuundersökningar som kommittén låtit göra med anställda vid i 115 kommuner och kommundelar har inte fram- kommit några avgörande skillnader i synen på kvaliteten hos offentliga respektive enskilda hem för vård eller boende. I vissa kommuner har man endast erfarenhet av enskilda verksamheter. I den mån de svarande riktar kritik mot verksamheter träffar den i ungefär samma utsträckning båda typerna av verksamheter. Uppgifter om föreståndares lägre utbildningsnivå och högre andel sammanbort i enskild verksamhet tyder på att förutsättningarna kan vara sämre vid dessa verksamheter. Å andra sidan ställs det numera sedan föreskrifter och allmänna råd om hem för vård och boende (SOSFS 2003:20 (S)) trädde i kraft tydligare krav på kompetens hos föreståndare och personal. En mångfald av utförare med olika inriktning innebär en möjlig- het att tillgodose flera olika typer av behov hos flickor och pojkar. En enskild kommun som har få barn som behöver vård har svårt att driva ett hem för vård eller boende och ännu svårare att driva verk- samheter som riktar sig till olika målgrupper. Frågan är dock om systemen för tillstånd och tillsyn är avpassade för en mångfald av verksamheter såväl vad gäller utförare som inriktning på verksam- heterna. Enskild verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. krävs tillstånd för att bedriva enskilda hem för vård eller boende men inte för att bedriva motsvarande verksamhet kommunalt. Det gör att villkoren kan vara olika vid förändring av verksamhet vad gäller platsantal eller inriktning. I en verksamhet kan sådana förändringar göras utan tillstånd. Om en länsstyrelse har dålig kunskap om vilka kommunala hem för vård eller boende som finns i länen torde det försvåra deras möjlighet att uppfylla sitt tillsynsuppdrag. 10.4.3Konsekvenser för kompetensen i Erfaren personal från söker sig till organisationer och bolag som stödjer familjehem som personalomsättningen inom är hög. Många upplever att de har en större möjlighet att gör en insats för barn och unga utanför . Risken finns att dräneras på kompetens. Vid kommitténs sekretariats besök vid olika hem för vård eller boende har framkommit att företrädare för verksamheterna menar att det ofta är de själva och inte som tar initiativ till att upp- rätta vårdplan, initiera uppföljningsbesök och planera för att barnet eller den unga personen skall lämna vården. har alltid det yttersta ansvaret för att barn och unga får de insatser som de behöver. Även om nämnden utnyttjar andra utförare för att tillgodose barns och ungas behov av olika insatser har nämnden kvar sitt ansvar. Det innebär att man har behov av kompetens för att bland annat utreda, planera och följa upp vården av barn och unga. Frågan är hur stor del av den sociala barn- och ungdomsvårdens uppgifter som en socialnämnd kan överlåta till annan och fortfarande inom organisationen ha kvar en tillräcklig kompetens för att bedöma barns behov till exempel i samband med en placering av eller upphandling av vårdplats för ett barn. som privatiseringen av delar av den sociala barn- och ungdomsvården kan ses som ett problem vad gäller kommunernas möjlighet att behålla kompetent personal kan den inne- bära att personal stannar inom den sociala barn- och ungdoms- vården i vidare mening och att dessa erfarenhet kommer barn och unga tillgodo när de får vård hos olika privata utförare. 11 Tillstånd och tillsyn Vad gäller tillstånd och tillsyn innehåller inte kommitténs direktiv något särskilt uppdrag. Med hänsyn till den betydelse tillstånd och tillsyn har för kvaliteten i verksamheter där flickor och pojkar får vård behandlas ändå frågorna kort i detta avsnitt. Av den enkät som Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén skickade ut till länsstyrelserna , och som besvarats av samtliga länsstyrelser framgår att länsstyrelserna beräknade att det fanns ungefär 27 tjänster avsedda för till- stånds- och tillsynsfrågor inom den sociala barn- och ungdoms- vården. Det innebär en minskning med . 11.1Tillståndspliktig verksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården 11.1.1Villkor för tillstånd för enskild verksamhet I 7 kap. socialtjänstlagen (2001:453) finns bestämmelser med före- skrifter om enskild verksamhet inom område. Vad gäller tillstånd för verksamhet som tar emot barn eller ungdomar är 7 kap. 1 § första stycket 1 och 4 tillämpliga. Där framgår att ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild indi- vid inte utan tillstånd får bedriva yrkesmässig verksamhet i form av hem för vård eller boende eller i form av hem eller öppen verksam- het för vård under begränsad del av dygnet. Tillstånd söks hos i det län där verksamheten skall bedrivas. Av 7 kap. 2 § socialtjänstlagen framgår att tillstånd får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Vidare skall, om verksamhet helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, nytt tillstånd sökas. 1996/97:124) att villkoren vid tillståndsgivning endast får avse verksamhetens kvalitet och säkerhet. I 4 kap. 1 § socialtjänstförordningen (2001:937), framgår vad en ansökan om tillstånd att bedriva enskild verksamhet skall innehålla samt vilka handlingar som skall bifogas. Ansökan skall bland annat innehålla uppgift om för vilka grupper verksamheten är avsedd, vem som skall förestå verksamheten och personalen samt dess utbildning och erfarenhet.