sou · GTB319 · 2006-01-01 00:00:00 — Det innebär bl.a. att aktiebolagslagens regler om emission kommer att gälla för europabolagen. Bolagets säte och huvudkontor skall finnas i en och samma medlemsstat (artikel 7). Ett europabolag skall kunna flytta sitt säte till en annan medlemsstat utan att bolaget behöver avvecklas i den första medlemsstaten och bildas på nytt i den andra (artikel 8). Ett europabolag kännetecknas av att dess firma skall innehålla beteckningen SE (artikel 11). Ett europabolag kan bildas på fem olika sätt. Det är bara juridiska personer som kan vara stiftare inte fysiska personer. Ett europabolag kan bildas genom att publika aktiebolag hemmahörande i minst två medlemsstater fusioneras till ett europabolag (artikel 2.1). En annan möjlighet är att två eller flera privata eller publika aktiebolag tillsammans bildar ett holdingbolag i form av ett europabolag (artikel 2.2). En förutsättning för den typen av bildande är att minst två av bolagen omfattas av olika medlemsstaters lagstiftning eller att de har ett dotterbolag eller en filial i en annan medlemsstat. Ytterligare en möjlighet är att två eller flera bolag skapar ett dotterbolag i form av ett europabolag (artikel 2.3). Även i detta fall krävs att minst två av bolagen omfattas av olika medlemsstaters lagstiftning eller att de har dotterbolag eller filial i en annan medlemsstat. Vid tillämpning av artikel 2.1, 2.2 och 2.3 skall ett europabolag anses som ett publikt aktiebolag (artikel 3), varför även europabolag kan vara stiftare. Det är också möjligt att ombilda ett nationellt publikt aktiebolag till ett europabolag, under förutsättning att bolaget har ett dotterbolag som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat (artikel 2.4). Denna ombildning innebär varken att aktiebolaget avvecklas eller att en ny juridisk person skapas (artikel 37 punkt 2). Slutligen är det möjligt för ett europabolag att självt bilda ett eller flera dotterbolag i form av europabolag (artikel 3.2). När ett europabolag har bildats, skall det registreras i den medlemsstat där det har sitt säte (artikel 12). Det är registreringen som avgör bolagets nationalitet (jfr artikel 8 punkten 10 som stadgar att flyttningen av bolagets säte skall bli gällande den dag då bolaget registreras i den nya staten). Registreringen skall offentliggöras bl.a. i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Ett europabolag kan också ombildas till ett nationellt publikt aktiebolag (artikel 66). Ombildningen innebär varken att det förra avvecklas eller att en ny juridisk person skapas. Om det saknas regler i förordningen och nationella kompletterande regler för europabolag skall samma regler tillämpas på ett europabolag som de regler som tillämpas på publika aktiebolag i den medlemsstat där bolaget har sitt säte. Det sagda innebär att ett europabolag kommer att falla under en blandning av EG-rättsliga och nationella bestämmelser. De rättsliga förut- sättningarna kommer alltså att skilja sig åt mellan europabolag hemmahörande i olika medlemsstater. Det kan därför – något tillspetsat – sägas att det inte kommer att finnas en europabolags- form utan lika många europabolagsformer som det finns medlems- stater. står det klart att europabolagsformen erbjuder vissa möjligheter som en nationell bolagsform inte gör. Som exempel kan nämnas möjligheten för aktiebolag i olika medlemsstater att genom fusion bilda ett europabolag och möjligheten att flytta ett europabolags registrerade säte över nationsgränserna. Närmare om bildande genom fusion Som tidigare nämnts kan ett europabolag bildas genom att publika aktiebolag (och även europabolag genom stadgandet i artikel 3) hemmahörande i minst två medlemsstater fusioneras till ett europabolag (artikel 2.1). Enligt artikel 17 punkt 2 kan fusionen genomföras enligt förfarandet för fusion genom förvärv i artikel 3.1 i direktiv /855/EEG (EG:s tredje bolagsrättsliga direktiv), eller enligt förfarandet för fusion genom bildande av ett nytt bolag i artikel 4.1 i samma direktiv. I artikel 3.1 i direktivet anges följande: I detta direktiv avses med fusion genom förvärv ett sådant förfarande varigenom ett eller flera bolag (överlåtande bolag) upplöses utan likvidation och i samband därmed överför samtliga sina tillgångar och skulder till ett annat bolag (övertagande bolag), mot vederlag till aktieägarna i det eller de överlåtande bolagen i form av aktier i det övertagande bolaget och i förekommande fall kontant ersättning som inte får överstiga av dessa aktiers nominella värde eller, i avsaknad av sådant värde, det bokförda parivärdet. I artikel 4.1 i direktivet anges följande: I detta direktiv avses med fusion genom bildande av ett nytt bolag ett sådant förfarande varigenom flera bolag (överlåtande bolag) upplöses utan likvidation och i samband därmed överför samtliga sina tillgångar och skulder till ett bolag som de bildar, mot vederlag till aktieägarna i de överlåtande bolagen i form av aktier i det nya bolaget och i förekommande fall kontant ersättning som inte får överstiga av dessa aktiers nominella värde eller, i avsaknad av sådant värde, det bokförda parivärdet. 2.Fusion kan således ske antingen genom att ett eller flera bolag går upp i ett annat (absorption) eller genom att två eller flera bolag förenas genom att bilda ett nytt bolag (kombination). Att fusion genom absorption även omfattar det fallet att det övertagande bolaget äger alla aktier i det överlåtande bolaget framgår av artikel 31.Definitionerna av fusioner genom absorption och kombination i direktiv /855/EEG överensstämmer i allt väsentligt med motsvarande definitioner i fusionsdirektivet. I artikel 17 anges även att i fallet med fusion genom förvärv (absorption) skall det övertagande bolaget anta bolagsformen europabolag med fusionen. I fallet med fusion genom bildande av ett nytt bolag (kombination) skall europabolaget vara det nybildade bolaget. 3.Enligt artikel 27 i förordningen skall fusionen och det samtidiga bildandet av ett europabolag träda i kraft vid det datum då europabolaget registreras i enlighet med artikel 12. Enligt artikel 29 punkt 1 i förordningen, som gäller fusion genom absorption, skall följande rättsverkningar inträda : a)Varje överlåtande bolags samtliga tillgångar och skulder överförs till det övertagande bolaget. b)Aktieägarna i det överlåtande bolaget blir aktieägare i det övertagande bolaget. c)Det överlåtande bolaget upphör att existera. d)Det övertagande bolaget antar den juridiska formen SE-bolag. Enligt punkt 2 i samma artikel, som gäller fusion genom kombination, skall följande rättsverkningar inträda : a)De fusionerande bolagens samtliga tillgångar och skulder överförs till SE-bolaget. b)Aktieägarna i de fusionerande bolagen blir aktieägare i bolaget. c)De fusionerande bolagen upphör att existera. 4.Förordningen innehåller i övrigt bl.a. bestämmelser om det fusionsförslag som skall upprättas inför fusionen och den revisors- och myndighetskontroll som skall utövas i samband med fusionen. I de frågor som inte regleras i förordningen skall varje bolag som deltar i bildandet vara underställt de nationella lagar om fusion av publika aktiebolag som gäller i den stat där bolaget hör hemma (artikel 18). Redovisningen skall ske med tillämpning av nationella regler. Förordningen om europabolag innehåller därför inte några detaljerade regler om hur redovisningen i ett europabolag skall se ut. I artikel 61 finns i stället en allmän hänvisning till de regler som gäller för publika aktiebolag om upprättande och offentliggörande av årsredovisning samt, i förekommande fall, koncernredovisning. Eftersom medlemsstaternas lagstiftning på detta område i stor utsträckning redan är harmoniserad genom olika direktiv innebär detta i praktiken att likartade redovisningsregler kommer att gälla för europabolag med säte i olika länder, se prop. 2003/04:112, s. 47. Beskattningen av europabolagen regleras inte i förordningen om europabolag. EG-lagstiftning på inkomstbeskattningens område som speciellt avser europabolag finns inte heller. Enligt en ändring i 2 kap. 4 § IL som trädde i kraft (SFS 2004:494, prop. 2003/04:134) skall europabolag räknas som aktiebolag. Härigenom är som avser aktiebolag tillämpliga på såväl europabolag med säte i (dessa skall registreras i ) som europabolag som har säte i en annan stat. Bestämmelser som uttryckligen bara avser svenska aktiebolag är däremot bara tillämpliga på europabolag med registrerat säte i . Härav följer även att delägare i europabolag, vid inkomstbeskattningen behandlas som delägare i aktiebolag. Ett europabolag med registrerat säte i är obegränsat skattskyldigt i . Ett europabolag med registrerat säte i en annan stat är en utländsk juridisk person som är begränsat skattskyldig i . Ett europabolag kan flytta sitt registrerade säte från till en annan stat utan att behöva upplösas och nybildas i den andra staten. Bolaget kommer genom flytten av registrerat säte att bli en utländsk juridisk person i inkomstskattelagens mening och därigenom att vara begränsat skattskyldigt i , se prop. 2003/04:134, s. 17. I detta sammanhang finns det anledning att erinra om att europabolag med registrerat säte i en annan stat kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. (filiallagen) om bl.a. bokföring och registrering om bolaget driver eller avser att driva verksamhet i . I sammanhanget kan nämnas att en ombildning av ett europabolag till ett nationellt publikt aktiebolag varken innebär att det förra bolaget avvecklas eller att en ny juridisk person skapas (artikel 66.2 i förordningen). Någon avyttring av andelar i europabolaget föreligger därför inte i inkomstskattelagens mening, jfr 44 kap. 3–10 §§ IL och prop. 2003/04:134, s. 19. Även i det fallet att ett nationellt publikt aktiebolag ombildas till ett europabolag (artikel 2.4 i förordningen) gäller att ombildningen inte får innebära att bolaget avvecklas eller att en ny juridisk person skapas (artikel 37.2 i förordningen). Inte heller i denna situation föreligger någon avyttring av andelarna i det ombildande bolaget i den mening som avses i inkomstskattelagen, jfr prop. 2003/04:134, s. 20. Ett europabolag kan flytta sitt registrerade säte från en medlemsstat till en annan utan att behöva upplösas i förstnämnda staten och nybildas i den andra staten. Inte heller i denna situation föreligger någon avyttring av andelarna i europabolaget i den mening som avses i inkomstskattelagen. I det fall att ett europabolag flyttar sitt registrerade säte till från en annan stat kommer tillgångar som på detta sätt förs in i svensk beskattningsjurisdiktion att få anskaffningsvärden respektive anskaffningsutgifter bestämda enligt reglerna om beskattningsinträde i 20 a kap. IL. Enligt ett tillägg i 20 a kap. 1 § IL (prop. 2003/04:134) gäller motsvarande reglering vid fusion och fission. I och med att europabolagen räknas som aktiebolag enligt IL kommer de nationella reglerna i 37 kap. (fusioner och fissioner), 38 kap. (verksamhetsavyttringar), 48 a kap. (framskjuten beskattning vid andelsbyten) och i 49 kap. (uppskov med beskattningen vid andelsbyten) IL att bli tillämpliga för europabolagen på samma sätt som för aktiebolagen. Några associationsrättsliga bestämmelser om gränsöverskridande fissioner finns ännu inte, varken beträffande europabolag eller aktiebolag. Däremot kan europabolag vara såväl överlåtande som övertagande bolag enligt de associationsrättsliga bestämmelser om gränsöverskridande fusioner som finns i förordningen om europabolag. Aktiebolag kan bara vara överlåtande men inte övertagande bolag vid en fusion enligt förordningen om europabolag. I övrigt torde det vara civilrättsligt möjligt att vidta de transaktioner som nämns i direktivet för såväl aktiebolag som för europabolag. 2.Något behov av anpassning eller ändring av 38 kap., 48 a kap. och 49 kap. IL - annat än att den bilaga 37.1 som punkt 3 i 3 §, punkt 3 i 6 § och punkt 3 i 9 § i respektive kapitel hänvisar till skall kompletteras med de nya associationsformerna, däribland europabolagen – ser utredningen inte att det finns. 3.Den nya transaktionsformen partiell fission behandlas i ett eget avsnitt. 4.Beträffande fusioner finns det anledning att överväga om någon anpassning behövs p.g.a. att det numera är möjligt att vidta gränsöverskridande fusioner.38 37 kap. IL är utformat från antagandet att gränsöverskridande fusioner och fissioner är möjliga att företa. Härigenom kan antas att det inte krävs någon annan anpassning än motsvarande den som nämns i punkt 2 ovan. De överväganden som tidigare gjorts beträffande fissioner bedöms vara tillfyllest särskilt som det ännu inte är möjligt att associationsrättsligt vidta gränsöverskridande fissioner och att europabolagen räknas som aktiebolag. Om någon ytterligare anpassning behövs beträffande fusioner skall diskuteras nedan. 1.Som tidigare nämnts kan ett europabolag bildas genom att publika aktiebolag (och även europabolag genom stadgandet i 38 Än så länge finns det inget EG-direktiv beträffande gränsöverskridande fusioner med vanliga aktiebolag.. Ett sådant direktiv, det s.k. 10:e bolagsdirektivet är dock på gång, men något slutligt beslut i ministerrådet har ännu inte fattats. Någon systematisk skillnad - mellan när europabolag respektive vanliga aktiebolag vidtar en gränsöverskridande fusion - som har betydelse för utformningen av inkomstskattereglerna ser dock utredningen inte att det finns. artikel 3 i förordningen om europabolag) hemmahörande i minst två olika medlemsstater fusioneras till ett europabolag och att detta kan ske antingen genom att ett eller flera av bolagen går upp i ett annat existerande bolag, som då om det inte redan är det blir ett europabolag (absorption) eller genom att två eller flera av bolagen förenas genom att bilda ett nytt europabolag (kombination). Här kan anmärkas att europabolag som har sitt säte i kan delta i inhemska fusioner enligt samma regelverk som gäller för aktiebolag. Någon anpassning av 37 kap. IL med anledning av sådana inhemska fusioner krävs inte eftersom europabolagen räknas som aktiebolag enligt IL. 2.En fusion genom absorption innebär utöver själva fusionen att ett aktiebolag omvandlas till ett europabolag. De ursprungliga aktieägarna i aktiebolaget kommer i stället för att äga aktier äga andelar i ett europabolag. Omvandlingen innebär inte att aktierna avyttrats, jfr prop. 2003/04:134, s. 19-20. Eftersom europabolagen räknas som aktiebolag enligt IL kan utredningen inte heller se att denna omvandling medför några andra skatterättsliga konsekvenser som behöver åtgärdas. 3.Direktivet skiljer på behandlingen av fast driftställe som finns och blir kvar i det överlåtande bolagets medlemsstat och fast driftställe som finns och blir kvar i en annan medlemsstat än det överlåtande bolagets medlemsstat. För att direktivets skydd mot omedelbar beskattning skall gälla krävs att tillgångarna i det fasta driftstället inte förs över till ett fast driftställe i en annan stat. Regleringen i 37 kap. IL är uppbyggd utifrån detta synsätt och en fusion (och fission) kan delas upp i en kvalificerad del (med undantag från omedelbar beskattning, kontinuitet, etc.) och en icke kvalificerad del (med beskattning på vanligt sätt). Utredningen gör den bedömningen att regleringen i 37 kap. är tillfyllest även nu när det blir möjligt att associationsrättsligt vidta gränsöverskridande fusioner. Utredningen föreslår dock vissa redaktionella ändringar i IL, se avsnitt 10.5. Något behov av anpassning eller ändring av 37 kap. IL i sak - annat än att den bilaga 37.1 som punkt 3 i 9 § hänvisar till skall kompletteras med den nya associationsformen europabolag – ser utredningen därför inte att det finns. Förutom vid de nya transaktionsformerna partiell fission och flyttning av registrerat säte, som behandlas under andra avsnitt, föreslår utredningen inte några andra anpassningsåtgärder än att bilaga 37.1 till IL kompletteras med europabolagen. Utredningens förslag: Associationsformen europeisk kooperativ förening tas med i 37 kap. 9 §, 38 kap. 3 §, 38 a kap. 6 §, 48 a kap. 6 § och i 49 kap. 9 § IL i första punkten i respektive paragraf samt i bilaga 37.1 till IL. Den nya associationsformen europeisk kooperativ förening () har liksom europabolag tagits upp i den förteckning över associationsformer som omfattas av fusionsdirektivet. Detta innebär att om sådan förening deltar som överlåtande eller övertagande bolag vid en fusion, fission, partiell fission eller vid en överföring av tillgångar skall, om alla förutsättningar i övrigt är uppfyllda, direktivets krav på undantag från omedelbar beskattning för de inblandade bolagen och dess delägare gälla. Detsamma gäller om en sådan förening deltar som förvärvande bolag eller är förvärvat bolag vid ett utbyte av aktier eller andelar. Vidare har bestämmelser vid flyttning av en registrerade säte från en medlemsstat till en annan medlemsstat tagits in i direktivet. I detta avsnitt behandlas endast de förändringar som föranleds av att SCE-föreningarna tagits med bland de associationsformer som omfattas av direktivet. Flyttning av registrerat säte behandlas under avsnitt 9. Som sagts är en av EU:s grundpelare upprättandet av en gemensam inre marknad. På denna marknad skall individer och företag kunna handla, byta tjänster, arbeta, investera och producera under lika konkurrensförhållanden. Som ett led i genomförandet av den inre marknaden är det bl.a. väsentligt att olika slags företag vars affärsverksamhet inte är begränsad enbart till att tillgodose lokala behov skall kunna planera och genomföra omorganisation av sin affärsverksamhet på gemenskapsnivå. En organisationsform är kooperativen som är allmänt erkänd i alla medlemsstater. Som ett led i att underlätta för dessa att utveckla sin gränsöverskridande verksamhet har rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE- föreningar) beslutats. Förordningen skall tillämpas . En europeisk kooperativ förening är en europeisk associations- form för gränsöverskridande samverkan. Förordningen om europeiska kooperativa föreningar innehåller bestämmelser om bl.a. hur en sådan förening skall bildas, hur medlemskap förvärvas och upphör, samt hur den skall vara organiserad. På flera punkter överlåter förordningen den närmare regleringen till medlems- staterna. Någon sådan närmare reglering har ännu inte skett i . Av de inledande artiklarna i förordningen framgår att en sådan förening måste uppfylla vissa grundläggande krav. Den skall vara en juridisk person med det tecknade kapitalet fördelat på andelar (artikel 1 p 2 och 5). Medlemmarna kan vara både fysiska och juridiska personer (artikel 2). Varje medlem är, om stadgarna vid föreningens bildande inte föreskriver något annat, bara ekonomiskt ansvarig för den del av kapitalet som denna tecknat (artikel 1 p 2). Föreningens tecknade kapital skall uppgå till (artikel 3 p 2). Kapitalet får höjas genom successiva insatser från medlemmarna eller antagande av nya medlemmar, och kan, med vissa förbehåll, sänkas genom full eller delvis återbetalning av insatser (artikel 3 p 5). Andelarna får säljas till var och en som förvärvar medlemskap (artikel 4 p 11). Föreningens säte och huvudkontor skall finnas i en och samma medlemsstat (artikel 6). Föreningen skall kunna flytta sitt registrerade säte till en annan medlemsstat utan att föreningen behöver avvecklas i den första medlemsstaten och bildas på nytt i den andra (artikel 7). får bildas av såväl fysiska som juridiska personer (artikel 2 p 1 led 1-3). Vidare kan föreningen bildas genom fusion mellan kooperativ som har bildats enligt lagstiftningen i en medlemsstat och som har sitt säte och huvudkontor i gemenskapen om minst två av dem omfattas av lagstiftningen i olika medlemsstater(artikel 2 p 1 led 4). Slutligen är det även möjligt att ombilda ett nationellt kooperativ till en om det har en driftenhet eller ett dotterföretag som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat (artikel 2 p 1 led 5). Denna ombildning innebär varken att det nationella kooperativet avvecklas eller att en ny juridisk person skapas (artikel 35 punkt 1). Om inte annat följer av förordningen skall bildandet av en regleras av den lagstiftning som gäller för kooperativ i den medlemsstat dit föreningen förlägger sitt säte. När en har bildats, skall den registreras i den medlemsstat där den har sitt säte (artikel 11). Det är registreringen som avgör föreningens nationalitet (jfr artikel 7 punkten 10 som stadgar att flyttningen av föreningens säte skall få verkan den dag då föreningen registreras i den nya staten). Registreringen skall offentliggöras (artiklarna 12-13). Om det saknas regler i förordningen och nationella kompletterande regler för SCE-föreningar skall samma regler tillämpas på en som de regler som tillämpas på kooperativ i den medlemsstat där har sitt registrerade säte. Det sagda innebär att en kommer att falla under en blandning av EG-rättsliga och nationella bestämmelser. De rättsliga förutsättningarna kommer alltså att skilja sig åt mellan SCE-föreningar hemmahörande i olika medlemsstater. Det kan därför – något tillspetsat – sägas att det inte kommer att finnas en SCE-föreningsform utan lika många former som det finns medlemsstater. står det klart att SCE-föreningsformen erbjuder vissa möjligheter som en nationell föreningsform inte gör. Som exempel kan nämnas möjligheten för nationella kooperativ i olika medlemsstater att genom fusion bilda en och möjligheten att flytta en registrerade säte över nationsgränserna. Närmare om bildande genom fusion 1.Som tidigare nämnts kan en bildas genom att nationella kooperativ hemmahörande i minst två medlemsstater fusioneras till en (artikel 2 p 1 led 4). 19kan fusionen genomföras enligt förfarandet för fusion genom förvärv, varvid det förvärvande kooperativet antar formen , eller enligt förfarandet för fusion genom att en ny juridisk person bildas, varvid den nya juridiska personen antar formen . Till skillnad mot i förordningen om europabolag hänvisas inte till fusion genom förvärv enligt artikel 3.1 i direktiv /855/EEG (EG:s tredje bolagsrättsliga direktiv), eller enligt förfarandet för fusion genom bildande av ett nytt bolag enligt artikel 4.1 i samma direktiv. 2.För europabolag kan fusionen som sagts ske antingen genom att ett eller flera bolag går upp i ett annat (absorption) eller genom att två eller flera bolag förenas genom att bilda ett nytt bolag (kombination). Att fusion genom absorption för europabolag även omfattar det fallet att det övertagande bolaget äger alla aktier i det överlåtande bolaget framgår av artikel 31 i förordningen om europabolag. Definitionerna av fusioner genom absorption och kombination i direktiv /855/EEG överens- stämmer i allt väsentligt med motsvarande definitioner i fusionsdirektivet. De rättsverkningar av en fusion som anges i artikel 33 i förordningen om SCE-föreningar är desamma som i förordningen om europabolag. Skillnaden är att de inblandade parterna är medlemmar och kooperativ i stället för aktieägare och aktiebolag. Även fusion genom absorption och kombination enligt för- ordningen om europeiska kooperativa föreningar överensstämmer således i allt väsentligt med motsvarande definitioner i fusionsdirektivet. 3.En fusion och det samtidiga bildandet av en får verkan den dag då registreras (artikel 31). 4.Förordningen innehåller i övrigt bl.a. bestämmelser om villkor för fusionen och den domstols- och myndighetskontroll som skall utövas i samband med fusionen. I de frågor som inte regleras i förordningen skall varje kooperativ som deltar i bildandet regleras av den medlemsstats lagstiftning om fusion av kooperativ av vilken omfattas och, om sådan lagstiftning saknas, av de bestämmelser som enligt den statens lagstiftning tillämpas på intern fusion av publika aktiebolag (artikel 20). Beskattningen av SCE-föreningar regleras inte i förordningen om SCE-föreningar. EG-lagstiftning på inkomstbeskattningens område som speciellt avser SCE-föreningar finns inte heller.