sou · GTB377d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Byggsamrådet delas upp i ett tidigt byggsamråd efter bygglovsan- sökan och ett avslutande byggsamråd efter begäran om slutbevis. Byggsamråden utgör tyngdpunkterna i tillsyn, och det tidiga samrådet är ett väsentligt led även i bygglovspröv- ningen. Det är därför viktigt att byggsamråden kommer till största möjliga nytta, och att ges ett uttryckligt stöd för att begära in det underlag som krävs och ta upp de frågor som är viktiga för att bygglov ska kunna beviljas och slutbevis utfärdas. Det är emellertid inte meningen att allt som kan gås igenom vid byggsamråden måste tas upp i alla ärenden. Behovet av samråd och Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt vad som måste gås igenom ska bedömas av i varje enskilt fall. kan det räcka med ett enkelt byggsamråd per telefon i någon enstaka fråga. Byggsamråden ska vara ett forum för konstruktiv dialog mellan byggherren och . Vid samråden ska normalt en- bart representanter för och byggherren närvara. har rätt att kalla konsulter och entreprenörer eller särskilt sakkunniga att delta om så behövs. Berörda sakägare föreslås få ökad möjlighet till inflytande genom utökade krav på underrättelse om en inkommen bygglovsansökan och delgivning av beslutet. Förslagen i denna del utvecklas i avsnitt 12.4.6. Bestämmelserna om byggsamråd samlas i de nya 4 och 5 §§ i 9 kap. PBL. Syftet med det tidiga byggsamrådet är att identifiera eventuella hinder för bygglov och osäkerheter om gällande krav, och komma fram till lämpliga åtgärder för att hantera dem. Vid byggsamrådet, som vid behov kan delas upp i flera, ska en bedömning sålunda gö- ras av de aktuella förutsättningarna för att bygglov ska beviljas och för att projektet ska kunna genomföras i enlighet med samhällets krav. Kommittén föreslår inga ändringar när det gäller närvarorätten vid byggsamråd. Detta innebär att vid byggsamrådet ska bygg- och den som anmälts som kvalitetsansvarig alltid vara när- varande och vid behov också projekteringsledare och byggledare. Vid byggsamrådet ska en genomgång göras av projektets förut- sättningar att uppfylla samhällskraven enligt såväl PBL som BVL och av byggherrens förutsättningar att utöva kontrollen. Vidare ska vid byggsamrådet gås igenom behov av tillsyn samt övriga krav på byggherren enligt annan lagstiftning och möj- ligheterna till samordnad hantering med eventuell prövning enligt . Till att börja med måste bedömas om de inlämnade handlingarna ger tillräckligt underlag för prövningen, vilket bör ha klarats ut re- dan före byggsamrådet för att detta ska vara meningsfullt och en genomgång kunna ske av projektets förutsättningar för att bygglov ska beviljas. Det handlar både om den yttre utformningen och om de inre egenskaperna, vilka kan belysas i deras inbördes samman- Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt hang och bedömas mot såväl gällande planbestämmelser som kra- ven i 2 kap. PBL och 2 § BVL med föreskrifter. Syftet med genom- gången är att klargöra vad som kan behöva ändras i projektet med anledning av bestämmelserna i planen eller 2 kap. PBL, och vilka begränsningar som kan finnas för att kraven i 2 § BVL ska kunna uppfyllas, samt vilka avvägningar som måste göras eller avsteg som kan som medges av . Om genomgången leder till bedömningen att förutsättningar för bygglov saknas eller att väsentliga ändringar av den yttre utform- ningen krävs, kan byggsamrådet lämpligen avbrytas här. I annat fall ska en genomgång och bedömning göras av byggherrens förslag till kontrollplan utifrån de krav bestämmelserna anger och projektet och omständigheterna i övrigt kräver. Vidare ska behovet av ut- stakning bedömas och hur denna ska gå till och en genomgång gö- ras av övriga villkor för att byggnadsarbetena ska få påbörjas. Den kvalitetsansvariges uppgifter samt behovet av ytterligare byggsam- råd eller andra tillsynsåtgärder från sida ska även gås igenom. Byggsamrådet kan lämpligen avslutas med att informerar om betydelsen av slutbevis och vilka förutsättningar som formellt ska vara uppfyllda i det aktuella fallet. Viktiga bedömningar och ställningstaganden ska antecknas av representant, och ligga till grund för före- skrifter i bygglovet, men inga formella beslut ska fattas förrän bygglovsansökan har prövats. Bestämmelserna om byggsamråd regleras fortsättningsvis i 9 kap. 4 och 5 §§ PBL. Även vid det avslutande byggsamrådet ska byggherren och den kvalitetsansvarige vara närvarande och vid behov även projekte- ringsledare, byggledare eller andra som kallar. Vid samrådet ska en avstämning göras av läget på byggplatsen och en genomgång ske av de sakliga och formella förutsättningarna för slutbevis. Som underlag för byggsamrådet och slutbeviset ska ut- över bygglovsbeslutet och därefter inkomna verifikationer och andra handlingar finnas ett utlåtande från den kvalitetsansvarige med en samlad bedömning avseende hur genomförda kontroller utfallit och projektet utförts med avseende på gällande bestämmel- ser och meddelade beslut och föreskrifter. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt dels till att klarlägga behovet av slutbesiktning eller andra åtgärder innan slutbevis kan meddelas, och dels till att samordna byggnads- nämndens villkor och handlingsmöjligheter med byggherrens egna tidsplaner och förutsättningar för projektets färdigställande och byggnadens ibruktagande. Förutsättningarna för att bygglov ska beviljas har behandlats i av- snitt 10. Vilka åtgärder som kräver bygglov behandlas i avsnitt 10.6. Därutöver finns bestämmelser om hur en bygglovsansökan ska vara beskaffad och hur den ska hanteras av samt om bygglovsbeslutets formella innehåll, hantering och giltig- hetstid. Bestämmelser om hur berörda sakägare ska underrättas om ansökningar och beslut redovisas i avsnitt 12.4.6. Nedan behandlas de bestämmelser om den formella hanteringen i övrigt, som kan innebära oklarheter eller problem, eller som behöver förändras till följd av förslaget att bygganmälan avskaffas och bygglovspröv- ningen utvidgas. Vem som helst kan ansöka om bygglov (8 kap. 19 § PBL). Ansök- ningar ska i regel vara skriftliga, men får i enkla fall göras munt- ligen. De ritningar, beskrivningar och uppgifter som behövs för prövningen ska lämnas in till och kan begäras in av byggnads- nämnden. Ansökningar kan göras och prövas även avseende ej bygglovspliktiga åtgärder (8 kap. 21 § PBL). Åtgärd som beviljats bygglov ska påbörjas och av- slutas för beslutet (8 kap. 33 §). Beslut om lov får uppskjutas i högst i avvaktan på ett pågående plan- arbete eller expropriationsärende (8 kap. 23 §). Beslutet får innehål- la villkor i begränsad omfattning. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Att en ansökan om bygglov kan lämnas in av vem som helst, och prövas och avgöras utan att fastighetsägaren behöver underrättas, anses av många vara anmärkningsvärt eller rent anstötligt. Det kan leda till missförstånd och konflikter mellan de inblandade och ge upphov till onödiga frågor och klagomål till . Ansökningar borde göras av eller åtminstone delges fastighetsäga- ren. Att vem som helst får ansöka om bygglov anses ibland även vara en orsak till att de förslag till byggåtgärder och de ritningar och andra handlingar som inkommer till byggnadsnämnderna håller en ojämn kvalitet. Krav har framställts att sökanden ska vara eller anlita en utbildad arkitekt. Bristfälliga handlingar är ett utbrett problem . Byggnads- nämnderna har rätt att ställa krav på tydliga handlingar, men får inte alltid förståelse för detta. Det är inte ovanligt att nämnderna för smidighets skull godtar dåliga ritningar, vilket kan leda till tolk- ningsproblem i efterhand, då grannar klagar och besluten ska över- prövas. Muntliga ansökningar innebär i praktiken ingen förenklad han- tering. De ger ingen rättssäkerhet om inte tar på sig den nödvändiga dokumentationen. Bestämmelsen om muntlig ansökan leder ibland till missuppfattningen att bygglov även kan beviljas muntligt. De muntliga besked lämnar vid besök eller per telefon åberopas som givna bygglov eller löften att påbörja arbetena . Bestämmelsen motverkar även möjligheter att kräva goda handlingar. Bestämmelsen om att en prövning ska kunna ske även av ej lov- pliktiga åtgärder är oklart formulerad, både i fråga om vilka åtgär- der som kan prövas och vad frågan gäller, såsom huruvida lov krävs, lov finns eller lov kan beviljas. Giltighetstiden för ett bygglov kan p.g.a. överklaganden löpa ut innan ärendet avgjorts och lovet tryggt kan utnyttjas av byggher- ren. Problemen med att ett beviljat bygglov inte måste delges alla som kan vara berörda av åtgärden, behandlas i avsnitt 12.4.6. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Vem som helst bör även fortsättningsvis kunna ansöka om bygg- lov, men fastighetsägaren måste alltid vara underrättad och ges till- fälle att yttra sig innan beslut om bygglov fattas. Detta kommer att säkras genom det förslag till ändring av 8 kap. 22 § som utvecklas i avsnitt 12.4.6. Fastighetsägaren ska dock lika litet som andra sak- ägare ha vetorätt i ärendet. Ansökan ska kunna prövas och bygglov beviljas enligt reglerna i 8 kap. 11 § PBL även om fastighetsägaren motsätter sig åtgärden, som mestadels ändå inte kan genomföras mot dennes vilja. Även de ansökta åtgärderna och erforderliga handlingarna bör kunna utformas av vem som helst, inte bara av auktoriserade arki- tekter. Det vore att införa ett nytt moment i bygglovsprövningen och en ny princip i bygglagstiftningen. Byggnadsnämnderna måste vara tydliga och konsekventa i kravet på goda handlingar, och snabba att reagera mot otydliga ritningar såväl som olämpliga för- slag. Möjligheten till muntliga ansökningar är svår att tillämpa i prak- tiken och bör slopas. Detta kräver en ändring i 8 kap. 19 §. Vissa grunduppgifter behöver alltid dokumenteras. Kommunens tjäns- temän kan hjälpa till genom att registrera grunddata skriftligt eller digitalt, och kan undantagsvis göra de enkla handlingar som behövs i övrigt. I princip bör dock inte bygglovshandläggaren både ut- forma och granska ritningar. Sökanden ska därför i första hand hänvisas att skaffa sig annan hjälp. Viss hjälp måste dock kunna fås från inom ramen för dess uppgift att förenkla och underlätta handläggningen av ärenden för enskilda. Möjligheten att söka bygglov för ej lovpliktiga åtgärder bör fin- nas kvar, men uttryckas och avgränsas tydligare. Frivilliga bygg- lov fyller en funktion för åtgärder som inte fordrar lov men kan strida mot andra bestämmelser i och väcka reaktioner från den berörda eller intresserade allmänhetens sida. Det kan exempelvis gälla kommunens egna åtgärder i gatu- eller parkmiljöer som ibland innebär större eller mindre avvikelse från planbestämmelserna. Bygglov är då en möjlighet för markförvaltaren att få ett formellt tillstånd eller annat beslut i frågan, som även är överklagbart. Det bör emellertid klargöras att prövningen inte kan avse vilken åtgärd som helst, utan enbart åtgärder som omfattas av bestämmelser i Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt PBL, och inte vilken fråga som helst, utan enbart frågan om bygg- lov kan beviljas. Inga bestämmelser finns om vilka uppgifter och handlingar en bygglovsansökan ska innehålla. har rätt att kräva in de ritningar, beskrivningar och uppgifter i övrigt som be- hövs för prövningen enligt 8 kap. 20 §, men har inte uttryckligt stöd för att kräva in exempelvis en dokumentation eller s.k. förun- dersökning av en byggnad som ska ändras, vilket är ett viktigt un- derlag för att bedöma varsamhetsfrågorna. Den typen av bestäm- melser bör införas i plan- och byggförordningen (PBF), och skulle kunna innebära att en bygglovsansökan i den utsträckning som be- hövs i det enskilda ärendet ska ge information om befintliga för- hållanden och avsedd åtgärd, utformning av tomt, utformning, måttsättning och användning av byggnad, principer för det tek- niska utförandet, redovisning av varsamhet och tillgänglighet, för- slag till kontrollplan samt uppgifter om vem som är byggherre och vem som föreslås bli kvalitetsansvarig samt planerad tid för bygg- start och önskad tid för samråd. Beslut om bygglov ska kunna innehålla föreskrifter finns endast ett fåtal bestämmelser om vad ett bygglovsbeslut ska eller får innehålla. Ytterligare bestämmelser av den karaktären finns i fråga om beslut om kontrollplan. I och med att bygganmä- lan och beslut om kontrollplan avskaffas, och bygglovsbeslutet därigenom måste fylla flera funktioner, som även är viktiga att hålla isär, behöver bygglovsbeslutets formella innehåll utökas och regle- ras tydligare. Bygglovsbeslutet ska i princip bestå av två avdelningar. Den för- sta ska innehålla fastställda ritningar och andra inlämnade hand- lingar som granskats och godkänts med avseende på tomtens dis- position och byggnadsverkets eller åtgärdens läge och yttre form, färg och material samt användning. Detta är vad ett bygglovsbeslut normalt omfattar, och kräver ingen speciell reglering. Det är dock angeläget att framhålla att endast denna del av beslutet kan anses beröra utomstående sakägare. Den andra avdelningen av bygglovsbeslutet ska innehålla de före- skrifter som behövs. Att ett bygglov kan innehålla föreskrifter bör framgå av 8 kap. 32 § PBL. Föreskrifterna kan gälla både utförande, kontroll och tillsyn avseende de tekniska egenskapskraven och ska Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt grundas på vad som framkommit vid byggsamrådet. Föreskrifterna om kontroll och tillsyn motsvarar i princip dagens beslut om kon- trollplan, och ska ange dels hur kontrollen ska organiseras, utfor- mas, övervakas och dokumenteras för att fylla de krav som upp- ställts och tidigare redovisats (avsnitt 10.3.2), dels vilka kontroll- intyg och övriga handlingar som ska ges in och anmälningar som ska göras till . Utöver föreskrifter för kontroll får vid behov även meddelas föreskrifter för utförandet. Det inne- bär preciseringar och uttolkningar av varsamhets- och egenskaps- kraven i de delar som inte reglerats i detaljplan eller områdesbe- stämmelser. Det kan gälla avvägningar mellan krav på varsamhet och tillgänglighet, avsteg från vissa egenskapskrav med hänsyn till byggnadens förutsättningar och åtgärdens omfattning, eller tillämpningen av kraven i de fall tolkningsutrymmet är stort. I före- skrifterna ska även anges vem som utsetts till kvalitetsansvarig, be- hovet av ytterligare byggsamråd och andra åtgärder för tillsyn från sida, samt eventuella villkor för att arbetena ska få påbörjas. Vilka föreskrifter som kan tas in i beslut om lov föreslås framgå av den nya 6 § i 9 kap. PBL. Ett beviljat bygglov ska i princip innebära lov att bygga, men om känner tveksamhet inför möjligheterna att uppfylla något av samhällskraven, ska bygglov kunna beviljas med villkor att intyg om utförd kontroll av projektering inlämnas innan byggnadsarbetena påbörjas. I föreskrifterna ska även meddelas öv- riga villkor som ska vara uppfyllda innan byggnadsarbetena får på- börjas. De villkor som kan göras gällande föreslås samlade i en pa- ragraf, 9 kap. 9 § PBL. I sak föreslås endast det tillägget att utstak- ning ska ha skett innan övriga arbeten påbörjas, om så ansetts be- hövligt vid byggsamrådet. har i sitt delbetänkande Energi- deklarering av byggnader – för effektivare energianvändning (SOU 2004:109) föreslagit att bevis om en sådan deklaration i förekom- mande fall ska vara ett villkor för byggstart enligt PBL. Kommittén anser att om förslaget ska genomföras så kan en bestämmelse av detta slag lämpligen föras in i 9 kap. 9 §. Bygglovsbeslutet ska även innehålla upplysningar om krav på anmälan eller tillstånd enligt annan lagstiftning, samt om eventuella beslut enligt som har fattats efter prövning som sam- ordnats med bygglovsprövningen. Upplysningar ska även ges om vad som kan komma att krävas för slutbevis och ibruktagande. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Beslut om bygglov ska kunna fattas i etapper för större projekt. I enklaste fall innebär det att bygglov prövas och ges för en byggnad eller byggnadsdel i taget. I andra fall kan det innebära att bygglov för helheten ges avseende form, läge och användning, men att före- skrifterna för kontroll och utförande beslutas endast för en första etapp. Beslutet måste då ges med villkor att följande etapper inte får påbörjas innan kompletterande beslut om föreskrifter fattats. Om det föreligger särskilda skäl får beslut avse enbart form läge och användning, och föreskrifter beslutas i ett senare och separat ärende. Det innebär att bygglovsbeslutet får karaktären av för- handsbesked, men möjliggör för byggherren att få ett uppdelat förfarande enligt dagens modell om han så önskar. Förutsättningen för ett ofullständigt bygglovsbeslut är dock att kan utgå ifrån att samhällskraven kommer att uppfyllas. I annat fall ska bygglov vägras eller övertygande underlag infordras. För åtgärder som inte berör den yttre utformningen utan enbart de inre egenskaperna behöver beslutet omfatta enbart föreskrifter om kontroll och vid behov utförande. För åtgärder som enbart be- rör den yttre utformningen, t.ex. fasadändringar, bör dock en enkel kontrollplan alltid ingå i beslutet. För mer omfattande åtgärder måste kontrollplanen omfatta alla väsentliga aspekter av bygglovet, exempelvis kontroll av byggnadens inplacering och höjdläge. Enligt dagens bestämmelser är byggherren skyldig att följa ett beslut om bygglov, men uppföljningen av bygglovet ingår inte i bestämmelserna om kontroll och tillsyn och tillhör inte den kvali- tetsansvariges åligganden. Det är angeläget att klargöra att bygg- lovsbeslutet fortsättningsvis och till alla delar – efter behov – ska omfattas av kontroll och tillsyn. Att bygglovsbeslutet följs har av- görande betydelse i det förändrade system som föreslås. Giltighetstid för beslut om bygglov Byggnadsarbetena ska påbörjas och avslutas för ett beslut om bygglov. Giltighetstiden är begrän- sad för att de förutsättningar som gällde vid beslutet inte ska hinna ändras vid genomförandet. Emellertid kan det ta innan ett bygglov som överklagas tryggt kan utnyttjas av byggherren. Det är därför rimligt att giltighetstiden räknas från den dag beslut fattas av en överprövande instans. Detta bör tydliggöras genom en ändring i 8 kap. 33 § första stycket PBL. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Anstånd med beslut om bygglov Beslut om anstånd med att avgöra en bygglovsansökan får fattas bl.a. om ett arbete påbörjas för att ändra en detaljplan i enlig- het med kommunens intentioner. Det är emellertid oklart vad som menas med att ett arbete påbörjas, och viktigt att kommunens intentioner kommit till klart uttryck, så att bygglovsbeslutet inte förhalas på lösa grunder. Därför föreslås att villkoret ska vara att beslut om att påbörja ett planarbete har fattats, dvs. får fattas senast i anslutning till anståndsbeslutet, vilket bör framgå av 8 kap. 23 § PBL. Delgivning av beslut om bygglov Ett beslut om bygglov kan i princip inte vinna laga kraft, men byggnadsnämnderna skulle genom en utökad delgivning av beslutet kunna ge fastighetsägaren ett större mått av trygghet att utnyttja lovet. Det kan medföra ett betydande merarbete för byggnads- nämnderna, som inte kan överlåtas på sökanden utan måste av- giftsbeläggas. Men syftet är så viktigt enligt mångas mening, att förslag om utökad delgivningsskyldighet bör framläggas. Förslaget i denna del utvecklas i avsnitt 12.4.6. tillsyn är reglerad i 9 kap. PBL och omfattar en rad särskilt reglerade moment såsom byggsamråd, beslut om kon- trollplan samt slutbevis. Men tillsyn kan inne- fatta mer än så. Vid byggsamrådet ska enligt 8 § en genomgång ske av de åtgärder för besiktning, tillsyn och övrig kontroll som är nödvändiga för att byggnaden eller anläggningen ska kunna antas komma att uppfylla gällande krav. åtgärder i dessa avseenden syftar enligt Didón m.fl., , till att ge nämnden möjlighet att under arbetets gång följa utförandet av vissa arbetsmoment (s. 9:20). får ta ut en avgift som motsvarar kommunens genomsnittliga kostnad för åtgärder i ärenden om lov och för- handsbesked eller som följer av en bygganmälan eller rivningsan- Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt får även ta ut avgift i andra ärenden som föranleder bl.a. ritningsgranskning, besiktning eller andra tids- eller kostnadskrävande åtgärder. Avgifterna tas ut av sökanden och får tas ut i förskott. Det är en utbredd uppfattning att byggnadsnämnderna utövar alltför lite tillsyn. Att tillsynen på de flesta håll ligger på en mycket låg nivå har bekräftats av undersökningar, och bedöms vara ett problem som medverkar till att kontrollen blir bristfällig och systemet förlorar i trovärdighet. Den bristande tillsynen för- mestadels med att kommunerna har otillräckliga resurser och inte kan ta ut behövliga tillsynsavgifter. har sålunda stöd för att vidta fler åtgärder för tillsyn än dem som är särskilt föreskrivna i anslutning till hanter- ingen av bygganmälningar. Problemet handlar främst om hur be- stämmelserna tillämpas. För att ytterligare markera vikten av att utövar tillsyn föreslås att denna uppgift kom- mer till uttryck i PBL:s inledningskapitel, vilket redovisas i avsnitt 4.4.1. Det behöver inte föreskrivas att byggnadsnämnderna ska utföra en viss typ eller ett visst mått av besiktningar eller andra åtgärder för tillsyn på byggarbetsplatserna. Men det bör vara en prioriterad uppgift och möjlighet för byggnadsinspektörerna att besöka bygg- platser i sådan omfattning att byggherrarna uppfattar att möjlighe- ten och intresset finns från sida. Vidare är det angeläget att byggnadsinspektörerna får den erfarenhet och de kun- skaper som behövs för att kunna bedöma förutsättningarna för slutbevis och reagera vid brister eller överträdelser. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Bestämmelserna ger kommunerna stöd för att skaffa sig kostnads- täckning för alla åtgärder som normalt ingår i ärenden om lov eller efter bygganmälan. För tillsynsåtgärder som normalt inte ingår i sådana ärenden kan avgift däremot inte tas ut. För tillsynsåtgärder som bedömts nödvändiga vid byggsamrådet kan avgift sålunda tas ut endast inom ramen för normalkostnaden i ärendet. För akuta tillsynsåtgärder kan avgift i regel inte tas ut alls. Det är angeläget att kommunen kan ta ut avgift åtminstone för de tillsynsåtgärder som vid byggsamrådet bedöms vara nödvändiga för att samhällskraven ska antas kunna bli uppfyllda. Utan dessa åtgärder kan samhällskraven således befaras bli eftersatta. Även akuta tillsynsåtgärder kan i förekommande fall vara väl motiverade. Att avgiftsbelägga dessa vore dock att frångå grundtanken på att tillämpa en genomsnittskostnad, som kan anses viktig för att mer tidskrävande byggherrar inte ska särbehandlas. Kostnader för oförutsedda åtgärder skulle heller inte kunna tas ut i förväg, vilket ibland kan vara angeläget. Det bör klargöras att en konsekvens av den bestämmelsen är att handläggningen inte måste påbörjas innan avgiften betalats. Tillsyn är i viss utsträckning viktig för hela systemets trovärdig- het, och bör av den anledningen, så långt den kan bedömas i förväg, kunna betraktas som en normal åtgärd inom ramen för en genom- snittlig kostnad. Detta bör tydliggöras i 11 kap. 5 § PBL. När byggherren har uppfyllt sina åtaganden enligt kontrollplanen och inte funnit skäl att ingripa ska nämnden utfärda ett bevis om detta enligt 9 kap. 10 §. Om det brister i förut- sättningarna för att utfärda slutbevis, ska nämnden ta ställning till i vilken omfattning byggnaden ska få användas innan bristerna av- hjälpts. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt I Plan- och byggutredningens betänkande Anpassad kontroll av byggandet hade föreslagits att efter att byggna- den färdigställts, av hänsyn till byggherren och dennes kreditgivare skulle utfärda ett slutgodkännande. Detta skulle dock inte innebära att iklädde sig något ansvar för att byggnaden uppfyller samhällets krav, utan enbart innebära att den kunde få tas i bruk (SOU 1993:94 s. 251).