sou · GTB3105d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Den förbättrade matchningen mellan arbetsgivarens och arbets- tagarens önskemål om arbetstid (iii) i Scenario B och C innebär att flödeshastigheten av lediga jobb och arbetssökande genom match- ningsprocessen (1) och (4) ökar i jämförelse med tidigare då matchningen skedde genom (3). En effektivare matchningsprocess leder till en arbetsmarknad med lägre arbetslöshet och färre obesatta lediga jobb (vakanser). Den effektivare matchningen minskar dessutom arbetsgivarens förväntade anställningskostnader, 24 Resonemanget är analogt med andra investeringsbeslut. Om avkastningsperioden för en investering förkortas, då måste avkastningens belopp per tidsenhet öka. Om inte avkast- ningens belopp ökar, sjunker den totala avkastningen från investeringen. eftersom färre anställningsintervjuer och andra sökaktiviteter behöver genomföras. Den lägre anställningskostnaden kan öka efterfrågan på arbetskraft och ytterligare minska arbetslösheten, vilket i sin tur har en lönedrivande effekt. som nyanställningarna ökar kan även rationaliseringar och uppsägningar öka på grund av den stigande lönenivån. Anställningens varaktighet minskar. Nettoeffekten lär bli en sjunkande arbetslöshet tack vare den förbättrade matchningen och den ökade efterfrågan på arbets- kraft. Antalet lediga jobb på arbetsmarknaden ökar troligen tack vare den ökade efterfrågan på arbetskraft och fler uppsägningar. Tabell 4 sammanfattar de långsiktiga effekterna på antalet lediga jobb, arbetslösheten och anställningens varaktighet i de tre scena- rierna. De uppskattade effekterna baseras på att Scenario A skapar ökade anställningskostnader för arbetsgivare som söker deltids- anställda. Scenario B ger å ena sidan ökade anställningskostnader för arbetsgivare som söker deltidsanställda, men å andra sidan minskar anställningskostnaderna på grund av bättre matchning mellan parternas önskemål om arbetstid. Scenario C ger bättre matchning i arbetstid men ökad känslighet för sjunkande lönsam- het. Tabell 4 visar att arbetslösheten riskerar att öka om arbets- tagaren har en svag position i anställningsprocessen, medan effekten på arbetslösheten är oklar när arbetstagaren har en stark position. Antalet lediga jobb minskar om arbetstagaren har en svag position. När arbetstagaren har en stark position kan antalet lediga jobb öka när arbetsgivaren också har en stark position, men är osäker om arbetsgivaren har en svag position. Anställningens varaktighet minskar om arbetstagaren har en stark position, och är osäker när arbetstagaren har en svag position under anställnings- processen. Antalet lediga jobb per arbetssökande är av särskilt intresse, eftersom det beskriver det relativa efterfrågetrycket på arbetskraft i ekonomin. Vi ser att efterfrågetrycket på arbetskraft tenderar att sjunka när arbetsgivaren har en stark position i anställnings- processen medan arbetstagaren har en svag position. Efterfrågan tenderar att öka om både arbetsgivaren och arbetstagaren har en stark position. Effekten på efterfrågan är oklar om arbetsgivaren har en svag position. Bilaga 4 SOU 2005:105 Långsiktiga konsekvenser av de tre scenarierna Lediga jobb: minskar + bättre matchning vid + bättre matchning vid Lediga jobb: osäkert Lediga jobb: ökar Scenario C är det bästa utfallet av den tänkta heltidsreformen. Arbetsgivaren anpassar sig till arbetstagarens önskemål om att anställas på heltid. Antalet ofrivilliga deltidsanställningar har förutsättningar att minska i snabb takt, som omsätt- ningen av tillsatta tjänster ökar. Det är dock föga realistiskt att tro att Scenario C skulle kunna inträffa över hela arbetsmarknaden. Enligt avsnitt 2 är deltidsarbetslöshet en följd av arbetstagarens svagare förhandlingsposition i anställningsprocessen och begrän- sade valmöjligheter på arbetsmarknaden. Vi har sett att Scenario C förutsätter en jämstark förhandlingsposition mellan parterna vid anställningstillfället. Om det finns en kö av arbetssökande på deltid hos arbetsgivaren, är det svårare för arbetstagaren att hävda sin rätt till heltid, eftersom arbetsgivaren kan välja en anställd som aktivt väljer deltidsarbete framför heltidsanställning (Scenario A). Arbetsgivaren å sin sida måste vara förvissad om att det inte finns andra arbetsgivare som anställer på heltid och kan erbjuda bättre anställningsvillkor. Om det krävs högre lönenivåer och det finns en hög risk att förlora den anställde till en annan arbetsgivare, kan det vara bättre för arbetsgivaren att söka en arbetstagare som aktivt söker deltidsanställning istället (Scenario B). Syftet med det här avsnittet är att uppskatta hur vanligt förekommande de tre olika scenarierna skulle kunna vara efter införandet av en heltidsreform. Eftersom scenarierna är beroende av partnernas inbördes styrkeförhållanden i anställningsprocessen är det svårt att göra säkra prognoser. En utvärdering, som baseras på några enkla kriterier för parternas inbördes styrkeförhållande, visar dock att heltidsreformen kan få mycket olika effekter för män och kvinnor. Tabell 5 visar statistik över de sysselsatta inom arbetsmarknadens samtliga näringsgrenar under år 2004.25 Tabellen delar upp statistiken mellan män och kvinnor, eftersom deltidsarbetet i så hög grad skiljer sig mellan könen. Kriterierna för att en näringsgren ska ingå i Scenario A är att näringsgrenen har en hög andel deltidssysselsatta. (heltidssysselsätta/ sysselsatta < 0,8), att andelen företagare + medhjälpare är liten i förhållande till antalet anställda ([företagare + medhjälpare] / syssel- satta < 0,1). Det första kriteriet beror på att verksamheter med en stor andel deltidsanställda kan antas ha inarbetade organisationer som är anpassade till deltidsarbete. Därför är det svårt för en arbetstagare med svag förhandlingsposition att få ett heltidsarbete. Vi sätter deltidssysselsatta som en nedre gräns för att näringsgrenen ska anses karaktäriseras av deltidsjobb. Det andra kriteriet moti- veras av att arbetstagaren ska ha små yttre möjligheter att påverka sin arbetstid genom exempelvis extra konsultuppdrag, starta egen firma, etc. Dessutom är det en indikation på att arbetstagarens 25 De sysselsatta utgörs av anställda + företagare och medhjälpande hushållsmedlem. kompetens inte är av den sort som är svår att byta ut för arbetsgivaren. Näringsgrenar där av de syssel- satta är företagare eller medhjälpare betraktas som en bransch där företagandet har en liten omfattning. I Tabell 5 ser vi att det är fyra näringsgrenar för män och 15 näringsgrenar för kvinnor som karaktäriseras av både en låg andel företagare + medhjälpare och en hög andel deltidssysselsatta. Sammantaget är det 60 300 män och 1 200 400 kvinnor som är anställda i de näringsgrenar som kan inräknas i Scenario A. Det betyder att av de anställda männen och av anställda kvinnorna på arbetsmarknaden ingår i de näringsgrenar där nyanställning av deltidsjobb kan komma att ske enligt Scenario A. Anledningen till denna stora skillnad mellan män och kvinnor är att kvinnor i stor utsträckning är deltidssysselsatta i näringsgrenar där männen inte är det. Handel med motorfordon och service, Parti- och agenturhandel utom motorfordon, Transport, magasinering, Post- och teleföretag, Fastighetsbolag och förvaltning, Hälso- och sjukvård, Intresseorganisationer, religiösa samfund. Andelen kvinnor som är företagare är dessutom mycket låg inom dessa näringsgrenar. Sammantaget indikerar det att kvinnor i allmänhet har ett svagare utgångsläge i anställningsprocessen än vad män har, när det gäller tillsättningen av deltidstjänster. En viktig orsak är att kvinnor anställs i jobb inom dessa näringsgrenar som ofta innebär mindre ansvar och utbildningskrav än vad männen har. Därför kommer deltidsarbete vara ett naturligare inslag i de verksamheter som många kvinnor involveras i, medan heltids- anställningar blir normbildande för männen. I två näringsgrenar, Varuhus och butiker med brett sortiment, är även en relativt hög andel av männen deltidssysselsatta, men inom dessa sektorer är företagandet bland männen betydligt högre, vilket antyder att männen kan ha en starkare position än kvinnorna i anställningsprocessen. Service och hemtjänst för äldre, Socialkontor och gruppboende, fritidshem. är deltidsarbetet omfattande och företagande ringa för både män och kvinnor. Dessa näringsgrenar inräknas därför i Scenario A för både män och kvinnor. I Scenario B anställer arbetsgivaren på deltid, men arbetstagare som söker en heltidsanställning matchas med heltidsjobb. Detta scenario är mest troligt inom näringsgrenar där många arbetsgivare konkurrerar om en viss kategori av arbetskraft eller yrkesgrupp. De arbetssökande är inte hänvisade till en dominerande arbetsgivare på orten, utan det finns flera potentiella arbetsgivare som kan tänkas anställa arbetstagaren. Dessutom har en del arbetsgivare större möjligheter än andra att utforma heltidstjänster. När heltids- reformen lägger beslutet om deltidsjobb i händerna på den arbetssökande, kommer det finnas arbetsgivare som rekryterar sökande till heltidstjänster medan andra arbetsgivare rekryterar sökande till deltidstjänster. Kriterierna för att näringsgrenarna i Tabell 5 ska ingå i Scenario att näringsgrenen har en hög andel deltidssysselsatta. (heltidssysselsätta/ sysselsatta < 0,8), att andelen företagare + medhjälpare är stor i förhållande till antalet anställda ([företagare + medhjälpare] / syssel- satta > 0,1). Kriterierna avviker således från Scenario A på den andra punkten: andelen företagare ska vara av de sysselsatta för att näringsgrenen ska räknas till Scenario B. Andelen deltidsysselsatta är fortfarande . Fem näringsgrenar tillhör Scenario B för män medan nio näringsgrenar tillhör Scenario B för kvinnor. Sammanlagt är 151 800 män och 340 500 kvinnor anställda i de näringsgrenar som kan inräknas i Scenario B. Anledningen till att det är fler kvinnor än män är, för det första, att i de näringsgrenar där både män och kvinnor tillhör Scenario B finns det fler anställda kvinnor än vad det finns män: Restaurang- och hotellrörelse, Rekreation, kultur och sport. För det andra finns det flera näringsgrenar där endast kvinnorna tillhör Scenario B eftersom männen i större utsträckning arbetar heltid inom dessa branscher: Reparationsverkstäder, hushållsartiklar m.m., Uthyrningsfirmor och Annan företagsservice. För det tredje, i en näringsgren är andelen företagare betydligt större bland kvinnor än bland män, vilket gör att kvinnorna ingår i Scenario B medan männen ingår i Scenario A: Annan service, förvärvsarbete i hushåll. I detta sista scenario anpassar sig arbetsgivaren efter arbetstagarens önskemål om heltid. Andelen deltidsanställda är lågt, vilket innebär att organisationen i allmänhet inte är i behov av deltidsjobb för att öka flexibiliteten eller sänka arbetskraftskostnaderna. Kriteriet för att en näringsgren ska tillhöra Scenario C är att näringsgrenen har en låg andel deltidssysselsatta. (heltidssysselsätta/ sysselsatta > 0,8). Vi antar att hela tillverkningsindustrin och all byggverksamhet tillhör Scenario C för både män och kvinnor. Männen har i allmän- het en liten andel deltidsanställda inom tillverkningsindustrin. Bland kvinnor är deltidsarbete betydligt vanligare. Flera närings- grenar inom tillverkningsindustrin och byggverksamheten har en lägre andel än av kvinnorna som är anställda på heltid.26 26 Exempel på sådana näringsgrenar är Livsmedels-, dryckesvaru- o tobakstillverkning, Förlag, grafisk och annan repro. Industri, El- och optikindustri och Mark-, grund-, bygg-, anläggningsföretag. Trots det antar vi att samtliga näringsgrenar som sorterar under Tillverkning m.m. och Byggverksamhet tillhör Scenario C. Anled- ningen är att dessa näringsgrenar inte ställs inför samma problematik vid hel- och deltidsanställningar som inom tjänste- sektorn. Det finns inte samma behov av att sänka arbetskrafts- kostnaderna eftersom dessa i regel utgör en liten del av kapital- kostnaderna för anläggning och utrustning. Flexibilitet i arbetstid är inte heller på samma sätt nödvändigt för att anpassa verksam- heten efter varierande efterfrågan på produkterna . Deltidsanställningar som förekommer bland kvinnor inom industrin kan i huvudsak antas vara anpassning till deras personliga behov. 22 näringsgrenar tillhör Scenario C för män, medan det är sju näringsgrenar för kvinnor. Sammanlagt är det 1 661 300 män och 381 500 kvinnor anställda inom dessa näringsgrenar. Som nämnts ovan beror den manliga dominansen i detta scenario på att män i större utsträckning arbetar heltid i sektorer där kvinnor arbetar deltid. Näringsgrenar där både män och kvinnor ingår i Scenario C är: Forskning o utveckling, Civila myndigheter, försvaret, internationella organisationer och utländska ambassader. Antalet män är större inom samtliga dessa näringsgrenar utom i Tabell 5 Fördelning av anställda och scenarier efter kön och näringsgren (1 000-tal) Tillv, utv av o Datakonsulter, -byråer Rekreation, kultur och (1 000-tal) Civila mybd., org., utländska Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar, 2004. Alternativ 1: Samtliga nyanställda ska erbjudas heltidsanställning Det föregående avsnittet visar att Scenario A kan inträffa för en betydande del av kvinnorna på arbetsmarknaden. Anställningar inom handel och kommunikationer, skolor och förskolor samt hälso- och sjukvård med en hög andel deltidsarbete och liten andel egenföretagare medför en uppenbar risk att deltidsarbetslösheten inte minskar trots den skisserade heltidsreformen. När de tre scenarierna fördelas över arbetsmarknaden enligt de enkla kriterierna ovan, resulterar det i att av de anställda kvinnorna uppskattas ingå i den grupp på arbetsmarknaden som berörs av Scenario A. Det är färre män på grund av att män i större utsträckning arbetar heltid och i sektorer med fler alternativa anställningar. Männen är i högre grad heltidssysselsatta, och i de näringsgrenar där deltidsarbete är vanligt för män är graden av företagande högre än för kvinnor. Detta gör att endast anställda män inom förskolan, service och för äldre och andra sociala tjänster ingår i de näringsgrenar som berörs av Scenario A. Det totala antalet deltidsarbetslösa män och kvinnor inom de berörda näringsgrenarna beräknas uppgå till 7 400 respek- tive 100 500 (Tabell 6). Den skisserade heltidsreformen enligt Alternativ 1 har troligen begränsade möjligheter att minska denna deltidsarbetslöshet. ningsvis att ske på deltid, men arbetsgivarens sök- och rekryteringskostnader kommer att öka. Arbetstagaren får inte den starkare förhandlingsposition som är heltidsreformens syfte. I de sektorer av arbetsmarkanden som omfattas av Scenario C är det troligt att deltidsarbetslösheten minskar tack vare deltids- reformen. Dessa sektorer omfattar tillverknings-, energi- och råvaruutvinningsindustrin, byggnadsindustrin, samt för männen i stor utsträckning finansiell verksamhet, företagstjänster och handel och kommunikationer. av de anställda männen och av de anställda kvinnorna ingår i dessa näringsgrenar. Det är sektorer av arbetsmarknaden där deltidsanställningar är mindre förekommande och där deltidsarbetslösheten är lägre. Deltidsarbetslösheten för dessa grupper beräknas till ca 32 500 män och ca 9 000 kvinnor. Denna deltidsarbetslöshet kommer troligen att minska. ökar efterfrågetrycket på arbetskraft inom dessa sektorer som ett resultat av att anställningar rationaliseras och deltidstjänster omformas till heltid. Arbetsmarknadssektorer som omfattas av handel i special- butiker, företagsservice, restaurang och handel ingår i Scenario B. Arbetsgivaren fortsätter att söka efter deltidsanställda, men de heltidssökande kommer i större utsträckning söka sig till heltids- tjänster. Antalet deltidsarbetslösa var ca 15 000 män och 40 000 kvinnor. Denna deltidsarbetslöshet kommer troligen att minska, men det ökade utbudet av heltidsarbetskraft innebär att heltidsarbetslösheten kan öka. Sammantaget förefaller Alternativ 1 skapa en risk för högre arbetslöshet bland kvinnor på arbetsmarknaden som deltidsarbetslösheten minskar endast långsamt. Bland männen minskar troligtvis deltidsarbetslösheten mer och risken för en ökning av den totala arbetslösheten är betydligt mindre. SOU 2005:105 Bilaga 4 Antal anställda och deltidsarbetslösa män och kvinnor som inkluderas i de tre scenarierna under Alternativ 1 (1 000-tal) (1 000-tal) 1 661,3 () 1 873,4 () 1 922,4 () * Deltidsarbetslösa är anställda 1 /vecka som uppger att de arbetar mindre än vad de skulle vilja göra p.g.a. arbetsmarknadsskäl. Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar, 2004. Alternativ 2 och 3: Nyanställda i företag med minst 20 eller 50 anställda ska anställas på heltid I dessa alternativ av heltidsreformen undantas företag med färre än 20 respektive 50 anställda. För alternativ 2 betyder det att av de anställda på arbetsmarknaden (ca 730 000) finns i företag där deltidsanställningar inte behöver tillkomma på arbets- tagarens initiativ. I alternativ 3 undantas (ca 1 045 000) av de anställda från heltidsreformen.27 Näringsgrenar som domineras av företag med få anställda återfinns inom Jord- och Skogsbruk, Fiske, Reparationsverkstäder, hushållsartiklar m.m., Uthyrningsfirmor och Annan service, förvärvs- arbete i hushåll. I Tabell 7 framgår det att av de anställda i dessa sektorer arbetar i företag med 20 anställda och fler. Om gränsen dras vid 50 anställda i företaget, inkluderas även Byggverksamhet, Handel med motorfordon och service, Parti- och agenturhandel, Specialbutiker, Restaurang- och hotellrörelse, Fastig- hetsbolag och förvaltning samt Intresseorganisationer och religiösa samfund i de näringsgrenar där av de anställda arbetar i stora företag. När arbetsgivarna inom dessa näringsgrenar undantas från heltidsreformen kommer sannolikt effekterna från ökade anställningskostnader och omorganisering av arbetet att minska. 27 SCB, Företagsregister, 2004. skapas det en tudelning av arbetsmarknaden, där företag med fler än 20 anställda inte öppet kan rekrytera deltids- anställda. Vi har tidigare berört problematiken som kan uppstå: Stora företag kan på olika sätt rekrytera deltidsanställda via små företag som öppet kan utannonsera deltidsjobb. Det är alltså inte säkert att företag med färre än 20 respektive 50 anställda verkligen kommer att gynnas av lägre rekryteringskostnader, mindre omvandlingstryck och mer varaktiga anställningar. När antalet anställda som kommer att vara anställda i de företag som berörs av heltidsreformen i Alternativ 2 och 3 sammanställs på samma sätt som i Tabell 6 ovan, framgår det att fördelningen mellan de tre scenarierna inte påverkas i någon större utsträckning (Se Tabell 8). Scenario A dominerar fortfarande bland kvinnorna, medan Scenario C dominerar bland männen. Det är således osäkert hur Alternativ 2 och 3 kommer att påverka situationen för arbets- givare och arbetstagare jämfört med Alternativ 1. Å ena sidan skapas utrymme för nyanställningar på deltid i mindre företag. Dessa nyanställningar kan komma att fördelas till frivilligt deltids- arbetande, och tillgodose behovet av flexibla arbetstider för grupper av både arbetsgivare och arbetstagare. Å andra sidan är det osäkert om personer som är eller riskerar att bli deltidsarbetslösa kommer att vara anställda i större företag, och därmed omfattas av heltidsreformen, eller om urvalsmekanismer i samband med rekry- teringen av deltidsarbetskraft får till följd att ofrivilligt deltids- arbete ökar i de mindre företagen. SOU 2005:105 Bilaga 4 Antal anställda fördelat efter företagets storlek och näringsgren Antal anställda Anställda 20 och fler Anställda 50 och fler (1 000-tal) Tillv, utv av o energiprod Handel med motorfordon o service Parti- o agenturhandel utom motorfordon Varuhus och butiker med brett sortiment Forskning o utveckling* 80 exkl 80.101 Utbildningsverksamhet Service o hemtjänst för äldre Socialkontor, gruppboende* Rekreation, sport, kultur* Annan service, förvärvsarbete i hushåll * Dessa näringsgrenar domineras av offentliga arbetsgivare med många olika verksamheter, varför Företags- registrets statistik inte ger en korrekt bild över antalet anställda i de företag som kan inräknas i närings- grenarna. Tabellen redovisar istället antalet anställda enligt Arbetskraftsundersökningarna. kommuner, landsting eller staten driver dessa verksamheter, antas det att av de anställda arbetar i företag med 50 anställda eller fler. Källa: SCB, Företagsregister 2004. Låt oss anta att minskningen av deltidsarbetslöshet är proportionell med hur stor andel av de anställda som berörs av Scenario B och C. Under det antagandet skulle antalet deltidsarbetslösa som omfattas av de tre scenarierna vara det som redovisas i Tabell 8 nedan. Antalet deltidsarbetslösa kan minska med 32 500 män och 33 000 kvinnor vid Alternativ 2. Vid alternativ 3 är motsvarande siffror 27 700 män och 28 400 kvinnor. Antal anställda och deltidsarbetslösa män och kvinnor som inkluderas i de tre scenarierna under Alternativ 2 (1 000-tal) (1 000-tal) 1 111,8 () 1 353,3 () 1 474,0 () 1 677,0 () Antal anställda och deltidsarbetslösa män och kvinnor som inkluderas i de tre scenarierna under Alternativ 3 (1 000-tal) (1 000-tal) 1 058,0 () 1 183,6 () 1 289,1 () 1 563,7 () Heltidsreformen har bäst förutsättningar att minska deltids- arbetslösheten om arbetsgivaren har möjlighet att anpassa sin verksamhet till heltidsanställningar, som arbetstagaren har en tillräckligt stark förhandlingsposition för att i praktiken genomdriva heltidsanställning (Scenario C). Men detta scenario infaller endast i näringsgrenar och för kön med en relativt låg deltidsarbetslöshet. För att heltidsreformen ska få en verklig effekt krävs det att det skapas incitament för arbetsgivaren att anpassa sig till kravet på att endast anställda deltidsanställd personal om arbetstagaren själv begär det, att arbetstagaren har få möjligheter att på egen hand driva fram heltidsanställning. Det kan konstateras att arbetsgivarnas drivkrafter och incitament till att anställda på heltid är svåra att uppnå i Scenario A och B. Om företagens lönsamhet riskerar att minska dramatiskt i samband med att deltidsanställningarna omvandlas till heltidsanställningar kommer företagsledningarna på olika sätt finna andra vägar till att rekrytera deltidsanställda. Detta sker till priset av ökade rekryteringskostnader, färre nya lediga jobb och ökad arbetslöshet. Det framgår av Tabell 9 att deltidsarbetslösheten bland kvinnor är betydande inom näringsgrenarna Utbildningsverksamhet, Förskolor, Hälso- och sjukvård, Service och hemtjänst samt Socialkontor och gruppboende. av de deltidsarbetslösa kvinnorna är anställda inom de näringsgrenar där den kommunala och landstingskommunala sektorn dominerar. För männen är motsvarande andel . En minskning av deltidsarbets- lösheten inom dessa sektorer skulle medföra att ca 77 500 kvinnor och 14 300 män slussas ut till heltidsanställningar. Förklaringen till att heltidsreformen har en svag effekt för deltidsarbetslösa kvinnor är att näringsgrenarna som inom i de kommunala sektorerna bedöms ingå i Scenario A. En nyckelfråga är hur en heltidsreform skulle kunna skapa drivkrafter hos arbets- givarna inom de kommunala verksamheterna att omvandla deltidsjobb till heltidsjobb för att minska deltidsarbetslösheten. Om de fem näringsgrenarna Utbildningsverksamhet, Förskolor, Hälso- och sjukvård, Service och hemtjänst samt Socialkontor och gruppboende skulle ingår i Scenario C vore effekten av en heltids- reform betydligt gynnsammare för de deltidsarbetslösa kvinnorna. Bilaga 4 SOU 2005:105 Deltidsarbetslösa, anställda som uppger att de arbetar mindre än vad de skulle vilja göra p.g.a. tim/vecka och individ Tillv, utv av o Datakonsulter, -byråer Rekreation, kultur och internationella org., Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar, 2004. Antalet deltidsarbetslösa i den offentliga sektorn beräknas till 19 400 män och 84 900 kvinnor.