sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — Budgivaren skall genom offentliggörande enligt punkten I.4 och genom kungörelse i minst två rikstäckande dagstidningar upplysa om återkallelserätten och huvuddragen i konkurrensmyndighetens krav. Den tid under vilken återkallelse får ske skall vara minst räknat från kungörandet. Detta gäller även om tiden för accept av erbjudandet skulle ha löpt ut. Budgivarens skyldighet att behandla alla innehavare av aktier med identiska villkor lika II.8 Budgivaren skall erbjuda alla innehavare av aktier med identiska villkor ett identiskt vederlag per aktie. Föreligger särskilda skäl med avse- ende på vissa aktieägare, kan dock vederlag i annan form, men med samma värde erbjudas dem. Principen att budgivaren skall behandla alla innehavare av aktier med identiska villkor lika är av grundläggande betydelse för förtro- endet för aktiemarknaden och reglerna om offentliga erbjudanden. Uttrycket identiska villkor hänför sig primärt till de ekonomiska och inflytandemässiga rättigheter som aktien har enligt lag eller bolagsordning. Det handlar typiskt sett om rätten till utdelning och rätten att med ett visst röstvärde deltaga i bolagsstämmans beslutsfattande. Från huvudregeln att alla innehavare av aktier med identiska villkor skall erbjudas ett identiskt vederlag får undantag göras i sär- skilda fall. Ett exempel på det är att vissa aktieägare av legala eller liknande skäl inte kan ta emot det vederlag, som budgivaren avser att erbjuda övriga aktieägare. Även tungt vägande praktiska skäl kan motivera undantag från huvudregeln. Det kan exempelvis vid erbjudanden avseende bolag med ett mycket stort antal aktieägare vara befogat att erbjuda kontant ersättning för smärre aktieposter, trots att vederlag i annan form utgår i övriga fall. I kommentaren till punkten I.1 omtalas också vissa särskilda problem som kan upp- stå, om det finns utländska ägare i målbolaget. Budgivarens rätt att behandla innehavare av aktier med icke identiska villkor olika II.9 Budgivaren kan ge innehavare av aktier med icke identiska villkor erbjudanden som skiljer sig åt i fråga om vederlagets form och värde. Om budgivaren erbjuder en premie i förhållande till aktiernas marknadsvärde skall denna premie vara procentuellt sett lika stor för samtliga aktier, om inte särskilda skäl motiverar olika . Omfattar erbjudandet även andra av målbolaget utgivna finansiella instrument än aktier, skall vederlaget för dessa instrument vara skäligt. Vad som sägs i första stycket om premiens storlek gäller inte för sådana instrument. Budgivaren får lämna innehavare av visst aktieslag eller viss typ av finansiellt instrument utgivna av målbolaget utan erbjudande. Det gäller dock inte om prissättning av sådana aktier eller instrument skulle kunna väsentligt påverkas av att noteringen av de aktier eller andra instrument som omfattas av erbjudandet upphörde. Om ett erbjudande omfattar både aktier och köpoptioner avseende sådana aktier som omfattas av erbjudandet, får vederlaget för köpoptio- nerna och aktierna tillsammans inte vara större än vederlaget för mot- svarande aktier som köpoptionerna inte avser. Ett erbjudande kan riktas till innehavare av sinsemellan olika aktier och därmed jämställda finansiella instrument. Skillnaderna kan avse typen av instrument, t.ex. aktier och teckningsoptioner, men kan också vara hänförliga till exempelvis aktier av olika slag. Med hän- syn till sådana skillnader är det inte onaturligt att respektive inne- havarkategori kan erbjudas vederlag som skiljer sig åt beträffande såväl form som värde. Det innebär dock inte att vilka skillnader som helst får förekomma. Varje innehavarkategori bör ges en rätt- vis och rimlig behandling. När det gäller storleken av vederlaget för aktier bör utgångs- punkten vara marknadsvärdet, om aktierna är marknadsnoterade. Är aktien onoterad eller är marknaden i aktien mindre väl utvecklad och marknadsvärdet därför inte representativt, får ett beräknat respektive justerat marknadsvärde läggas till grund. Beräkningarna skall därvid, i enlighet med allmänt accepterade principer, utgå från kursen för andra av målbolaget utgivna aktier med större omsätt- ning. Förekommande premie, dvs. procentuellt påslag på det gällande eller beräknade marknadsvärdet, skall i princip vara lika stor för alla aktier. Förhållandena skiljer sig dock alltför mycket från fall till fall för att denna regel alltid skall kunna tillämpas strikt. Förutom avrundningar av praktisk natur, som alltid får göras, kan kommersi- ella och marknadsmässiga skäl motivera avvikelser. Exempelvis kan i vissa fall röststarka aktier motivera en större premie än övriga aktier. Skillnader i behandlingen av olika ägarkategorier får emel- lertid aldrig vara oskälig. Sammanfattningsvis innebär första stycket att värdemässiga skill- nader i det vederlag som erbjuds innehavare av aktier av olika slag kan bero på samma procentuella premie på olika marknadsvärden, olika premie på samma marknadsvärden eller en kombination av båda faktorer. I Bilaga 1 finns bestämmelser om prospektets inne- håll i dessa fall. I andra stycket behandlas det fallet att erbjudandet omfattar även andra av målbolaget utgivna finansiella instrument än aktier, exempelvis konvertibler eller teckningsoptioner. Vederlaget för dessa instrument skall vara skäligt. Vid skälighetsbedömningen bör hänsyn tas till det erbjudna vederlaget för aktierna, villkoren för de berörda instrumenten och dessas marknadsvärde samt andra rele- vanta omständigheter. Med hänsyn till att utvecklingen av priset på andra finansiella instrument än aktier, normalt, beroende på instrumentets villkor, skiljer sig från den underliggande aktiens kursutveckling, har i bestämmelsen inte upptagits något krav på att principen om procentuellt lika stor premie skall gälla för sådana instrument. I Bilaga 1 finns bestämmelser om prospektets innehåll i dessa fall. Tredje stycket innebär att ett erbjudande alltid måste omfatta sådana av målbolaget utgivna, noterade eller onoterade, instrument som är relaterade till en annan typ av instrument, om prissätt- ningen av de förstnämnda väsentligt påverkas av de senares pris- bildning. Sådan påverkan uppkommer normalt om noteringen av de instrument som erbjudandet primärt avsetts omfatta, skulle komma att upphöra. Erbjudandet måste alltså omfatta t.ex. instrument som kan konverteras till eller berättiga till nyteckning av sådana aktier, vilkas notering kan komma att upphöra genom erbjudandet. Det- samma gäller instrument, som har sin avkastning relaterad till avkastningen av de aktier, vilkas notering kan komma att upphöra. Budgivarens sammanlagda vederlag för en aktie och en ute- löpande köpoption avseende aktien i fråga får inte överstiga vad som betalas för andra aktier av samma slag och som inte utgör underliggande tillgång till köpoptionen. Det får anses vara aktie- ägarens sak att befria sin aktie från hinder för att kunna acceptera erbjudandet. En utfärdad köpoption är ett sådant hinder, som innebär att aktieägaren måste bli kvitt optionsförbindelsen för att kunna acceptera erbjudandet avseende aktien, utan att begå kontraktsbrott. Om budgivaren, för aktieägarens räkning, elimine- rar detta hinder genom att rikta erbjudandet också till köp- optionsinnehavarna, skall kostnaden för detta - vad som erbjuds för köpoptionerna - bäras av aktieägaren genom att ett i motsvarande mån lägre pris erbjuds för dennes aktier. Sista stycket har utformats i enlighet med vad som sagts. II.10 Om budgivaren än ett erbjudande offentliggjorts har förvärvat aktier i målbolaget på annat sätt än genom ett tidigare offentligt erbjudande (föraffär), får villkoren i erbjudandet inte vara mindre förmånliga än villkoren i föraffären. Avsåg föraffären aktier med icke identiska villkor, skall punkten II.9 första stycket tillämpas i fråga om vederlaget i erbjudandet. Trots vad som sägs i första stycket får budgivaren vid bestämmande av villkoren i erbjudandet beakta en mycket väsentlig och inte endast tillfällig nedgång i fråga om kursen på målbolagets aktier, som inträffat mellan föraffären och erbjudandets offentliggörande. Om budgivaren i föraffären erlagt en premie i förhållande till kursen på målbolagets aktier skall dock en procentuellt sett lika stor premie lämnas i erbjudandet. Om någon annan än budgivaren som avses i första stycket offentliggör ett erbjudande att förvärva aktier i målbolaget på villkor som för överlåtaren är mindre förmånliga än villkoren i föraffären, är budgivaren vid utformningen av sitt erbjudande inte längre bunden av föraffären. Om budgivaren inom den tid som avses i första stycket, mot kontant ersättning och på annat sätt än genom ett tidigare offentligt erbjudande avseende samtliga aktier i målbolaget, har förvärvat av samtliga aktier i målbolaget, skall erbjudandet innehålla ett vederlags- alternativ som innebär att aktieägarna har rätt att få kontant betalning. Vid tillämpning av denna punkt, skall föraffärer som gjorts av någon som enligt punkten I.3 är närstående till budgivaren jämställas med föraffärer som gjorts av budgivaren. Principen att målbolagets aktieägare skall ges en likvärdig behand- ling medför att villkoren i ett erbjudande i vissa fall måste anpassas till villkoren i andra aktieförvärv som budgivaren gjort. Ett erbjudande som offentliggörs efter ett aktieförvärv, skall sålunda enligt första stycket vara minst lika förmånligt för dem till vilka erbjudandet riktas, som det tidigare förvärvet (föraffären), om det förflutit än mellan föraffären och erbjudandet. Kravet på anpassning innebär, att en jämförelse måste göras mellan villkoren i föraffären och villkoren i erbjudandet. Jäm- förelsen skall avse värdet på det lämnade respektive erbjudna vederlaget, varvid det i föraffären lämnade vederlaget normalt skall värderas efter förhållandena vid avtalstidpunkten i föraffären. Det innebär bl.a. att, om vederlaget i föraffären helt eller delvis består av aktier och aktierna stigit i värde, så skall denna kursuppgång inte beaktas utan erbjudandet göras till ett vederlag som minst mot- svarar kursen på vederlagsaktierna vid avtalstidpunkten i föraffären. Anser budgivaren att kursen på vederlagsaktierna vid avtalstid- punkten, på grund av särskilda omständigheter, inte återspeglar vederlagets värde, får han hos ansöka om dispens från bestämmelsen. I vissa situationer behöver kravet på lika förmånlig behandling inte upprätthållas. Av andra stycket framgår att kravet på lika för- månlig behandling kan frångås om kursen på målbolagets aktier vid erbjudandets offentliggörande gått ned mycket väsentligt i förhål- lande till den kurs som gällde för föraffären och denna kursnedgång inte endast är tillfällig utan har en viss var- aktighet. Kursnedgången får givetvis inte beaktas om den är en effekt av föraffären. Om undantagsregeln kan tillämpas, får det inträffade förhål- landet beaktas när villkoren i det erbjudandet bestäms. Det innebär emellertid inte att all koppling till det tidigare förvärvet upphör. Ett procentuellt påslag i förhållande till en noterad kurs vid föraffären skall följas av ett minst lika stort procentuellt påslag i förhållande till kursen vid erbjudandets offentliggörande. En annan situation då huvudregeln om lika förmånlig behandling inte behöver upprätthållas behandlas i tredje stycket. Det handlar där om att någon annan än budgivaren, som avses i första stycket, offentliggör ett erbjudande att förvärva aktier i målbolaget på villkor som för överlåtaren är mindre förmånliga än villkoren i föraffären. Det är i en sådan situation inte rimligt att budgivaren vid utformning av villkoren i sitt erbjudande alltjämt skall vara bunden av sin föraffär. Budgivarna skulle i annat fall inte konkur- rera på lika villkor. Budgivaren är således i en sådan situation fri att erbjuda villkor som avviker från villkoren i föraffären. Bestämmelserna gäller oavsett om föraffären gjorts som en affär på aktiemarknaden eller på annat sätt. Med ett genomfört förvärv jämställs avtal om framtida förvärv. Detsamma gäller utfärdande av en option för budgivaren att förvärva aktier i målbolaget. Anpassningskraven avser i första hand aktier med identiska villkor. Frågan om anpassning uppkommer emellertid även i andra fall, genom att punkten II.9 första stycket skall tillämpas. Vid jämförelse mellan vederlaget i föraffären och erbjudandet skall hänsyn tas till förfallen utdelning. tidsfaktorn behöver inte utges. Courtage eller motsvarande över- låtelsekostnader skall inte beaktas. Om ett erbjudande innehåller alternativa vederlagsformer får budgivaren välja vilken av dessa som skall läggas till grund för jämförelsen. Det mest näraliggande torde vara att beakta det alternativ som för jämförelsen framstår som för- månligast för den som accepterar erbjudandet. I linje med den grundläggande principen om likabehandling av målbolagets aktieägare föreskrivs i fjärde stycket att, om budgiva- ren än ett erbjudande offent- liggjorts, mot kontant ersättning och på annat sätt än genom ett tidigare offentligt erbjudande avseende samtliga aktier i målbolaget, har förvärvat av samtliga aktier i målbolaget, skall erbjudandet innehålla ett vederlagsalternativ som innebär att aktieägarna har rätt att få kontant betalning. II.11 Om budgivaren sedan ett erbjudande offentliggjorts förvärvar aktier i målbolaget (sidoaffär) och villkoren i sidoaffären är förmånligare för överlåtaren än villkoren i erbjudandet, skall villkoren i erbjudandet anpas- sas därtill. Avser sidoaffären aktier med icke identiska villkor, skall punkten II.9 första stycket tillämpas i fråga om vederlaget i erbjudandet. Första stycket gäller vid sidoaffärer som görs utanför erbjudandet, intill dess att erläggande av vederlaget enligt erbjudandet påbörjats. Ifråga om förvärv därefter gäller punkten II.12. En villkorsändring enligt första stycket skall utan dröjsmål offentlig- göras och information därom sändas till alla av erbjudandet omfattade aktieägare, vilkas postadresser är kända. Om budgivaren inom den tid som avses i första och andra styckena, mot kontant ersättning och på annat sätt än genom ett tidigare offentligt erbjudande avseende samtliga aktier i målbolaget, förvärvar aktier som, tillsammans med aktier förvärvade på det sätt som avses i punkten II.10 fjärde stycket, representerar av samtliga aktier i mål- bolaget, skall erbjudandet innehålla ett vederlagsalternativ som innebär att aktieägarna har rätt att få kontant betalning. Vid tillämpning av denna punkt, skall sidoaffärer som görs av någon som enligt punkten I.3 är närstående till budgivaren jämställas med sido- affärer som görs av budgivaren. Förvärvar budgivaren, efter det att erbjudandet har offentliggjorts, aktier på villkor som för överlåtaren är förmånligare än erbjudan- det, skall en motsvarande ändring av villkoren i erbjudandet göras. En jämförelse måste alltså göras mellan villkoren i erbjudandet och villkoren för förvärv som sker under erbjudandet (sidoaffärer). Likviden i erbjudandet och likviden i sidoaffären skall normalt värderas efter marknadsförhållandena för sido- affären. Det innebär bl.a. att, om vederlaget i erbjudandet helt eller delvis består av aktier, eller om aktier utgör en av flera alternativa vederlagsformer, och aktierna stigit i värde, så kan sidoaffärer göras till den nya kursen, utan att kompensation behöver lämnas till dem som accepterat erbjudandet. Bestämmelserna gäller oavsett om sidoaffären görs som en affär på aktiemarknaden eller på annat sätt. Med ett genomfört förvärv jämställs avtal om framtida förvärv. Detsamma gäller utfärdande av option för budgivaren att förvärva aktier i målbolaget. Anpassningskraven avser i första hand aktier med identiska villkor. Frågan om anpassning uppkommer emellertid även i andra fall, genom att punkten II.9 första stycket skall tillämpas. Vid jämförelse mellan vederlaget i erbjudandet och sidoaffären skall hänsyn tas till förfallen utdelning. Räntekompensation för tidsfaktorn behöver inte utges. Courtage eller motsvarande över- låtelsekostnader skall inte beaktas. Om ett erbjudande innehåller alternativa vederlagsformer får budgivaren välja vilken av dessa som skall läggas till grund för jämförelsen. Det mest näraliggande torde vara att beakta det alternativ som för jämförelsen framstår som för- månligast för den som accepterar erbjudandet. För det fall sidoaffärer föranleder en anpassning av villkoren i erbjudandet skall detta offentliggöras och information därom sändas till aktieägarna. I linje med den grundläggande principen om likabehandling av målbolagets aktieägare föreskrivs i fjärde stycket att, om budgivaren inom den tid som avses i första och andra styckena, mot kontant ersättning och på annat sätt än genom ett tidigare offentligt erbjudande avseende samtliga aktier i målbolaget, förvärvar aktier som, tillsammans med aktier förvärvade på det sätt som avses i punkten II.10 fjärde stycket, representerar av samtliga aktier i målbolaget, så skall erbjudandet innehålla ett vederlagsalternativ som innebär att aktieägarna har rätt att få kontant betalning. II.12 Om budgivaren inom av från det att erläggande av vederlaget i ett offentligt erbjudande har påbörjats förvärvar aktier i målbolaget (efteraffär) på villkor som är förmånligare än villkoren i erbjudandet skall budgivaren utge ett kompenserande vederlag till dem som accepterat erbjudandet. Avser förvärvet aktier med icke identiska villkor, skall punkten II.9 första stycket tillämpas i fråga om villkoren i erbjudandet. Första stycket gäller inte om någon annan än budgivaren har offentlig- gjort ett erbjudande, att förvärva aktier i målbolaget på villkor som för överlåtaren är förmånligare än villkoren i erbjudandet. Vid tillämpning av denna punkt, skall efteraffärer som görs av någon som enligt punkten I.3 är närstående till budgivaren jämställas med efter- affärer som görs av budgivaren. Förvärvar budgivaren från det att erläggande av vederlaget i ett offentligt erbjudande har påbörjats aktier på villkor som för överlåtaren är förmånligare än erbjudandet, skall enligt första stycket en motsvarande ändring av villkoren i erbjudandet göras. En jämförelse måste alltså göras mellan villkoren i erbjudan- det och villkoren i efteraffären. Likviden i erbjudandet och likviden i förvärven skall normalt värderas efter marknadsförhållandena för offentlig- görande av att erbjudandet fullföljs. Det innebär bl.a. att, om vederlaget i erbjudandet helt eller delvis består av aktier, eller om aktier utgör en av flera alternativa vederlagsformer, och aktierna stigit i värde, skall denna kursuppgång inte beaktas. Villkoren i en efteraffär får alltså inte vara förmånligare än villkoren i erbjudandet för offentliggörande av att erbjudandet fullföljs. Bestämmelsen tar sikte på affärer som görs sedan erbjudandet är genomfört. Den hindrar således inte att budgivaren, i samband med en eller flera förlängningar av acceptfristen i ett erbjudande där vederlaget helt eller delvis består av aktier, erlägger vederlag enligt det ursprungliga utbytesförhållandet, trots eventuell kursuppgång i vederlagsaktien. Skäl till avvikelse från principen om värdering efter förhållandena för erläggande av vederlaget i erbjudandet kan före- ligga exempelvis vid s.k. underhandserbjudanden i samband med tvångsinlösen. Bestämmelserna i förevarande punkt gäller oavsett om efter- affären görs som en affär på aktiemarknaden eller på annat sätt. Med ett genomfört förvärv jämställs avtal om framtida förvärv. Detsamma gäller utfärdande av option för budgivaren att förvärva aktier i målbolaget. Anpassningskraven avser i första hand aktier med identiska villkor. Frågan om anpassning uppkommer emellertid även i andra fall, genom att punkten II.9 första stycket skall tillämpas. Vid jämförelse mellan vederlaget i erbjudandet och efteraffären skall hänsyn tas till förfallen utdelning. Ränta får, men behöver inte, beaktas. Courtage eller motsvarande överlåtelsekostnader skall inte beaktas. Om ett erbjudande innehåller alternativa vederlagsformer får budgivaren välja vilken av dessa som skall läggas till grund för jämförelsen. Det mest näraliggande torde vara att beakta det alternativ som för jämförelsen framstår som för- månligast för den som accepterar erbjudandet. Vissa bestämmelser om partiella erbjudanden II.13 Ett offentligt erbjudande får avse färre än samtliga aktier i mål- bolaget (partiellt erbjudande) om a.budgivaren till följd av erbjudandet, ensam eller tillsammans med någon som är närstående till budgivaren på det sätt som anges i punkten I.3 a)-d), inte kan bli ägare till aktier representerande eller mer av röstetalet för samtliga aktier i målbolaget, eller b.budgivaren för offentliggörande av erbjudandet, ensam eller tillsammans med någon som är närstående till budgivaren på det sätt som anges i punkten I.3 a)–d), äger aktier representerande eller mer av röstetalet för samtliga aktier i målbolaget och budplikt enligt punkten III.1 inte föreligger. Vid offentliggörande av ett partiellt erbjudande skall i sådant press- meddelande som avses i punkten II.3 anges det största antal aktier som budgivaren önskar förvärva genom erbjudandet samt huruvida budgivaren förbehåller sig rätten att genom erbjudandet förvärva fler aktier. Överskrids ett i erbjudandet såsom önskat angivet största antal aktier, och har budgivaren inte förbehållit sig rätt att förvärva överskjutande antal aktier, skall budgivaren göra en proportionell minskning (reduktion) av de aktieposter som omfattas av gjorda accepter. Vid bedömning av huru- vida ett visst minsta antal aktier har förvärvats, skall aktier som omfattas av till följd av erbjudandet gjorda accepter läggas samman med aktier som budgivaren förvärvat utanför erbjudandet, efter det att detta offentlig- gjorts. Ett offentligt erbjudande avser som regel samtliga aktier i mål- bolaget som inte redan innehas av budgivaren. Det förekommer emellertid att erbjudanden görs för mer begränsade förvärv av aktier. Erbjudanden som avser färre än samtliga aktier i målbolaget som inte redan innehas av budgivaren benämns partiella erbjudan- den. Om inte annat föreskrivs gäller reglerna även partiella erbjudanden. I förevarande punkt har samlats vissa regler som endast gäller partiella erbjudanden. Reglerna om budplikt i avsnitt III begränsar utrymmet för parti- ella erbjudanden. Ett partiellt erbjudande får därför enligt första stycket inte göras om budgivaren och denne enligt punkten I.3 a)– d) närstående personer, som en följd av erbjudandet, skulle kunna bli ägare till aktier representerande eller mer av röste- talet för samtliga aktier i bolaget. Ett partiellt erbjudande under budpliktsnivån är alltså tillåtet. Men situationen kan också vara den att budgivaren, ensam eller tillsammans med närstående enligt punkten I.3 a)–d) redan innehar aktier representerande eller mer av röstetalet i målbolaget och inte är underkastad bud- plikt, t.ex. på grund av att innehavet är äldre än reglerna om bud- plikt. Ett partiellt erbjudande avseende en del av övriga aktier i bolaget kan då göras. Vid partiella erbjudanden skall budgivaren i ett sådant press- meddelande som avses i punkten II.3 ange hur många aktier i mål- bolaget som erbjudandet avser. Det framgår av andra stycket. Inget hindrar att budgivaren förbehåller sig rätten att genom erbjudandet förvärva fler aktier om intresset att överlåta aktier skulle visa sig medge det. Bestämmelsen utesluter inte att budgivaren anger ett prisintervall inom vilket han erbjuder sig att förvärva aktier och aktieägarna anger ett lägsta pris till vilket man är beredd att sälja, varefter bud- givaren sorterar bort överskjutande accepter på grundval härav, så länge det sker på ett förutsebart, rättvist och likformigt sätt. Målbolagsstyrelsens skyldighet att uttala sig om erbjudandet II.14 skall inom skälig tid före acceptfristens utgång offentliggöra sin uppfattning om erbjudandet och skälen till denna upp- fattning. Om styrelsen anser att den varken kan tillstyrka eller avstyrka erbjudandet, skall den redovisa skälen härtill.