sou · GTB31d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Både SR och UR har ökat det totala antalet sändningstimmar för språkliga och etniska minoriteter, och SVT har ökat antalet sändningstimmar på alla språk utom finska som dock har fått bättre sändningstider och därmed fler tittare. Det nordiska samarbetet uppges fungera väl och är även uppskattat av de berörda grupperna. Kommittén anser att språkliga och etniska minoriteters tillgäng- lighet till public service även fortsättningsvis bör vara ett prioriterat område och att målsättningen bör vara att tillgängligheten ska fort- sätta att förbättras. Detta kan göras på många olika sätt, exempelvis genom förändrade sändningstider, bättre utnyttjande av den digi- tala tekniken eller företagens webbplatser. Det bör vara program- företagen som bestämmer den närmare inriktningen på hur detta kan ske. Programföretagen bör även kontinuerligt följa utveck- lingen i andra länder för att kunna ta till sig goda exempel. Programföretagens arbete med att låta ett mångfaldsperspektiv genomsyra verksamheten är bra och bör uppmuntras. SR:s mång- faldssekretariat och SVT:s mångkulturella centrum bör kunna ge positiva effekter när det gäller att låta mångfaldsfrågor integreras i hela verksamheten. Språkliga och etniska minoriteter Kommittén förutsätter att programföretagen för att kunna prioritera och säkerställa att rätt åtgärder vidtas har ett mycket nära samarbete med representanter för de berörda grupperna. Kom- mittén förutsätter också att arbetet redovisas tydligt i företagens public service-redovisningar. Detta avser även de områden där det inte finns direkt kvantifierbara mål. Av kommitténs direktiv framgår följande: I 6 kap. 1 § radio- och TV-lagen (1996:844) föreskrivs att programverksamheten som helhet ska präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Denna bestämmelse gäller för alla typer av radio- och TV-sändningar som omfattas av lagen. Av regeringens proposition Radio och TV i allmänhetens tjänst1 framgår att uttrycket alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet avser de sidor av demokrati- begreppet som anknyter till bl.a. förhållandet mellan människor, t.ex. fördömande av rasism, våld och brutalitet samt hävdande av jämställdhet mellan kvinnor och män. I propositionen anges vidare att programverksamhetens utformning och innehåll bör utgå från ett perspektiv präglat av jämställdhet mellan kvinnor och män. Kommittén ska analysera om villkoren om redovisning av programverksamheten i detta hänseende är tillräckliga för att bedöma om programföretagen uppfyller kraven. Programföre- tagens sändningstillstånd reglerar inte uttryckligen jämställdhets- frågan utöver det som nämns i förarbetena. SR redovisar inte jämställdhet som ett särskilt område i sin public service-redovisning. Kön är istället tillsammans med bl.a. funk- tionshinder och etnicitet ett av de områden som ingår i SR:s arbete med mångfald (se kapitel 12 och 13). SR har tillställt kommittén sin jämställdhetspolicy, som har tagits fram av företagets jämställdhetskommitté och som reglerar 2000/01:94, s. 32, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268. jämställdhetsarbetet utifrån villkoren i radio- och TV-lagen. Enligt denna finns mål och konkreta åtgärder både på enhetsnivå och företagsövergripande nivå som följs upp regelbundet. Inom programverksamheten ska SR enligt policyn vara ett före- döme på jämställdhetsområdet och arbeta aktivt med att ändra traditionella mans- och kvinnobilder, spegla samhället men också redovisa snedbalanser, visa förebilder och aktivt leta medverkande och experter av det underrepresenterade könet. På personal- området gäller bl.a. att könsfördelningen ska vara jämn i yrkes- grupper och arbetsgrupper, att ingen lönediskriminering eller sexuella trakasserier får förekomma samt att det ska gå att förena arbete och föräldraskap. Inga externa undersökningar har genomförts av hur jämställd- heten ser ut inom företaget. De uppgifter som finns tillgängliga i SR:s personalberättelse för visar att könsfördelningen inom olika yrkeskategorier är relativt jämn, förutom bland tekniker där män dominerar kraftigt (av de tillsvidareanställda teknikerna är män) och bland administratörer (den enda gruppen med fler kvinnor () än män). Även bland anställda musiker och chefer är männen i ganska stor majoritet av de tillsvidareanställda. Medellönerna är i princip lika för män och kvinnor, förutom bland cheferna där männens löner ligger något högre. Enligt SVT:s jämställdhetspolicy ska jämställdheten vägas in i programutbudet både avseende ämnesval och inriktning och i andelen medverkande av respektive kön. Det långsiktiga målet är att andelen kvinnor eller män bland de medverkande ska vara lika eller avvika med maximalt . Mål finns också uppsatta för personalpolitiken, bl.a. gällande lika andel män och kvinnor bland chefer och inom kompetensområden, prioritering av under- representerat kön vid rekrytering, hänsyn till föräldraledighet, ett totalt förbud mot sexuella trakasserier och att lönerna ska vara lika eller maximalt avvika . Jämställdhets- perspektivet ska enligt policydokumentet integreras i all planering och ledningsverksamhet. För att uppnå dessa mål finns konkreta handlingsplaner på flera områden. Systematisk uppföljning och rapportering ska ske löpande och programansvariga är skyldiga att försöka finna ett likvärdigt kvinnligt alternativ till varje manlig expert, kommentator eller känd person. Faktabanker med förslag på alternativa intervju- personer håller på att byggas upp. Som stöd för arbetet används bl.a. en särskild handlingsplan som har tagits fram för enheten Nyheter och Samhälle. Varje enhet inom SVT ska upprätta en plan för jämställdhetsarbetet som ska redovisas för jämställd- hetskommittén. Jämställdhetsarbetet inom SVT har enligt företaget gett resultat på flera områden. Exempelvis är andelen kvinnor och män bland reportrarna lika stor och SVT uppger att löneskillnaderna mellan män och kvinnor är mycket små. har instru- ment för att sätta upp mätbara mål på området utarbetats och en jämställdhetsdag har hållits. SVT har också inrättat ett årligt jäm- ställdhetspris, Prix Egalia, som går till det program som bäst främjat jämställdhetsfrågor. Som underlag för jämställdhetsarbetet används också undersök- ningar av jämställdheten i nyhetsutbudet, som på SVT:s uppdrag gjorts av oberoende forskare. Ett exempel är på en sådan studie är undersökningen Kvinnor och män i nyhetsutbudet2 som beskriver representationen av män och kvinnor i nyhetsprogrammen. Rap- porten har enligt SVT bl.a. lett till att jämställdhetskrav skrivs in i alla programkontrakt där det är motiverat. Någon studie av det totala programutbudet finns inte. Enligt studien dominerar männen inom alla kategorier bland dem som intervjuas i nyhetsprogrammen. Fördelningen är mest skev i Aktuellt och Rapport (en fjärdedel kvinnor) och jämnast i regionala där andelen kvinnor är . Generellt är andelen kvinnor något högre i de regionala sändning- arna än i rikssändningarna. Kvinnor får oftast yttra sig i egenskap av privatpersoner och oftast om sociala frågor. Andelen kvinnliga intervjupersoner ökade –1995 men har minskat. Bland reportrarna som har gjort inslagen är könsfördelningen mest ojämn i Östnytt och Rapport där männen dominerar och och där kvinnorna dominerar. Jämnast fördelning har ABC, Mittnytt och Gävledalanytt. I snitt har regionalnyheterna lika andel män som kvinnor som producerar inslag medan andelen inslag gjorda av kvinnor i riksnyheterna upp- går till en tredjedel. Även ämnesfördelningen mellan män och kvinnor är ganska jämn i regionalnyheterna medan riksnyheterna har en större andel män framför allt i kategorin hårda nyheter (ekonomi, utrikes, politik). Ämnet med störst andel kvinnor är sociala frågor, men eftersom traditionellt manliga ämnen dominerar innehållet blir dessa även vanligast bland kvinnliga reportrar. UR redovisar inte jämställdhetsaspekter på programverksamheten eller i övrig verksamhet i sin public service-redovisning. Däremot nämns ett gemensamt projekt mellan UR och Jämställdhets- ombudsmannen (JämO) där man kartlade lönerna för kvinnor och män inom företaget. Undersökningen visade enligt UR på ett behov av fler män exempelvis i administrationen och bland producenter och projektledare och fler kvinnor i tekniska yrken som serviceingenjörer, fotografer och ljudtekniker. Enligt UR:s jämställdhetspolicy ska företaget i enlighet med jämställdhetslagen och radio- och TV-lagen verka för jämställdhet i programverksamheten, för en jämnare könsfördelning i program- utbudet, för att bryta traditionella könsrollsmönster och visa publiken alternativ, för att uppmärksamma jämställdhets- och könsrollsproblem (även vid inköp) och för att utvärdera utbudet kontinuerligt. På personalsidan gäller att företaget ska ge lika möjligheter till anställning, utbildning och utveckling, verka för jämn könsfördelning inom yrkes- och arbetsgrupper, underlätta kombinationen av föräldraskap och arbete, verka för lika lön till män och kvinnor samt ta med jämställdhetsfrågan i allt utvecklings- och utbildningsarbete. Enligt UR:s årsredovisning för är merparten av före- tagets chefer, arbetsledare och administratörer kvinnor medan männen dominerar på de tekniska befattningarna. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en självklar del av den demokratiska grundtanken om alla människors lika rättigheter. Regeringens mål för den nationella jämställdhetspolitiken säger att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. De konkreta mål som satts upp rör bl.a. makt och inflytande, ekonomiskt oberoende, före- tagande och arbete, utbildning och utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, ansvar för hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld. Även om hävdande av jämställdhet mellan kvinnor och män följer av den s.k. demokratibestämmelsen i radio- och TV-lagen (och därmed gäller all radio och TV som omfattas av lagen) finns det enligt vår uppfattning anledning att understryka den roll som public service-företagen kan och bör spela på området. SR, SVT och UR har genom sitt programutbud möjlighet att nå en stor publik och därmed möjlighet att påverka attityder och skeenden i samhället. Det är viktigt att jämställdhetsperspektivet är en utgångspunkt i all programverksamhet inom företagen. är schabloniserade och stereotypa bilder av män och kvinnor samt av könsroller och maktstrukturer vanliga i samhället. Också medierna har en del i detta. Public service-företagen kan, genom att undvika att visa stereotypa bilder och traditionella könsroller och istället ta fram positiva exempel, bidra till en utveckling mot ett mer jämställt samhälle. Public service bör också kunna bidra till att motverka den sexualisering av det offentliga rummet som många upprörs över , inte minst genom att fungera som en motbild till andra medier. Detta är också helt i överensstämmelse med de mål som programföretagen skisserar i sina respektive policydokument på jämställdhetsområdet. Kommittén kan konstatera att alla tre bolagen strävar efter att arbeta i linje med de principer som nämns i förarbetena till dagens public service-uppdrag och att program- företagens mål är likartade. Det är tydligt att SR, SVT och UR ser sin egen viktiga roll i jämställdhetsarbetet. Det arbete som bedrivits inom företagen, som det redo- visas i deras public service-redovisningar och årsredovisningar, har framför allt gett resultat i den interna personalpolitiken och på områden som är lätta att mäta. Som exempel kan nämnas andelen kvinnliga reportrar eller chefer inom respektive företag. De under- sökningar av SVT:s programverksamhet som har genomförts visar att det finns utrymme för ytterligare förbättringar. Det är angeläget att programföretagen strävar efter att kvinnor och män representeras på ett likvärdigt sätt i all programverksamhet och inom alla programgenrer. Det är också angeläget att företagen löpande genomför analyser av hur beslut i programverksamheten påverkas av ett perspektiv präglat av jämställdhet. Företagens redo- visning på detta område kan också bli tydligare, framför allt hos SR och UR som inte redovisar sitt jämställdhetsarbete i sina public service-redovisningar. Kommittén anser att det arbete som bedrivs inom SVT, där man tar hjälp av utomstående forskare för att få fram underlag för jäm- ställdhetsarbetet, är lovvärt och kan fungera som ett gott exempel för övriga programföretag. Programföretagen bör kunna genom- föra sådana undersökningar i nära samarbete. Programföretagen har ett stort ansvar att genomföra de målsättningar som tecknas i poli- cydokumenten och att följa upp och redovisa arbetet så att allmän- heten kan ta ställning till hur uppdraget genomförs. Av utredningsdirektiven framgår att kommittén ska analysera och bedöma hur UR:s uppdrag bäst kan tas tillvara . Kom- mittén ska utgå från en tidigare utrednings tre alternativa förslag till organisation av UR.1 Frågor som rör organisation, sändnings- utrymme, finansiering samt förutsättningar för samarbete med utbildningsinstitutioner ska särskilt övervägas. Kommittén ska också, beroende på utfallet av analysen och bedömningen, lämna förslag om hur utbildningsprogrammen ska hanteras . 15.1Utredningen och TV i allmänhetens tjänst Den särskilde utredaren konstaterade att det fanns goda skäl för att utbildningsprogram i radio och TV skulle vara en del av public service-utbudet. Att allmänna eller folkbildande program skulle vara en del av UR:s uppdrag ansåg utredaren däremot inte vara helt oproblematiskt. Program som saknar ett uttalat utbild- ningssyfte kan vara svåra att skilja från liknande program som produceras av SVT respektive SR. Utredaren valde att inte lämna ett färdigt förslag utan i stället peka på några möjliga handlingsvägar för UR . Angå- ende frågeställningen om utbildningsprogram ska vara en del av public service-utbudet menade utredaren att det fanns starka skäl för att anse att så var fallet. Han förordade också att UR:s verk- samhet även fortsatt skulle finansieras via TV-avgiften. Utredaren konstaterade att det fanns en stor potential för utbildningsprogram men menade att de måste ges bättre förutsättningar i det samlade public service-utbudet för att denna potential skulle kunna utnyttjas bättre. För att det skulle bli 1 Radio och TV i allmänhetens tjänst – ett beredningsunderlag, SOU 2000:55 möjligt behövde ett antal problem få sin lösning. Det rörde sig bl.a. om att UR delvis lämnat sitt ursprungliga uppdrag att producera program för utbildningsväsendet. Utredaren menade vidare att UR hade oklara målsättningar och en otydlig programprofil vilket medfört gränsdragningsproblem gentemot SVT och SR. Utredaren ansåg dessutom att UR hade en undanskymd tillvaro i public service-kanalerna och att företaget upplevdes som otydligt av användarna. Utredningen presenterade tre alternativ till framtida organisation och verksamhet. Alternativen var följande: 1.UR organiseras och finansieras som men ges förbättrade förutsättningar. 2.UR integreras i de övriga public service-företagens verksamhet i syfte att stärka utbildningsprogrammens ställning och det samlade folkbildningsansvaret. 3.UR behåller sin ställning som självständigt public service-före- tag men verksamheten renodlas mot utbildningsprogram. SVT och SR tar över de folkbildande/allmänna programmen. Alternativen utgick från att det fanns fler än en organisatorisk lösning för att komma tillrätta med problemen kring utbildnings- programmens ställning i public service-verksamheten. Alternativen utgick också från utredningsdirektivet om att stärka folkbild- ningsinslaget inom public service-utbudet totalt sett. Utredaren ansåg att det fanns anledning att under tillstånds- perioden utreda förutsättningarna för en omorganisation av public service-verksamheten till ett sammanhållet företag med decentrali- serad organisation. Inom ramen för gällande organisationsstruktur förordade dock utredaren alternativ ett som den bästa lösningen. De remissvar som berörde utbildningsprogrammens ställning inom public service var eniga med den särskilde utredaren om att utbild- ningsprogram var en del av public service-verksamheten. Flera yttranden berörde också UR:s oklara uppdrag och ansåg att det fanns behov av att tydliggöra programbolagets roll. (Distum) konstaterade att en public service-uppgift inom utbildningsområdet måste vara att trygga svagare gruppers tillgång till kunskapsförsörjning. hade blivit än viktigare eftersom samhällsutvecklingen innebar att i princip alla medborgare hade behov av livslångt lärande. Distum underströk vidare vikten av att UR samverkar med det offentliga utbildningsväsendet och folkbildningen. Distum ansåg också att UR:s huvudsakliga uppgift borde vara att producera program som stödjer den enskildes lärande när denne deltar i en organiserad utbildning. Statskontoret delade utredningens uppfattning att UR bör bli föremål för vidare utredning avseende oklarheterna i uppdraget. ansåg att UR hade glidit ifrån sitt ursprungliga upp- drag att producera program för utbildningsväsendet och föreslog att utbildningsprogram skulle ges en tydlig koppling till läroplaner och andra styrdokument. tyckte ändå att UR hade en viktig roll även när det gällde sådana program som inte är exklusivt framtagna för bruk i skolor. menade att UR hade en oklar profil vilket var ett resultat av att statsmakterna varit otydliga i sitt uppdrag till UR men också en följd av att UR själv definierat uppdraget. riktade kritik mot utredarens förslag om oförändrade villkor för UR och menade att det behövdes snabba åtgärder i stället för att skjuta på beslutet om förändring av uppdrag och organisation. () argumenterade för alternativ tre i utredningen, dvs. att verksamheten skulle renodlas mot utbild- ningsprogram och att SVT och SR skulle ta över ansvaret för de folkbildande/allmänna programmen och få motsvarande resurs- förstärkning. Det skulle enligt SVT betyda att oklarheter i gräns- dragningen mellan UR och SVT skulle försvinna och att tablålägg- ningen skulle underlättas. SVT konstaterade att utredningens alternativ ett förutsatte att UR gavs ett folkbildande uppdrag, vilket vore olyckligt eftersom det skulle skapa ytterligare oklar- heter om gränsdragningen mellan programföretagen. SVT ansåg att det fanns starka argument för att finansiera produktion av utbild- ningsprogram med andra medel än TV-avgiften, t.ex. skattemedel. () stödde utredarens alternativ ett, dvs. att bolaget organiseras och finansieras som men ges förbättrade förutsättningar. UR ansåg att företagets pedagogiska kompetens, i kombination med den nya organisationen med medieintegrerade redaktioner som kan bedriva projekt över flera plattformar, talade för ett sammanhållet UR. UR ansåg sig behöva bättre sändningstider i SVT och SR för att kunna fullgöra sitt upp- drag. Regeringens proposition och beslut I propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002–2005 2000/01:94) anförde regeringen att UR var en viktig resurs inom public service-verksamheten som borde tas tillvara. Regeringens förslag blev att UR i större utsträckning skulle koncentrera sina insatser på utbildningsprogram och att företaget skulle stärka sin samverkan med SR och SVT, bl.a. om folkbild- ningsuppdraget. Regeringen anförde också att det som tidigare ska finnas möjlighet för användare att framföra synpunkter och önskemål på verksamheten och tillade att detta i särskilt hög grad ska gälla olika instanser inom utbildningsväsendet. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Beslutet ledde till vissa förändringar i UR:s sändningstillstånd. Det avsnitt som behandlar utbildningsprogrammens ställning i verksamheten slår fast att UR ska koncentrera sin programverk- samhet till utbildningsområdet jämfört med föregående tillstånds- period. Sändningstillståndet betonar också behovet av samråd med utbildningsväsendet. Programverksamheten ska utformas så att den som helhet präglas av folkbildningsambitioner, en skrivning som är likalydande för alla tre public service-företagen. I anslagsvillkoren för UR och de övriga public service-företagen konstateras dess- utom att SVT, SR och UR genom överenskommelser ska lösa sam- arbetet kring program som inte primärt är avsedda för att användas i utbildningssammanhang. UR har sedan starten haft till uppgift att tillgodose behovet av ljud- och bildprogram för olika delar av utbildningsväsendet. Programverksamheten ska inriktas på att förstärka, bredda och komplettera de insatser som görs av andra inom utbildnings- områdena förskola, skola, högskola och vuxenutbildning. Programföretaget omsatte och hade vid utgången av året 267 tillsvidareanställda. UR sänder radio- och TV-program i SR:s och SVT:s frekvens- utrymme. Sändningsrätten förutsätter överenskommelser mellan UR och SR och SVT om fördelning och placering av sändningstid. UR:s sändningar i TV och radio 2003 (timmar/år) Källa: UR:s public service-redovisning . sände UR TV och radio inklusive återutsändningar och repriser. Andelen återutsändningar och repriser är större i TV än i radio. UR:s TV-sändningar 1997–2003 (timmar/år) Källa: UR:s public service-redovisningar –2003. över har antalet förstasändningar i TV pendlat mellan 185 och . Den totala sändningsvolymen har också varierat, bl.a. beroende på tablåläggning, nattsändningar för bandning och mängden timmar sända . En tydlig trend är den ökade andelen inköpta program. Före- tagets statistik visar att andelen inköp utgjorde i genomsnitt av det totala antalet producerade timmar under den förra tillståndsperioden (1997–2001). Under innevarande tillstånds- period är andelen , med redovisade, . UR:s radiosändningar 1997–2003 (timmar/år) Källa: UR:s public service-redovisningar –2003. UR:s sändningsvolym i radio är något svårare att jämföra , bl.a. på grund av att antalet program från UR i de regionala P4- sändningarna har minskat. Ett program som sänds över många regionala räknas som en sändning på varje ställe. har UR kraftigt ökat sina sändningar i P4 riks och minskat regionalt sända program i P4 vilket gör att det ser ut som om antalet sända timmar har minskat mer än de faktiskt gjort. Om man istället ser till UR:s redovisning av produktionsvolym kan man dock konstatera att den har minskat till 2003, dvs. mer än halverats . En stor del av UR:s utbud i har sändningstider då få människor tittar på TV. På bästa sändningstid hade UR:s program mellan 300 000 och 400 000 tittare år 2003.2 De flesta programmen sändes på andra tider och nådde då mellan 50 000 och 150 000 tittare. UR:s sändningar i radio fördelar sig på kanalerna P1, P2, P3 samt P4 riks och regionalt. Kanalerna har olika profil och generellt sett är radiolyssnande mer bundet till vissa kanaler än till särskilda program. Radiolyssnande är också tvärtemot TV-tittande en aktivitet som sker på morgnar och , dvs. bara i begränsad utsträckning . UR:s kvällsblock i P1 hade omkring 20 000 lyssnare . UR har också haft ett block på tidig i P3 vilket har samlat i genomsnitt ca 70 000 lyssnare. I P4, som är den största och mest publika radiokanalen, hade UR mellan 300 000 och 400 000 lyssnare 2 Bästa sändningstid definieras i Nordicoms rapport 2001/2002 som program som startar i intervallet 19.00–21.59. på helgmorgnarna och cirka 200 000 lyssnare på sitt program tidig vardagkväll i samband med SR:s Barnradion3. Utlåning från AV-Mediecentralerna, antal enheter (kassett eller liknande) Källa: AV-Mediecentralerna/UR. Efteranvändningen av UR:s program inom utbildningsväsendet undersöks av SCB på UR:s uppdrag. Det finns dess- utom utlåningsstatistik att tillgå från landets AV-Mediecentraler. UR:s sammanställning av statistiken visar på en tydlig ökning för TV-program av den nuvarande tillstånds- perioden.4 Prognosen pekar mot en ytterligare ökning till upp emot 600 000 lån.