sou · GTB32 · 2006-01-01 00:00:00 — Skall medieavgiften på grund av en ändring i denna lag betalas med ett annat belopp än tidigare, skall avgiftsposten för en period som löper när ändringen träder i kraft beräknas enligt den tidigare för tiden före ikraftträdandet och enligt den nya medieavgiften för tiden efter ikraftträdandet. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. RIKAB skall inte ändra medieavgiften enligt första stycket, om den avgiftsskyldige före avgiftsperiodens utgång har anmält att hans eller hennes innehav av TV-mottagaren har upphört. RIKAB får använda särskilt pejlingsinstrument för att ta reda på i vilken utsträckning det finns TV-mottagare i bostäder inom ett visst område (särskild avgiftskontroll). Särskild avgiftskontroll inom ett bostadsområde skall avse samtliga de bostäder där ingen har anmält innehav av TV-mottagare. Innan särskild avgiftskontroll utförs skall RIKAB och på lämpligt sätt underrätta de boende inom området. Särskild avgiftskontroll skall bedrivas så att onödigt besvär för den enskilde undviks. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas på medieavgift som avser tid . 2.För den som är skyldig att betala TV-avgift och skall betala medieavgift efter ikraftträdandet av lagen skall Radiotjänst i i samband med bestämmande av medieavgiften för den första avtalsperioden fatta beslut enligt 10 §. förordning om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst Beslut enligt 7 § 1 lagen om finansiering av radio och TV i allmän- hetens tjänst meddelas av . Anmälan enligt 9 § lagen om finansiering av radio och TV i allmän- hetens tjänst får göras per telefon eller skriftligen till Radiotjänst i . Påminnelseavgiften enligt 14 § lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst är . En kopia av varje dom över en förseelse som avses i 24 § lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst skall sändas till Radiotjänst i . Denna förordning träder i kraft . förordning om upphävande av förordning (1989:48) om skyldighet att anmäla överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare Härigenom föreskrivs att förordning (1989:48) om skyldighet att anmäla överlåtelse och uthyrning av TV-mottagare skall upphöra att gälla vid utgången av juni månad . 2. innehas av och som finns inom samma sjukhus, vårdanstalt eller inrättning av liknande slag, om TV mottagarna är avsedda att användas av dem som får vård. lag om ändring i lag (1989:41) om TV-avgift Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:41) om TV-avgift dels att 4, 22 och 24-28 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1, 2, 7, 8 och 11 §§ skall ha följande lydelse. Den som innehar en TV- mottagare skall betala TV-avgift för mottagaren till Radiotjänst i . Den som innehar en TV- mottagare skall betala TV-avgift för mottagaren till Radiotjänst i . TV- mottagare enligt denna lag definieras enligt 2 § lag (xxxx:xx) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. För samtliga TV-mottagare som är avsedda att användas innehavarens hushåll betalas en enda TV-avgift. En enda avgift betalas också för samtliga TV-mottagare som 1. finns på samma butiks- eller demonstrationsställe för mottagare, eller 2. finns inom samma sjukhus, vårdanstalt eller inrättning av liknande slag, om TV mot- tagarna är avsedda att användas av dem som får vård. TV-avgiften är xx kronor för Den skall betalas i Den skall betalas i samma fyra poster om . som medieavgiften enligt 8 § lag (xxxx:xx) om finansiering av och skall betalas senast sista var- radio och TV i allmänhetens För innehav av TV-mottagare före den första avgiftsperioden skall avgiften betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som motsvarar innehavstiden. Be- loppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. Den som blir innehavare av en TV-mottagare och som är avgiftsskyldig för innehavet, skall dagar därefter anmäla innehavet till bolaget. Yrkesmässig överlåtelse eller uthyrning i detaljhandeln av TV- mottagare skall av överlåtaren respektive uthyraren anmälas till bolaget inom den tid som regeringen bestämmer. Anmälan skall innehålla de uppgifter som behövs för fastställandet av avgiftsskyldigheten för innehavet av TV-mottagaren. Den som förvärvar eller hyr en TV-mottagare av någon enligt andra stycket eller av den som företräder honom eller henne är skyldig att på begäran lämna överlåtaren eller upplåtaren de uppgifter som överlåtaren eller upplåtaren behöver för att fullgöra sin anmälningsskyldig- het. TV-avgift skall betalas till dess att den avgiftsskyldige har anmält hos bolaget att hans eller hennes avgiftspliktiga innehav har upphört. Avgiftsskyldigheten upphör när den avgiftsskyldige avlider, under förutsättning att anmälan som Avgift som avser tid efter det att sådan anmälan har kommit in till bolaget skall betalas till- baka till den avgiftsskyldige. Om beloppet är lägre än , betalas det dock inte tillbaka. avses i första stycket har kommit in till RIKAB från denna tidpunkt. Avgift som avser tid efter det att sådan anmälan som avses i första och andra stycket har kom- mit in till bolaget skall betalas tillbaka till den avgiftsskyldige. Om beloppet är lägre än , betalas det dock inte tillbaka. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring av förordningen (1989:46) om TV-avgift Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1989:46) om TV-avgift dels att 4 § skall upphöra att gälla, dels att 1 och 3 § skall ha följande lydelse. Beslut enligt 6 § 1 lagen Beslut enligt 6 § 1 lagen (1989:41) om TV-avgift medde- (1989:41) om TV-avgift med- 12 § lagen (1989:41) om TV 12 § lagen (1989:41) om TV Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1998:1234) om det statliga personadressregistret Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1998:1234) om det statliga personadressregistret att 8 § skall ha följande lydelse. Uppgifter om make eller vårdnadshavare enligt 4 § första stycket 7 lagen (1998:527) om det statliga personadress- registret får i elektronisk form lämnas ut endast till myndig- heter, banker, kreditmarknads- företag, försäkringsbolag, kreditupplysningsföretag, pen- sionsstiftelser, understöds- föreningar och bolag. Uppgifter om make eller vårdnadshavare enligt 4 § första stycket 7 lagen (1998:527) om det statliga personadress- registret får i elektronisk form lämnas ut endast till myndig- heter, banker, kreditmarknads- företag, försäkringsbolag, kreditupplysningsföretag, pen- sionsstiftelser, understöds- föreningar, bolag och Radiotjänst i . Denna förordning träder i kraft . lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200) att 7 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Skatt enligt denna lag tas ut av beskattningsunderlaget om inte annat följer av andra eller tredje stycket. Skatten tas ut av beskattningsunderlaget för 1.rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverk- samhet, 2.transport i skidliftar, 3.omsättning av sådana konstverk som avses i 9 a kap. 5 §, och som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo, 4.import av sådana konstverk, samlarföremål och antikviteter som avses i 9 a kap. 5-7 §§, 5.omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av sådana livsmedel och livsmedelstillsatser som avses i 1 § livsmedelslagen (1971:511) med undantag för a) vatten från vattenverk, b) spritdrycker, vin och starköl, och c) tobaksvaror. Skatten tas ut av beskattningsunderlaget för 1. omsättning, gemenskaps-internt förvärv och import av följande varor, om inte annat följer av 3 kap. 13 och 14 §§, under förutsättning att varorna inte helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam: -böcker, broschyrer, häften och liknande alster, även i form av enstaka blad, -tidningar och tidskrifter, -bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, -musiknoter, samt - kartor, inbegripet atlaser, väggkartor och topografiska kartor, 2.omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av program och kataloger för verksamhet som avses i 5, 6, 7 eller 10 samt annan omsättning än för egen verksamhet, gemenskapsinternt förvärv och import av program och kataloger för verksamhet som avses i 3 kap. 18 §, allt under förutsättning att programmen och katalogerna inte helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam, 3.omsättning av radiotidningar samt omsättning, gemen- skapsinternt förvärv och import av kassettidningar, om inte annat följer av 3 kap. 17 §, och av kassetter eller något annat tekniskt medium som återger en uppläsning av innehållet i en vara som omfattas av 1, 4.omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av en vara som genom teckenspråk, punktskrift eller annan sådan särskild metod gör skrift eller annan information tillgänglig särskilt för läshandikappade, om inte annat följer av 3 kap. 4 §, 5.tillträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar eller andra jämförliga föreställningar, 6.tjänster som avses i 3 kap. 11 § 2 och 4 om verksamheten inte bedrivs av och inte heller fortlöpande i mer än ringa omfattning understöds av det allmänna, 7.tillträde till och förevisning av djurparker, 8.upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter som omfattas av 1, 4 eller 5 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, dock inte när det är fråga om fotografier, reklamalster, system och program för automatisk databehandling eller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avser information, 9.upplåtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk, inom idrottsområdet som anges inom idrottsområdet som anges i 3 kap. 11 a § första stycket och i 3 kap. 11 a § första stycket och samma paragraf, och sådan befordran där rese- sådan befordran där rese- 12. utsändning av radio- och TV-program när verksamheten finansieras med medieavgift enligt lagen (xxxx:xx) om finan- siering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) Härigenom föreskrivs i fråga om radio- och TV-lagen (1996:844) att 8 kap. 1 § skall ha följande lydelse, Var och en som äger eller annars förfogar över en anläggning för trådsändning där TV-program sänds vidare till allmänheten och varifrån sändningarna når fler än tio bostäder skall se till att de boende i fastigheter som är anslutna till anläggningen kan ta emot TV-sändningar som sker med tillstånd av regeringen och som är avsedda att tas emot i området utan villkor om särskild betalning. Skyldigheten gäller endast för sändningar för vilka sändnings- tillståndet har förenats med krav på opartiskhet och saklighet samt ett villkor om ett mångsidigt programutbud där det skall ingå nyheter. Sändningarna skall kunna tas emot på ett tillfredsställande sätt och utan kostnad för själva mottagningen. Ett program som har sänts ut enbart med digital teknik behöver sändas vidare endast om det sänds andra program i anläggningen med digital teknik. Det behöver då sändas vidare endast digitalt. Sändningsplikten gäller även sändningar som en tillståndshavare genomför för att uppfylla skyldigheten att sända till hela landet eller till delar av landet, men där sättet att sända inte kräver som sänds av tillståndshavare genom anslag från TV-avgiften enligt lagen (1989:41) om TV- (xxxx:xx) om avgift och högst ett TV program radio och TV i allmänhetens som sänds av en annan tjänst och högst ett TV-program som sänds av en annan Skyldighet enligt första stycket gäller inte för en anläggning där ett begränsat antal TV-program förs fram till abonnenterna genom ett kopplat telenät med hjälp av digital teknik. Sändningsplikten omfattar inte sändningar som sker med stöd av tillstånd till vidaresändning enligt 3 kap. 5 §. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) att bilagan till 1 kap. 8 § skall ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk författ- ningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. ärenden om TV-avgifter (SFS ärenden om TV-avgifter (SFS 1989:41) och medieavgifter (SFS Denna lag träder i kraft . lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) att 4 kap. 3 § och 8 kap. 7 § skall ha följande lydelse. Försörjningsstöd lämnas för skäliga kostnader för 1. livsmedel, kläder och skor, 1. livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbruknings- lek och fritid, förbruknings- varor, hälsa och hygien samt varor, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och TV- dagstidning, telefon, TV-avgift 2. boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. Skäliga kostnader enligt första stycket 1 skall i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver beräknas enligt en för hela riket gällande norm (riksnorm) på grundval av officiella prisunder- sökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl, skall socialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. Kommunen skall bestämma den enskildes förbehållsbelopp genom att beräkna den enskildes levnadskostnader, utom boendekostnaden, med ledning av ett minimibelopp. Boendekostnaden skall beräknas för sig och läggas till minimibeloppet. För sådan boendekostnad som anges i 5 § skall dock inget förbehåll göras. Minimibeloppet skall, om inte annat följer av 8 §, alltid utgöra lägst en tolftedel av 1.1,294 gånger prisbasbeloppet för ensamstående, eller 2.1,084 gånger prisbasbeloppet för var och en av sammanlevande makar och sambor. stycket skall täcka normal- kostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, TV-avgift, hem- försäkring, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, hushållsel, förbrukningsvaror, resor, möbler, husgeråd och läkemedel. stycket skall täcka normalkostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, TV-avgift, medieavgift, hemförsäkring, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, hushållsel, för- brukningsvaror, resor, möbler, husgeråd och läkemedel. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i indrivningsförordningen (1993:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om indrivningsförordningen (1993:1229) att 14 § skall ha följande lydelse. Bestämmelserna om konkurs, likvidation, företagsrekonstruktion och avbrytande av indrivning i 15-18 §§ lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. skall tillämpas även på 1.felparkeringsavgift enligt lagen (1976:206) om felparkerings- avgift, 2.fordran enligt förordningen (1980:400) om ersättning vid vissa viltskador m.m., 3.avgifter enligt 10 kap. (1987:10), 4.fordran enligt 48 § andra stycket jaktlagen (1987:259), 5.böter som tillkommer jaktvårdsfonden och viltskadefonden, 6.avgifter enligt lagen (1989:41) om TV-avgift, (1994:419) om brottsofferfond. (1994:419) om brottsofferfond, avgifter enligt lag (xxxx:xx) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Uppdraget för utredningen har varit att ta fram ett underlag beträffande vissa frågor om finansieringen av verksamheten med radio och TV i allmänhetens tjänst. Direktiven (2003:120) finns som Bilaga 1. Genom tilläggsdirektiv utökades uppdraget till att omfatta även frågan om betalningsskyldighet för TV-avgift vid dödsfall samt vissa ytterligare TV-avgiftsfrågor (dir. 2004:68). Därvid utsträcktes även tiden för fullgörande av uppdraget till utgången av . Dessa direktiv finns som Bilaga 2. Regeringen har vidare genom beslut till utredningen överlämnat en skrivelse från om skolornas skyldighet att betala TV-avgift. Utredningen har fortlöpande haft kontakt och flera överläggningar med företrädare för de tre public service-företagen (, och ) samt med Radiotjänst i och . Utredningen har vidare besökt och . Utredaren har haft ett möte med kanslichefen i för , och . Utredningen har för programbolagen aktualiserat frågan om en ökning av det egna kapitalet genom en uppskrivning av värdet på bolagens aktier i . Med skrivelse har programbolagen redovisat sin syn i denna fråga. Bolagen har vidare i skrivelse tagit upp ett antal övergångsfrågor. Utredningens uppdrag och arbete Besök har gjorts i (, Media and Sport och BBC), (och ) samt (Kultur- och kirkedepartementet och Norsk Rikskringkasting). När den finska parlamentariska arbetsgrupp som bl.a. har samma uppgifter som utredningen besökte ägde en överläggning rum. Utredningen har fortlöpande haft kontakt med kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst (Ku 2003:01); en gemensam överläggning har ägt rum. Ett möte har ägt rum med ledningen för . 2 Dagens radio- och TV-marknad 2.1En radio- och TV-marknad i förändring Radio och TV i har förvandlats från att endast omfatta public service till en marknad med en rad olika kanaler, producenter, operatörer och tjänsteleverantörer. kämpar allt fler aktörer om tittarna, lyssnarna och annonsörerna. Många fler program än tidigare skapas och det råder ett helt nytt konkurrensklimat. I och med att övergången till digitala TV-sändningar i marknätet skall vara avslutad kommer skiftet till ett mångkanalsamhälle att vara fullt ut genomförd. I detta kapitel görs en översiktlig genomgång av dagens radio- och TV-marknad, de olika verksamheter och aktörer som förekommer och rådande konkurrenssituation. De största TV-kanalerna är SVT1, TV4, SVT2, TV3 och Kanal . Dessa kanaler stod för av det totala tittandet.1 Genom den tilltagande konkurrensen om tittarna har SVT successivt tappat andelar av tittartiden till andra kanaler. är SVT1 och TV4 de enskilda kanaler som har högst marknadsandel – omkring en fjärdedel av den totala tittartiden för respektive kanal. Tillväxten i antalet TV-kanaler består främst av så kallade tema-/nischkanaler. Som ett led i att följa med i denna utveckling har SVT startat de digitala temakanalerna Barnkanalen och nyhets- och sportkanalen 24. SVT och UR har tillsammans startat Kunskapskanalen. 1 MMS årsrapport . Dagens radio- och TV-marknad Programföretagen på TV-marknaden, såväl public service- företagen som de kommersiella, konkurrerar med varandra om tittarnas tid. SVT och UR finansieras genom avgiftsmedel och är därigenom inte direkt beroende av att maximera sina marknadsandelar. För att uppfylla sitt public service-uppdrag om att få såväl en bred publik som många olika, smalare publiksegment är det dock nödvändigt att få en stor andel av befolkningen som tittare. De reklamfinansierade kanalerna kan sägas konkurrera på två marknader – tittarmarknaden och reklammarknaden. Framgång på tittarmarknaden är en förutsättning för framgång på reklammarknaden. är framgång på reklammarknaden en förutsättning för att kunna finansiera de program som skapar framgång på tittarmarknaden. TV3, TV4 och Kanal har tillsammans av TV-reklammarknaden.2 Den totala marknaden för radio- och TV- reklam växer inte i någon större omfattning, vilket innebär att konkurrensen hårdnar mellan dessa aktörer. bedömer i sin rapport och samarbete inom medierna att konkurrensen mellan olika programföretag om tittarnas tid är relativt god och att digitaliseringen av utsändningarna ger utrymme för ett ökat utbud inom samtliga distributionsformer vilket ökar tittarnas valmöjligheter ytterligare.3 Aktörer i det analoga marknätet För att bedriva marksänd analog televisionsverksamhet krävs tillstånd från regeringen. Tre företag har tillstånd att bedriva analoga marksändningar. Dessa är , och . SVT och UR är de två som sänder television i allmänhetens tjänst. Villkor för verksamheten regleras närmare bland annat i bolagens respektive sändningstillstånd och anslagsvillkor (se vidare kapitel 5). SVT skiljer sig från andra svenska TV-företag ifråga om bredd och mångfald i programutbudet. UR:s verksamhet är unik då företaget enbart 2Koncessionsavgift på televisionens område (SOU 2003:47), s. 81. 3Konkurrensverkets rapportserie: 2003:2, Konkurrens och samarbete inom medierna, s. 158. Dagens radio- och TV-marknad sänder radio- och TV-program inom utbildningsområdet. Viktiga principer i public service-uppdraget är exempelvis att programutbudet skall vara mångsidigt och av hög kvalitet, finnas tillgängligt i hela landet, vara icke-kommersiellt och fritt från reklam samt beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. TV4 är den enda reklamfinansierade kanalen som har sändningstillstånd i det analoga rikstäckande marknätet. TV4 har en särställning inom svensk television i den meningen att kanalens verksamhet finansieras med kommersiella intäkter, men för rätten att sända i marknätet måste relativt långtgående villkor uppfyllas beträffande exempelvis sändningsinnehåll samt sändningar till hela landet och av regionala program. Aktörer i det digitala marknätet Tillstånd att bedriva marksänd digital-TV meddelas av regeringen. Tillståndsgivningsprocessen regleras i förordningen (1997:894) om marksänd digital TV. hade sammanlagt 17 bolag tillstånd att sända i det digitala marknätet. Sammanlagt sänds 30 programtjänster, rikstäckande eller regionalt. Tabell 2.1 nedan visar vilka programbolag som har tillstånd att sända i det digitala marknätet, tillsammans med respektive företags kanaler, finansiering och ägare Tabell 2.1 Utbud i det digitala marknätet Dagens radio- och TV-marknad SOU 2005:2 (), MTG (), JP (), LRF (), Bokförlaget Cidron E AB; Baker Capital () , ägs i sin tur till stora delar av Advance/Newhouse, E!/Style Group (MMG) SOU 2005:2 Dagens radio- och TV-marknad (), ISB Group (MMG) Movies (TCM) Källa: Radio- och , Medieutveckling . Alla kanaler med tillstånd att sända i det digitala marknätet, utom SVT, UR och TV4:s huvudkanal, har möjlighet att sända fritt (okrypterat) eller som betalkanaler. De kanaler som sänds okrypterat i det digitala marknätet, så kallad fri-TV, var SVT1, SVT2, Barnkanalen, 24, Kunskapskanalen och TV4:s huvudkanal. Förutsättningen för att kunna ta emot fri-TV- sändningarna är innehav av en avkodare – en s.k. digital-TV-box. Något abonnemang behövs inte. äger och driver de analoga och digitala marknäten. Bolaget är helägt av staten. roll i det digitala marknätet är utsändning samt hantering av den tekniska multiplexeringen av signalerna från programföretagen. äger av Boxer (Boxer) som paketerar, marknadsför och säljer kanalpaket för det digitala marknätet. Resterande av Boxer ägs av ringsaktiebolaget . Boxer är den enda operatören i det digitala marknätet. Radio- och bedömer i sitt betänkande Nytt Dagens radio- och TV-marknad regelverk för marksänd digital-TV (SOU 2004:39) att det under nuvarande förhållanden endast finns ekonomisk bärkraft för ett operatörsföretag i marknätet, och föreslår att det för att bedriva verksamhet som operatörsföretag skall krävas tillstånd enligt radio- och TV-lagen (1996:844). Utredningen tillägger att det dock kan finnas utrymme för flera operatörsföretag. En sändning via kabelnät kan vara av två slag en vidaresändning eller en ursprunglig sändning. En vidaresändning i kabelnät är en samtidig och oförändrad återutsändning av ett program från en sändare på jordytan eller från en satellit. En ursprunglig sändning i kabelnät förs direkt ut i nätet från t.ex. en studio. Dessa sändningar är oftast lokala, men kan även förekomma över större områden. De flesta sändningar i kabelnät är vidaresändningar. För att bedriva sådana sändningar krävs inte något tillstånd eller registrering. Den som ansvarar för en ursprunglig sändning skall registrera sin verksamhet hos Radio- och TV-verket.4