sou · GTB337 · 2006-01-01 00:00:00 — De nationella språken i de gamla ingår också i de mer framträdande otillfredsställda tolkbehoven, förutom estniska, lettiska och litauiska, som redan har auktoriserade tolkar. I var ryska obligatoriskt språk i alla skolor, förutom att det var dominerande i de flesta samhälleliga sammanhang, och man har därför kunnat räkna med att personer därifrån behärskar ryska rätt väl. För dem som gått i skola efter är det svårare att göra generali- seringar. Bland språken i gamla finns till att börja med vitryska och ukrainska, som tillsammans med ryska bildar de relativt närbesläktade östslaviska språken. Ryskans ställning är fortfarande stark i synnerhet i och östra men i varje fall för ukrainskans del tror jag inte man utan vidare kan avskriva tolkbehovet. I kallas det officiella språket moldaviska, men tillgänglig information ger vid handen att det inte i praktiken skiljer sig från rumänska i någon större grad. , på gränsen mellan och , är känt som ett område med stor språksplittring där omkring fyrtio språk talas. De språk som i första hand kan komma ifråga är de officiella språken i de tre själv- ständiga staterna , , och . Georgiska bildar tillsammans med några minoritetsspråk i en helt egen språkfamilj, den kartvelska, och är troligtvis helt orelaterat till andra språk, inklusive ett fjärde språk från som har relativt många talare i – darginska (dargwa, 365 000 talare; 1 500 talare i ), som tillhör den (sannolikt helt obesläktade) nordöstkaukasiska språkfamiljen. Armeniska bildar en egen gren av den indoeuropeiska språkfamiljen och har alltså inga nära släktingar (däremot finns två relativt klart skilda varieteter – västarmeniska som huvudsakligen talas i och östarmeniska som talas i ). Azerbajdzjanska eller azeriska är ett turkspråk – det hör alltså till samma språkfamilj som turkiska, liksom ytterligare ett antal av de nationella språken i de gamla : turkmenska, kazakiska och uzbekiska, och flera språk som talas på ryskt territo- rium, t ex tatariska. Turkspråken, som ingår i den större familjen altaiska språk (där också mongoliska ingår, i en annan gren), upp- ges ofta vara ömsesidigt förståeliga, men som vanligt bör man vara försiktig med slutsatser här. Azerbajdzjanska är det som står närmast turkiska. Det talas också i flera andra länder, framför allt av så mycket som en tredjedel av befolkningen i (uppskatt- ningarna varierar). Den iranska azerbajdzjanskan skiljer sig från den som talas i men hur kraftigt är svårt att avgöra. Detta ger en naturlig övergång till språksituationen i Mellan- östern, varifrån ju en stor del av invandrarna i kommer. På den officiella nivån dominerar tre språk: arabiska, turkiska och persiska, som tillhör tre helt olika språkfamiljer nämligen de altaiska, semitiska och indoeuropeiska språken. Men det finns också ett stort antal andra språk från dessa familjer, och eftersom talarna av de här språken ofta tillhör minoriteter som utsätts för förföljelse och diskriminering, utgör de en stor del av de flyktingar som kommer till . Viktigast här är kurdiska och assyriska/syrianska, med uppskattningsvis 60 000 resp. 35 000 talare i . I ingetdera fallet finns det något allmänt vedertaget standardtalspråk. Kurdiska tillhör den iranska grenen av de indoeuropeiska språken, d v s samma gren som persiska, som det emellertid är klart skilt från. Det finns ingen enighet om hur de olika varianterna av kurdiska ska indelas och om de ska räknas som olika språk eller bara som dialekter. Auktoriserade tolkar finns redan i två olika kurdiska språk: kurmanji och sydkurdiska (varmed förmodligen avses sorani, fast det senare ofta klassificeras som centralkurdiska). Det är omöjligt att avgöra hur många varieteter som behöver egna tolkar; detta bör utredas särskilt. Assyriska/syrianska är den gängse beteckningen i på ett antal varieteter av nyarameiska språk, som (liksom arabiska och hebreiska) tillhör den semitiska språkfamiljen. Rätt stor förvirring råder om beteckningar och indelning. De två beteckningarna assyriska och syrianska verkar i första hand vara relaterade till den religiösa tillhörigheten. Termerna kaldeiska eller keldani står för arameiska varieteter som talas av grupper i norra . Liksom ifråga om kurdiskan bör behovet av tolkar för arameiska språk utredas särskilt. Det bör noteras att detta är den största gruppen invandrare som saknar egna auktoriserade tolkar. Inte heller identiteten för de stora språken arabiska och persiska är klar. Som jag redan nämnt ovan, är de olika talade varieteterna av arabiska inte alltid inbördes förståeliga. Detta tycks dock inte ha resulterat i ett erkänt behov av specialiserade tolkar. Också av persiska eller farsi finns ett antal varieteter, varav den viktigaste är den som är officiellt språk i . Närstående är tadzjikiska i och dari, som talas av ca fem miljoner personer i . Tolkbehovet är svåravgjort. Det största språket i , pashto (20 milj. talare; ca 4 000 i ) tillhör också de iranska språken men är mer avlägset släkt med övriga. För kan konstateras, att det finns ett flertal språk med ett mycket stort antal talare såväl på hemmaplan som i , som saknar auktoriserade tolkar. Till dessa hör vietnamesiska (70 milj. talare; 12 000 i ), thailändska (ca 50 milj. talare om man räknar alla varieteter; 12 000 i ), bengali (200 milj. talare; 5 000 i ), hindi/urdu (200–300 miljoner talare, beroende på hur man räknar; 6 500 i ), tagalog (punjabi (50–75 milj. talare; 2 000 i ). av världens språk talas i , men endast mycket få av dessa används som skriftspråk eller i officiella sam- manhang. Som omnämnts ovan, har de flesta behållit de europeiska kolonialspråken som officiella, fast endast en minoritet av befolkningen behärskar dem. I finns endast ett fåtal representerade av större invandrargrupper. Den överväldigande majoriteten kommer från länderna kring : , och och de största språken är somaliska (10 milj. talare; 30 000 i ), tigrinska (tigrinja, 5 milj. talare; 15 000 i ) och amhariska (närmare 20 milj. talare; 2 000 i ). Dessa språk är visserligen alla besläktade men på mycket långt håll – de tillhör den afro-asiatiska språk- stammen där semitiska språk (som tigrinja och amhariska ingår i) är en gren. Auktoriserade tolkar finns endast för somaliska och tigrinja. Bland övriga afrikanska språk som talas som modersmål i av 500–2 000 personer kan nämnas wolof, swahili, mandinka, luganda och lingala. Swahili är särskilt viktigt som mellanfolkligt språk i flera . Inget av dessa språk har några aukto- riserade tolkar. Inget av de inhemska språken på de amerikanska kontinenterna finns representerat i elevstatistiken. Språk där ett framtida tolk- behov kan tänkas uppkomma är quechua (som är splittrat i ett stort antal skilda varieteter), aymara och guarani. Jag har här diskuterat förslaget om tredjespråkslösningar för kontakttolkning, dvs. att användning av tolkar som inte är utbildade i tolkanvändarens modersmål utan antingen i ett nära- liggande språk eller i ett annat språk som användaren behärskar väl. Enligt min uppfattning kan detta fungera som nödlösning i situa- tioner där utbildade tolkar saknas. Däremot bör man vara mycket restriktiv med en institutionalisering av tredjespråkslösningar, och de bör permanentas endast efter noggrann prövning och hörande av inblandade parter. En genomgång av de språk där tolkbehov föreligger eller kan uppstå ger vid handen att auktorisation och/eller utbildning av kontakttolkar kan bli aktuell i en lång rad språk, i första hand sådana som talas utanför . Slutligen kan konstateras, att någon form av registrering av de språk som talas i landet skulle ge ett bättre beslutsunderlag inte bara när det gäller frågor som rör tolkning utan även för integrationsarbetet i allmän- het. Sammanställning av enkätsvaren från de icke auktoriserade tolkarna I vårt uppdrag har det bl.a. ingått att belysa utbildningen av kontakttolkar och lämna förslag på eventuella förändringar. Av den anledningen genomförde utredningen två enkätundersökningar till tolkar . I denna bilaga redovisar vi enkätsvaren på vår stickprovsunderökning till de icke auktoriserade tolkarna. I bilaga 6 redovisar vi enkätsvaren från de auktoriserade kontakt- tolkarna. Enkäten har skickats till ca 550 icke auktoriserade tolkar vid två tolkförmedlingar. Enkäterna har gått ut tillsammans med tolkarnas lönebesked. Därmed fanns det inte någon möjlighet att göra en påminnelse direkt till de tolkar som fått enkäten men inte svarat. 200 personer har inkommit med svar till . Urvalet och svarsfrekvensen är för litet för att man ska kunna dra några egentliga slutsatser av resultaten. Det är inte heller möj- ligt att göra några jämförelser av större vikt mellan de icke auktori- serade och de auktoriserade tolkarna. Vi betraktar därför enkäten som en stickprovsundersökning, men som sådan har den ändå ett värde för utredningen och resultaten från undersökningen har på olika sätt beaktats i utredningen. 87 män, 110 kvinnor, 2 har inte uppgivit kön. Medelålder: För män och för kvinnor . 23 personer är eller över. 5 personer har inte besvarat frågan. Respondenterna har svarat med bostadsorten och vi har därefter placerat in dem i respektive län. 97 personer är bosatta i , 8 personer i län, 2 personer i , 69 personer i län, 3 perso- ner i , 2 personer i , 2 personer i , 5 personer i , 1 person i Upp- sala län, 1 person i , 1 person i , 1 person i . 7 personer har inte angett bostadsort. Modersmål om annat än svenska: Vi har bearbetat svaren och gjort en indelning i moders- mål=auktoriseringsbart språk samt modersmål=icke auktorise- ringsbart språk. Flera har angett att de har mer än ett modersmål. I tabellen har vi endast tagit med det språk som de angett som första modersmål. Kombinationer har bl.a. varit arabiska/syrianska, assyriska/syrianska, assyriska/arabiska, amarinja/tigré, ryska/georgiska, ryska/ukrainska. Ett par av de arabisktalande har angett franska som andra modersmål. 166 respondenter tolkar i minst ett tolkspråk som det går att bli auktoriserad i. 12 personer tolkar i fyra språk, 28 personer tolkar i tre språk och 59 personer tolkar i två språk. Se även sammanställningen under fråga 4. Hur har du arbetat som tolk? 0–5 år 6–10 år 11–15 år 16–20 år 21–25 år 26–30 år 31–35 år 36–40 år Arbetar du som tolk på heltid, halvtid samt deltid? skulle respondenterna även ange hur många timmar i genomsnitt. 53 personer har svarat att de arbetar som tolk på heltid, 22 män, 31 kvinnor. Medelålder för de heltidsarbetande männen är och för kvinnorna . 1 har ej angett ålder. 19 personer har tolkuppdrag på halvtid. 120 personer anger att de arbetar deltid, vilket innebär till något mer än halvtid. I tabellen visar vi antal tolkar som arbetar heltid fördelat på det språk de tolkar på. Vi har markerat auktorisationsspråk med fetstil. Bengali varav 1 Bengali/hindi/urdu/engelska Persiska, varav 2 persiska/dari 13Arabiska, varav 2 arabiska/franska, 3 arabiska/syrianska, 1 arabiska/turkiska 2Kurdiska/anab, 1 kurdiska/arabiska Sorani, varav 1 sorani/badinani, 1 sorani/arabiska Ryska, varav 1 ryska/ukrainska, 1 ryska/polska Kirundi/Kinyarwanda/swahili/franska/engelska/ Lingala/Franska/Kingwandi: 1 b) Annat land (eller motsvarande) (eller motsvarande) Annan utbildning: Vilken? Annan utbildning: Vilken? Kvinnor, icke auktoriserade Kommentar: I universitetsutbildning ingår allt från enstaka kurser till akademisk examen. En och samma person har kunnat ange flera alternativ. I tabellen har vi angett högsta utbildning. Om en person haft universitets- utbildning i utlandet och gymnasieutbildning i har vi endast räknat den högsta utbildningen, dvs. Vi har också angett dem som bedrivit universitetsstudier i såväl utlandet som i , de finns alltså inte med i kategorin svenskt universitet resp. utländskt universitet. Annan utbildning: 66 personer har angett annan utbildning, exempelvis komvux eller kurser på folkhögskola till yrkesutbild- ning och doktorandutbildning. Vad för typ av tolkuppdrag har du? Svarsalternativ: Sjukvård, kommun, ex. socialtjänst, Migrations- verket, Domstol, Advokatkontor, Polis, Annat. Svaren fördelar enligt nedan: Sjukvård: 103 personer Kommun, ex. socialtjänst: 97 personer : 86 personer Domstol: 15 personer: Advokatkontor: 68 personer Polis: 62 personer. Annat: 60 personer. Exempel: vanligt förekommande är skolor och förskolor, arbetsförmedlingen, , , tullen, företag, häkte, kriminalvårdsanstalt, psykiatrin och arbets- marknad. Annat omfattar också industri, bostadsbolag, , tandvård, kyrka, konferenser, handels- och politiska delegationer, statsbesök, Sida-projekt, ambassad m.m. 91 personer har alla nämnda typer av tolkuppdrag. Vilka tolkkurser har du gått? Universitet: 1 person har gått tolkutbildningen, men ej avslutat den, 2 personer har gått tolkutbildningen och en person går på tolkutbildningen just . b) Kurser på folkhögskola. Introduktionskursen: 99 personer. Sjukvårdstolkning: 79 personer. Social- och försäkringstolkning: 66 personer Juridikens grunder för tolkar/Vardagsjuridik: 56 personer Arbetsmarknadstolkning: 28 personer Rättstolkning: 33 personer Asyltolkning: 30 personer c)Kurser hos studieförbund. Introduktionskursen: 58 Sjukvårdstolkning: 45 Social- och försäkringstolkning: 40 Juridikens grunder för tolkar/Vardagsjuridik: 40 Arbetsmarknadstolkning: 27 Rättstolkning: 16 Asyltolkning: 27 d)Fördjupningskurser och andra kurser: 8 personer har gått kurs i Viskningstolkning/simultantolkning. 7 personer har gått kurs i Telefontolkning. 29 personer har gått övriga kurser. Exempel: tolk- etik/tolkningsteknik, HIV-kurs hos landstingen, rättstolkning, svensk prosodi, språkhandledning i sjukvård, juridik, psykiatri, sjukvård fördjupningskurs, tolkövning inför KK-prov, juridik, asyl; tandvårdstolkning, terminologigenomgång och rollspel, tolkning av militära termer, läkemedel, psykologi; rättskunskap, medicinsk teknik och psykoterapi framförallt på folkhögskolor. Hur många har gått alla kurserna i grundutbildning? Endast 23 personer har gått alla kurserna i grundutbildningen, 10 har gått den på folkhögskola, 9 personer på studieförbund, 1person har gått en grundutbildning såväl på både folkhögskola och studieförbund. 3 personer har gått några av kurserna på folkhögskola och några på studieförbund. Om du inte gått alla kurser i grundutbildningen – vilka har de viktigaste hindren varit? 47 personer har uppgett ekonomiska hinder. 23 personer har uppgett geografiska hinder. 85 personer har angett att de inte har haft tillräckligt med tid. 37 personer har angett att de inte behövt alla kurser. En har uppgett bristande information p.g.a. handikapp, blind, som skäl, en har angett att det inte fanns några kurser av ökad kva- litet, en person har angett som skäl att han/hon inte har blivit erbjuden dessa kurser samt en har angett ekonomiska och geogra- fiska hinder för att inte gå kurserna. Uppdrag och utbildning hos de heltidsarbetande icke auktoriserade tolkarna. Vi har tittat lite närmare på hur de heltidsarbetande besvarat frå- gorna i enkäten om uppdrag och om utbildning. Av de heltidsarbetande har 4 män och 1 kvinna angett att de gått samtliga kurser på folkhögskola, 2 män och 2 kvinnor på studieför- bund. 1 kvinna har gått alla kurser antingen på folkhögskola eller på studieförbund. Som skäl till varför de inte gått hela utbildningen anger 6 perso- ner ekonomiska hinder, 5 personer geografiska hinder, 13 personer anger att de inte haft tid och 13 personer anger att de ej behövt alla kurserna. Av de som angett att de ej behövt alla kurser har 5 personer haft tolkuppdrag i samtliga kategorier som vi frågat om. Av de 21 tolkar som angett att de har uppdrag hos Migrations- verket har 11 personer gått kursen i asyltolkning, 5 har gått den på folkhögskola, 5 på studieförbund och 1 har gått kursen både på folkhögskola och studieförbund. Tre tolkar har uppgett att de har uppdrag i domstol, 2 tolkar i arabiska och 1 i mongoliska. Ingen av dessa har angett att de gått kursen i vardagsjuridik eller i rättstolkning. 16 tolkar både hos polis och advokatkontor. Ytterligare en person har uppdrag hos advokatkontor. 9 av dem har angett att de gått kursen i vardagsjuridik och 5 har angett kursen i rättstolkning. Hur fick/får du information om tillgänglig tolkutbildning, dvs. 148 personer har uppgett att de fick/fått information genom tolk- förmedlingen. 28 personer genom TÖI:s hemsida. 40 personer har angett att de fick/fått information på annat sätt. Exempel: genom kollegor, vänner, släktingar, internet, tidnings- annonser, letat själv, folkhögskola, kommunen, polisen, kurs- anordnare, studieförbundens kataloger, arbetsförmedlingen, stu- dieförbund, media och tolkservice. Vem/vad fick dig att gå utbildningen? 67 personer har angett att tolkförmedlingen skickade dem. 3 personer har angett att arbetsförmedlingen skickade dem. 129 personer har angett eget intresse. 28 personer har uppgett att det var tips från vänner, kamrater som fick dem att gå utbildningen. Har du fått någon studievägledning? 55 personer uppger att de har fått studievägledning. 3 personer har fått studievägledning av arbetsförmedlingen, 36 personer att de har fått studievägledning genom tolkförmedlingen, 18 personer från folkhögskolan och 5 personer har uppgett annan. 131 personer har inte fått någon studievägledning. Tycker du att det ska finnas förkunskapskrav, t.ex. gymnasiekompetens eller liknande, för att få gå på kontakt- tolkutbildningen på folkhögskola eller studieförbund? 124 personer anser att det ska finnas förkunskapskrav t.ex. gymna- siekompetens eller liknande för att få gå på kontakttolkutbild- ningen på folkhögskola eller studieförbund. 24 personer anser inte att det ska finnas finnas förkunskapskrav t.ex. gymnasiekompetens eller liknande för att få gå på kontakt- tolkutbildningen på folkhögskola eller studieförbund. 43 personer vet inte. Ska man genomgå kunskapsprov för att få betyg när man går kontakttolkutbildningen på folkhögskola eller studie- förbund? 134 personer anser att man ska genomgå kunskapsprov för att få betyg när man går kontakttolkutbildningen på folkhögskola eller studieförbund. 17 personer anser inte att man ska genomgå kunskapsprov för att få betyg när man går kontakttolkutbildningen på folkhögskola eller studieförbund. 37 personer vet inte. 1 person har svarat nej/vet ej. Finns det något innehåll i tolkutbildningen som du saknar? 53 personer saknar något innehåll i utbildningen. Övriga kommentarer är att tolkförmedlingen skulle stå för ut- bildningen och kontinuerligt utveckla sina anställda. 94 personer saknar inte något innehåll i utbildningen. Allmän vidareutbildning och fördjupningskurser efterfrågas av ett antal av de svarande. Andra exempel på vad de svarande anser saknas i tolkutbild- ningen är mer rättstolkning, mer juridik- social och försäkrings- tolkning, genomgång av nytillkomna sociala och övriga lagar, kurser i militära termer, arbetsmarknadstolkning, språkhandled- ning, viskning/simultantolkning, telefontolkning, asyltolkning, barn- och ungdomspsykiatri, trafik, auktorisation, mer terminologi och , psykologi, fördjupningskurser i sjukvård, juridik och översättning. Några personer vill ha mer tester och kunskapsprov, en person vill ha svårare kurser (anser att ABF:s introduktionskurs var för lätt), svenskt språkbruk med språkbehandling, mer yrkeshandled- ning under första tiden och som tolk. En person vill ha kurs i tolk- teknik som man lär sig på . Några vill att utbildningen ska ta upp hantering av negativa känslor, stresshantering för tolkar (eftersom man arbetar med utsatta människor), tolkens rättigheter (skyldigheterna diskuteras ofta), tolkens säkerhet, försäkringar, logopedövningar för att få ett behagligt röstläge och för att använda rösten på rätt sätt. Har du praktiserat som tolk innan du började kontakttolkutbildningen? 80 personer har praktiserat som tolk innan de började kontakttolk- utbildningen varav några endast privat. Mindre än 1 år 1 och 5 år 6–10 år 16–20 år 100 personer har inte praktiserat som tolk innan de började kontakttolkutbildningen. I likhet med de auktoriserade tolkarna kan frågan ha missupp- fattats. Man har sannolikt tolkat praktiserat som arbetat. Har du under din tolkutbildning fått språkhand- ledning? 80 personer uppger att de har fått språkhandledning under sin tolkutbildning. Svaren har varierat per kurs per kurs. En del har svarat eller under utbildningens gång. 86 personer har inte fått språkhandledning. Några har svarat att det inte fanns möjlighet till det, att det inte finns på personens tolkspråk exempelvis uzbekiska och uiguriska, dari och pashto. Men det har även varit svårt att få språkhandled- ning i spanska, rumänska, franska och italienska. Har du under din tolkutbildning fått yrkes- handledning, dvs. handledning av annan tolk? 35 personer har fått yrkeshandledning, dvs. handledning av annan tolk, under sin tolkutbildning. De flesta har svarat i , under utbildningens gång eller i samband med kurserna. 137 personer har inte fått någon yrkeshandledning under sin tolkutbildning. Tycker du att den utbildning du fått är tillräcklig för att arbeta som tolk? 114 personer anser att den utbildning de fått är tillräcklig för att arbeta som tolk. Några personer anser dock att utbildningen endast är tillräcklig under vissa förutsättningar, t.ex. tillsammans med praktik/erfarenhet och/eller att vissa kompletteringar av utbild- ningen behöver göras. 52 personer anser att utbildningen är otillräcklig. Om otillräcklig: vilken fortbildning eller vidareutbildning behö- ver du? Rättstolkning, sjukvårdstolkning, juridik, vidareutbildning för auktorisation, svenskt uttal, social- och försäkringstolkning, tolk- utbildning på högskola, folkhögskolekurser, arbetsmarknad, termi- nologi, utbildningen är otillräcklig eftersom det bör ställas högre krav på att bli tolk , kurserna bör finnas där man bor, visk- nings-/simultantolkning, praktik, utbildning i små tolkspråk: språkhandledning, asylkurs. Om du inte är auktoriserad tolk – vad beror det på? Finns ingen möjlighet att bli auktoriserad i mitt/mina språk Har försökt bli auktoriserad men misslyckades i det skriftliga provet Har försökt bli auktoriserad men misslyckades i muntliga pro- vet 47 personer har angett att det inte finns någon möjlighet att bli auktoriserad i deras språk. 23 personer har försökt bli auktoriserade men misslyckats i det skriftliga provet, 8 personer har misslyckats i muntliga provet: Som annat skäl har de svarande uppgett att de inte har behövt bli auktoriserade, de har inte har haft så många tolkuppdrag, inget behov av auktoriserade tolkar på bostadsorten, ingen jobbgaranti, ingen idé eftersom det ändå är så ont om tolkjobb – går inte att få fast anställning, pga. hälsotillstånd, bristande tid, ekonomiska skäl (finansiering av kurs och material), har inte fått information om auktorisationsprovet, arbetar med annat, ska gå alla kurser först, det finns inte tillräckligt med böcker på det aktuella språket, har inte erbjudits det, dyrt att göra provet, orättvist prov, utbildning- arna finns på annan ort, bristande kunskaper pga. utebliven språk- handledning på utbildningen, måste finnas tillsyn över de som rät- tar provet på KK. Övriga synpunkter på tolkutbildningen. T.ex. hur ser du på hur det går mellan de olika kurstillfällena? En del av de svarande anser att kurserna bör vara oftare och en del att de bör vara längre. En del säger att det är ont om utbildningar i vissa delar av landet. Att kunna läsa på distans efterfrågas av några personer. Det varierar vad tolkarna anser om undervisningens kva- litet. En viss diskrepans finns mellan kurserna och verksamheten, anser några. Kursens innehåll speglar inte verksamheten. Prov efter genomgången kurs efterfrågas av flera. Urval av kommentarerna och synpunkterna: Tolkförmedlingen skulle stå för utbildning och kontinuerlig utveckling för sina anställda. Man borde få högre lön efter kurserna. Tolkförmedlingen borde hjälpa tolkar som har jobbat att bli auktoriserade genom att betala kurserna eller skaffa kurs- material.