sou · GTB372d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 11Medborgarnas acceptans för alkolås MHF och Salus Ansvar har låtit göra en undersökning av attityder till frivillig installation av alkolås i privata bilar. Under- sökningen genomfördes . Av 1 000 personer svarade ja på frågan: Skulle du tycka att det var värt 2 000 kro- nor extra för en fabriksny bil med inbyggt alkolås? svarade nej och var osäkra.1 genomförde ytterligare en undersökning om alkolås. var frågan: Tycker du att det ska vara lag på att alla fabriksnya bilar ska ha alkolås? av de 1 000 tillfrågade svarade ja, nej och 5 visste inte. Undersök- ningen visade att kvinnor är mer positivt inställda till alkolås än män: av kvinnorna vill ha lag på alkolås jämfört av männen.2 I trafiksäkerhetsenkät ansåg att alla bilar borde utrustas med alkolås. 1SIFO-undersökning, Inställning till alkolås, projektnummer 1510368, 2003. 2SIFO-undersökning, Alkolås, projektnummer 1510985, 2003. 12Installationer och marknadspotential för alkolås i Totalt finns cirka 5 000 alkolås i drift i (). Av dessa används ca 625 i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåter- kallelse och resterande vid kvalitetssäkring av transporter. Vid utgången av 2002 fanns ca 1 300 alkolås i drift i Sverige.1 De som ingår i försöket med villkorlig körkortsåterkallelse hyr alkolåset under den tvååriga villkorstiden för att därefter lämna tillbaka det till leverantören. Så länge som detta system tillämpas kan marknadspotentialen för alkolås inom detta segment inte förväntas bli större än det antal personer som deltar i pro- grammet. Merparten av alkolåsen används alltså för kvalitetssäkring av transporter. Det finns inga uppgifter om hur många av låsen som finns i de offentliga organisationernas egna fordon och i privata organisationers fordon. För användning inom kvalitetssäkring av transporter är det vanligast att alkolåsen köps in. Livs-längden för de bränslecellsbaserade lås som används i kan uppskattas till . fanns sex typer av alkolås tillgängliga för beställ- ning på den svenska marknaden. MHF sammanställer fortlöpande, som en del av sitt åtagande i NTF Konsument, en oberoende produktinformation och konsumentvägledning på sin hemsida om dessa produkter och om eventuella nya alkolås på den svenska marknaden.2 1Uppgifter från , MHF, . Siffrorna baseras på en sammanställning av de största alkolåstillverkarnas försäljningsstatistik för . 2MHF:s hemsida; . Installationer och marknadspotential för alkolås i 12.2Marknadspotential vid olika scenarier Förutsättningarna för alkolåsmarknaden i under de när- maste 5 10 åren beror både på tillgången av alkolås och på den efterfrågan som kan förväntas. Fordonsbeståndet i är en viktig faktor. Beståndet framgår av tabellen. minskar andelen som ej är i trafik. Källa: SIKA-statistik Fordon enligt vägtrafikregistret . Utvecklingen av alkolås i drift kommer dock till största delen att styras av hur stor efterfrågan blir. Förutsättningarna för detta kan beskrivas som olika tänkbara scenarier. För att leverantörerna av alkolås ska ha möjlighet att leverera det antal alkolås som initieras via upphandlingar i offentlig sektor eller via näringslivet måste inriktnings- och upphandlingsbesluten gällande alkolås och hur många fordon som berörs bedömas . Risken för en situation där efterfrågan på alkolås överstiger tillgången är annars uppenbar . 12.2.1.1Scenario 1 – lagstiftning om alkolås i alla nya bilar En lagstiftning om alkolås i alla nya personbilar registrerade i skulle komma att omfatta drygt 4 miljoner person- bilar. Om lagen enbart omfattar nya bilar kommer det dock att ta innan alla personbilar är försedda med alkolås. Ett utbyte av merparten av personbilsparken – ca 300 000 bilar – tar drygt 10 år.3 3 Diagram från sektorsredovisning. Underlag från Bil . , Väg- transportsektorn 2004. Sektorsredovisning, 2005, s. 4. Installationer och marknadspotential för alkolås i Personbilar i trafik 2004/05 12.2.1.2Scenario 2 – lagstiftning om alkolås i bussar, taxibilar och lastbilar Vid utgången av 2004 fanns totalt 13 363 bussar i trafik i . Av dessa användes 12 244 () i yrkesmässig trafik.4 hade de offentligt ägda busstrafikföretagen (främst kommu- ner och trafikhuvudmän) 1 420 bussar i trafik, vilket motsvarade av bussarna i yrkesmässig trafik.5 För bussar är det troligtvis så att eftermontering kan komma att krävas i högre utsträckning i lagstiftningen. En lagstiftning om alkolås i alla nya bussar innebär i praktiken att krav även ställs på äldre bussar. Antalet alkolås 2010 kan då förväntas uppgå till drygt 10 000 om det ges en god framförhållning i kraven på eftermontering. 4SIKA Statistiska meddelanden 003:0501, Fordon /2005, 2005, s. 22. 5Svenska bussbranschens riksförbund, Statistik om bussbranschen 2003 – snabbfakta, 2004, s. 2, 5. Installationer och marknadspotential för alkolås i Antalet taxibilar i trafik var 13 865 /2005.6 En lagstiftning om alkolås i alla taxibilar innebär sannolikt att många av dessa utrustas med alkolås . Vid utgången av 2004 fanns 439 985 lastbilar i trafik i varav 145 480 över 3 och 294 505 under 3 . Lätta lastbilar (totalvikt ) i trafik 2004/05 6 Statistiska meddelanden 002:0501, Fordon i län och kommuner /2005, 2005, s. 18. Installationer och marknadspotential för alkolås i Tunga lastbilar (totalvikt >3,) i trafik 2004/05 Av lastbilarna användes 387 145 () som firmabilar och 52 840 () i yrkesmässig trafik.7 De fordon som används i yrkesmässig trafik kör betydligt mer per fordon än firmabilarna. I undersökningen Inrikes och utrikes trafik med svenska lastbilar skattas körsträckan för den inrikes trafiken till nästan 220 miljoner mil varav den yrkesmässiga trafiken svarade för 85 procent.8 En lagstiftning om alkolås i alla nya lastbilar innebär sannolikt krav på eftermontering även i merparten av de tunga lastbilarna. Antalet alkolås i tunga lastbilar kan då förväntas uppgå till drygt 50 000 om det ges en god framförhållning i kraven på eftermontering. Den årliga installationstakten kan förväntas bli ca 35 000 alkolås . 7Begreppet firmabilstrafik betyder att ett företag transporterar eget gods, ex. varor för leverans. Definitionen av yrkesmässig trafik är att verksamheten dels bedrivs med person- bilar, lastbilar, bussar, terrängmotorfordon eller traktorer med tillkopplade släpfordon (trak- tortåg) och dels innebär att fordon och förare mot betalning ställs till allmänhetens för- fogande för transporter av personer eller gods. Från denna huvudregel finns vissa undantag. 2 § yrkestrafikförordningen anges ett flertal typer av transporter som trots att de i och för sig faller in under definitionen av yrkesmässig trafik inte ska anses utgöra sådan trafik. Även körning för en eller ett fåtal kunder, där ett fordon på grund av ett avtal uteslutande används i trafik för en och samma uppdragsgivare, utgör yrkesmässig trafik. Det kan vara till exempel sådana fall där en åkare enligt avtal utför transporter enbart för en kund. 8SIKA, Statistiska meddelanden 005:0404, Inrikes och utrikes trafik med svenska lastbilar, , 2004, s. 9. Installationer och marknadspotential för alkolås i 12.2.1.3Scenario 3 – krav på alkolås vid upphandling av transporter och i person-bilar ägda av juridiska personer av trafikarbetet med tunga lastbilar utförs med upphandlade godstransporter.9 Av godstrafiken med lätt lastbil är endast upphandlade transporttjänster. Av de cirka 100 miljoner mil som körs med buss i svarar länstrafiken för minst 70 miljoner mil. Hälften av det åter- stående trafikarbetet med buss, 15 miljoner mil, bedöms vara före- mål för upphandling, i huvudsak som skolskjuts eller olönsam interregional trafik. Totalt uppgår trafikarbetet med personbil till cirka 6 100 mil- joner mil . Trafikarbetet med personbilar ägda av juridiska personer var cirka 1 000 miljoner mil (av trafikarbetet), varav taxibilarna körde cirka 100 miljoner mil.10 Av de totalt 4 075 414 personbilar som var i trafik i vid utgången av 2003 ägdes 790 889 () av juridiska personer inklusive personliga företag. Därav ägdes 422 505 personbilar, dvs. av det totala personbilsbeståndet, av personliga före- tag.11 Om det blir krav på alkolås i alla upphandlade godstransporter och för personbilstrafik i personbilar ägda av juridiska personer kan antalet med alkolås uppskattas till: 123 000 alkolås (av 145 480 fordon) (av 294 505 fordon) (av 13 363 fordon) ca 400 000 (av personbilarna) Vid denna skattning har ingen hänsyn tagits till de stora varia- tionerna i trafikarbetet mellan olika delar av lastbilstrafiken. 9Skriftligt underlag till alkolåsutredningen från , , . 10Skriftligt underlag till alkolåsutredningen från , , . 11I begreppet juridiska personer innefattas alla, oavsett bolagsform, som bedriver någon form av ekonomisk verksamhet. statistiska meddelanden 003:0401, Fordon vid års- skiftet 2003/2004, 2004, s. 11. Installationer och marknadspotential för alkolås i 12.2.1.4Scenario 4 – installation av alkolås i offentligt ägda fordon Av tabellen framgår antalet offentligt ägda fordon i trafik . I tabellen saknas bl.a. uppgifter om bussar som ägs av offentliga organisationer. Offentligt ägda fordon i trafik per Statlig förvaltning, socialförsäkringar och övriga Källa: Uppgifter från , SCB, . Krav på alkolås i alla offentligt ägda bussar och last- och person- bilar beräknas innebära att antalet fordon med alkolås successivt ökar till drygt 40 000. 12.2.1.5Scenario 4 – ökad frivillig efterfrågan på alkolås bland personbilsköpare Potentialen för en ökad frivillig användning av alkolås är låg med de förutsättningar som finns . Kostnaderna för alkolås är höga och det saknas ekonomiska och juridiska incitament som stimu- lerar till inköp. En SIFO-undersökning visar visserligen att åtta av tio svenskar skulle vara beredda att betala extra för en ny bil om den var utrustad med alkolås.12 Det bör dock inte tolkas som att dessa personer planerar att skaffa sig alkolås. Detta bekräftas av det svaga gensvaret på erbjudandet i om kraftigt subventionerat pris för ett alkolås i samband med köp av ny bil. 12 SIFO-undersökning, Inställning till alkolås, projektnummer 1510368, 2003. Installationer och marknadspotential för alkolås i Förutsättningarna för frivillig installation kan dock förbättras om lämpliga ekonomiska och juridiska incitament för alkolås- användning införs. En viktig förutsättning är även att handhavandet väsentligt förenklas och att låsens funktionssäkerhet blir ännu bättre. 12.2.1.6Scenario 5 – alkolås för alla vars körkort återkallats på grund av rattfylleri återkallades totalt 6 904 körkort i enligt återkallelsepunkt ett i körkortslagen, dvs. på grund av rattfylleri, grovt rattfylleri eller rattfylleri under påverkan av narkotika.13 Spärrtiden är lägst en månad och högst . Vanligtvis fastställs spärrtiden efter rattfylleri (lägre alkoholkoncentration i blodet än ) till mindre än . Om spärrtiden har varit högst 12 månader får föraren ett nytt körkort efter spärrtidens utgång om han eller hon har körkortstillstånd. Något förarprov behöver inte avläggas i dessa fall. Vid grovt rattfylleri krävs synnerliga skäl för att få en kortare spärrtid än ett år.14 Om körkortet har återkallats mer än 12 måna- der gäller att det, utöver körkortstillstånd, krävs ett avlagt godkänt teoretiskt och praktiskt förarprov för att få ett nytt körkort. Genom ändrad lagstiftning eller på annat sätt skulle alla förare vars körkort återkallats på grund av rattfylleri oavsett spärrtid kunna erbjudas att ingå i ett alkolåsprogram (villkorlig körkorts- återkallelse). Då skulle teoretiskt maximalt ca 6 500 personer kunna ingå i programmet . Vartefter skulle antalet minska då en ganska stor andel är återfall. Det är dock troligt att en ganska stor andel av ekonomiska och andra skäl avstår från att delta i programmet. Vidare faller de bort som är flerdrogsberoende. Kanske kan man anta att som mest något tusental personer skulle kunna ingå i programmet från start. Bortfallet under programmets gång torde bli i samma storleksordnig som för pågående försök. 13Uppgift från i : Tabell CK0325 : Återkallelsepunkter enligt Körkortslag (1998:488) 5 kap. 3 §. 14Notisum AB, : , Körkortslag (1998:488) 5 kap. 10 §. Installationer och marknadspotential för alkolås i 12.3Marknadens produkter och pris Priserna för de vanligaste alkolåsen var exklusive moms. De dyrare är de som uppfyller de tekniska kraven för användning vid villkorlig kör- kortsåterkallelse. Kostnaden för installation av ett alkolås är ca exklusive moms. Till detta kommer en service- kostnad på exklusive moms beroende på produkt och användningsfrekvens.15 Nya produkter förväntas dyka upp på den svenska marknaden . Som en följd av den ökande konkurrensen kan priserna komma att sjunka, framför allt för de alkolås som inte behöver uppfylla strikta juridiska krav på mätnoggrannhet och övervaknings- och kalibreringsfunktioner. Om alkolås började massproduceras kan priset komma att sjunka till mellan ca 2 700 och (300 till ).16 Kostnaden för att ta fram en prototyp och kvalitetstesta ett nytt alkolås beräknas till 15 20 miljoner kronor.17 ten- derar produkternas livscykler att bli allt kortare.18 Det är därför viktigt för företagen att kunna bedöma marknadsförutsättningarna för den nya produkten. Företagen behöver därför få trovärdiga signaler om vilka krav som myndigheter och företag kommer att ställa. 15MHF:s hemsida, , . MHF ger konsumentupplysning om alkolås inom ramen för NTF konsument. 16www.etsc.be/ETSC_2__alcolocks.php . Lunchmöte om alkolås i med företrädare för Dräger safety i . 17Uppgifter från två olika tillverkare genom , Alkolås i den 18Gagne, M. & Discenza, R., Target Costing, I ting, Vol. 10, No. 1, 1995, s. 16 22 samt , R. & Chew, B, Tomorrows Cost Through Todays Design, i , Vol. 74, No. 1, Jan-Febr 1996, s. 88 97. 13Samhällsekonomi rattfylleri och alkolås Samhället har stora kostnader för rattfylleriets konsekvenser. Kost- naderna för trafikolyckor med samband med alkohol kan mycket grovt och schablonmässigt uppskattas till , se tabell nedan. Bedömningen är baserad på vedertagna schablon- kostnader och tidigare beskrivna grovt bedömda effekter på olyckor av alkohol i trafiken. Schablonmässig beräkning av samhällets kostnader för rattfylleri Antal/år med Svårt skadade i trafiken Lindrigt skadade i trafiken Kommentar: Polisrapporterat skadade enligt officiell statistik uppräknas med . På finns en betydligt lägre siffra angiven, nämligen per år.1 De kalkylvärden för dödsfall och skadade i trafiken som rekommenderas är för dödad , för svårt skadad och för lätt skadad 175 000 kronor.2 En egendomsskada av olycka i vägtrafik beräknas till . 1Vägverkets hemsida, , . Uppgift om underlag saknas. 2SIKA, Kalkylvärden och kalkylmodeller (ASEK). En sammanfattning av Verksgruppens rekommendationer 2005, (PM 2005:16), 2005, s. 11. ASEK står för Arbets- gruppen för samhällsekonomiska kalkyler (, , , , , , , samt ). Samhällsekonomi rattfylleri och alkolås Kalkylpriserna för dödade och skadade utgår från människors bedömning av värdet av att minska risken för vägtrafikskador. Kalkylvärdena kan dock bl.a. inte fånga faktorer som värdet av att förlora sitt barn eller att bli rörelsehindrad resten av livet. Osäker- heten vid värderingen av dödsfall medför att man bör tillämpa ett intervall inom 10 30 miljoner kr.3 Den extra tiden för handhavandet för alkolås påverkar restiderna. I kalkyler värderas en restidsförändring med bil till per person och tjänsteresa och för en privat resa. Det kan diskuteras om dessa kalkylvärden bör tillämpas oberoende av vilken population som studeras. 13.2Samhällsekonomisk potential för alkolås 13.2.1Samhällets intäkter vid användning av alkolås Alkolås i alla motorfordon i vägtrafiken (ej MC och moped) skulle minska rattfylleriets samhällsekonomiska kostnader med ca 2/3. I kalkylen ingår dock inte de sekundära kostnader av rattfylleriet som inte är kopplade till trafikolyckor. Exempel på sådana kost- nader med direkt koppling till alkohol och trafik är skador på gods och fordon, försämrad tidhållning m.m. Alkoholen i trafiken medför också höga fortlöpande kostnader för samhället och företagen för påverkans- och övervaknings- åtgärder, rättsväsendet och en mängd andra kostnader inom alla samhällssektorer. Någon bedömning av storleken på dessa kost- nader har ej gjorts. Polisen är kanske den myndighet som har störst kostnader för denna typ av insatser. Kalkylmässiga direkta intäktsposter för alkolås: Minskat antal dödade (D) vid olyckor i trafiken Minskat antal svårt skadade (SS) vid olyckor i trafiken Minskat antal lindrigt skadade (LS) vid olyckor i trafiken Minskat antal egendomsskador (LS) vid olyckor i trafiken 3 , Kalkylvärden och kalkylmodeller (ASEK). En sammanfattning av Verksgruppens rekommendationer 2005, (PM 2005:16), 2005, s. 11. ASEK står för Arbets- gruppen för samhällsekonomiska kalkyler (, , , , , , , samt ). Samhällsekonomi rattfylleri och alkolås Kalkylmässiga sekundära intäktsposter för alkolås: Minskning av gods- och fordonsskador (företagen och privat- personer) Bättre tidhållning (företagen) Minskad sjukfrånvaro (företag och samhälle) Minskat behov av påverkans- och övervakningsåtgärder (före- tag och samhälle) Minskad kostnad för rättsväsendet Minskat behov av utdrag ut belastningsregistret och för stick- provskontroller och sammanhängande kostnader för parternas förhandlingar Minskat mänskligt lidande (fysiskt och psykiskt) – minskande sociala kostnader och sjukvårdskostnader 13.2.2Samhällets kostnader för alkolås För de mest avancerade alkolåsen kan man räkna med en kostnad på ca /år. I kostnaden ingår då periodiserad in- vesteringskostnad och service- och underhållskostnader m.m. För att balansera samhällets kostnader för trafikolyckor relaterade till alkohol skulle låsen om de installerades i alla bilar få kosta ca /år. Tar man även hänsyn till sekundära effekter kan alkolås få kosta betydligt mer och kostnaderna ändå balansera mot intäkterna. Mycket talar för att en storskalig installation av alkolås på kommer att bli mycket lönsam för samhället. Det är ingen illusion att tro att nuvarande kostnadsnivåer kommer att kunna halveras . Kostnaderna kommer ytterligare att minska vid en totalintegration med fordonen redan från fabrik. Kalkylmässiga direkta och indirekta kostnadsposter för alkolås: Periodiserad investeringskostnad – minskar successivt Underhåll och service – bör komma att minska successivt Extra stillestånd vid underhåll och service – bör komma att minska successivt Samhällsekonomi rattfylleri och alkolås Tidsförlust för handhavandet – bör komma att minska successivt Stillestånd vid driftstörningar – driftstörningar blir allt ovan- ligare Se även kapitlet Marknadens produkter och pris. 13.2.3Kalkylförutsättningar saknas i allt väsentligt finns nästan ingen kunskap om de sekundära intäkterna för samhälle och företag av användningen av alkolås. Dålig kunskap finns också om omfattningen av driftstörningar förknippat med alkolås. För att det ska vara meningsfullt att göra samhälls- ekonomiska kalkyler måst denna kunskap förbättras, vilket är en stor uppgift för forskningen. Många insatser som är aktuella för alkolås överlappar varandra. Den verkliga effekten av varje åtgärd blir då i allmänhet mindre än för en isolerad åtgärd. Detta gör det extra viktigt att ha en lång- siktig strategi för vilka åtgärder som bör prioriteras. 14Åtgärder för ökad acceptans för och användning av alkolås 14.1Författningsregler och standarder för krav på funktion, provning och kontroll m.m. (se även bilaga 4) 14.1.1Regelverk om krav på funktion och provning m.m. – framgångsfaktor för ökad användning av alkolås En utvidgning av användningen av alkolås ställer krav på att ansvaret för kraven på funktion, teknik och provning och kontroll tydligare regleras. Detta skulle bl.a. säkerställa alkolåsens funktion vilket är av avgörande betydelse för att de ska bli accepterade. saknas författningsregler som stödjer en storskalig an- vändning. En säkerställd regelkedja för de tekniska kraven – för- ankrad i lagar, förordningar, föreskrifter och tekniska specifika- tioner – är nödvändig generellt för allt nyttjande av alkolås och är inte endast en fråga om acceptansen för alkolås. Många av de förslag vi lägger förutsätter en stabil regelstruktur. När sådana föreligger kan säljaren och kunden enkelt komma överens om vilken produkt som avses när man köper ett alkolås eller ställer krav vid upphandlingar m.m. Det är dock viktigt att regelsystem och standards inte låser fast eventuell utveckling av alkolås med nya tekniska lösningar. Modellen för den juridiska grunden för utrustning i motor- fordon kan variera bl.a. beroende på graden av och formerna för ett obligatorium. Den enklaste lösningen på frågan om ansvaret för tekniska krav, provning m.m. av alkolås är den som tillämpas för de flesta alkolås i , dvs. i princip finns endast en teknisk kravspecifikation, fastställd av , där tillverkaren eller ut- hyraren intygar att kraven är uppfyllda. Ingen myndighet eller någon utpekat organ gör någon egentlig kontroll av funktionen. Denna ordning torde dock endast vara tillämpbar för person- anknutna alkolås som i nuvarande försök med villkorlig körkorts- Åtgärder för ökad acceptans för och användning av alkolås MHF har tagit på sig ett frivilligt ansvar att vara fristående provningsorgan. Nuvarande ordning kan därför inte tillämpas för det fordons- anknutna alkolåset. Detta gäller såväl vid frivilliga krav och frivillig användning som om alkolås blir obligatoriskt för alla eller vissa motordrivna fordon. Vilken modell och juridisk grund för tekniska krav, provning och kontroll som är lämpligast beror bl.a. på graden av obliga- torium för användningen av alkolås. Det behövs alltid en författ- ningsreglerad grund för regler om utrustning som är obligatorisk i motorfordon. Det naturliga är enligt utredningens bedömning att man i första hand undersöker om det finns möjlighet att reglera frågan genom tillägg i redan befintliga regelsystem. 14.1.2Tekniska krav på alkolås vid frivilliga krav och frivillig användning I fordonsförordningen (2002:925) finns bestämmelser om fordons utrustning och kontroll av denna. har genom en bestäm- melse i förordningen bemyndigats att ange de närmare förutsätt- ningarna för denna kontroll. I bemyndigandet har angivits att föreskrifterna ska följa de regler som finns i lagen om teknisk kontroll (1992:1119). Vid en mer generell användning av alkolås är det därför från systematisk utgångspunkt motiverat att låta regler- na i fordonsförordningen för kontroll av fordons utrustning även omfatta kontroll av alkolås. Slutmålet är att funktionskraven m.m. regleras genom helfordonsgodkännandet för de olika fordons- typerna. Om det finns hinder som kraftigt skulle fördröja en lagreglerad grund baserad på fordonsförordningen är ett tänkbart alternativ ett öppet system liknande den som föreslagits för kassaregister med koppling till lagen om teknisk kontroll (se bilaga 4). En modell som även bör övervägas är den som tillämpas av försäkringsbolagen med en särskild regelnämnd. Utredningen finner att frågan om formerna för en författnings- reglering av alkolås kanske är den viktigast att lösa för att få en ökad acceptans för och användning av alkolås. Arbetet med detta regelverk är också ett mycket värdefullt steg mot ett helfordons- godkännande. Åtgärder för ökad acceptans för och användning av alkolås 14.1.3Tekniska krav på alkolås vid obligatorium – helfordonsgodkännandet Vid ett alkolåsobligatorium är det nödvändigt att kraven för alkolås regleras genom tillägg i det befintliga regelsystemet inom fordons- lagstiftningen. Ett registreringspliktigt fordon ska uppfylla de föreskrivna kraven på beskaffenhet och utrustning för att kunna registreras och tas i bruk. Detta säkerställs antingen genom att fordonet är typ- godkänt (enligt eller nationellt) eller att det genom- gått en godkänd registreringsbesiktning. Nationellt typgodkännande kan inte tillämpas för fordon som omfattas av EG:s helfordonsgodkännande (exempelvis person- bilar).