sou · GTB340d2 · 2006-01-01 00:00:00 — kan det noteras att svenskspråkiga media inte har intresserat sig för denna fråga i någon avsevärd grad, trots att många kommuner och ett stort antal personer skulle komma att påverkas av ett utvidgat förvaltningsområde. Informationsbehovet bland sverigefinnar har varit stort. Det är ofta svårt för allmänheten att hitta material som rör den nationella minoritetspolitiken och mängden material på de olika minoritets- språken är mycket begränsat. Därför har det varit extra viktigt att göra befintligt material såsom förarbeten, faktablad och översatt lagtext tillgängligt. Utredningen har därför tagit fram en hemsida (/finskaspraket) som lades ut på nätet . På hemsidan har det funnits material rörande minoritetspoli- tiken, information om utredningens uppdrag och arbete samt in- formation som riktat sig direkt till sverigefinnarna i regionen rö- rande planerade träffar. Hemsidan har varit välbesökt, när- mare 3 000 besök. Som beskrivits ovan finns det en del svårigheter i att finna en- skilda sverigefinnar i regionen. För att nå den sverigefinska allmän- heten och för att uppfylla uppdraget i direktiven har utredningen valt att använda sig av de sverigefinska nätverk bestående av organi- sationer m.m. som finns. Detta har varit ett viktigt instrument för Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde att fånga upp enskilda individers synpunkter och att föra en dialog om minoritetsfrågorna. Ett av minoritetspolitikens mål är att ge minoriteterna inflytande över frågor som berör dem. Som särskild utredare har jag därför sett det som en mycket viktig demokratisk fråga att bereda sveri- gefinska intresseorganisationer och framför allt enskilda sverige- möjlighet att påverka och komma in med synpunkter rö- rande möjligheten att skapa ett förvaltningsområde för finska i Stockholms- och . En dialog med enbart intres- seorganisationerna hade inte varit tillräckligt. För att närmare ta reda på sverigefinnarnas synpunkter har ut- redningen anordnat ett antal träffar för den sverigefinska allmän- heten, genomfört en stor enkätundersökning, låtit genomföra djupintervjuer med ett antal sverigefinnar i regionen, samt genom- fört ett ungdomsseminarium i samarbete med Sverigefinska ung- domsförbundet. Nedan följer en närmare beskrivning av åtgär- derna. 9.3Träffar för sverigefinnar i regionen Ett antal träffar har anordnats på finska för den sverigefinska all- mänheten i regionen. Möten har hållits i , , , , och . Mötena har anordnats i samarbete med bl.a. Sverigefinlän- darnas delegation, , lokala sverigefinska föreningar, , sverigefinska pensio- närsorganisationer, , Finskt språk- och kulturcent- rum vid samt Forum för nationella minori- teter i (NAMIS) vid . Syftet med mötena har varit att sprida kunskap om åta- ganden gentemot de nationella minoriteterna och om nuvarande minoritetslagstiftning, att informera om utredningens uppdrag och arbete samt att samla in synpunkter från enskilda sverigefinnar. Många sverigefinnar har kommit till mötena. Vid samtliga möten har enskilda sverigefinnar uttryckt en stark önskan om att det ska- pas ett förvaltningsområde för finska i och . Det har vidare framkommit att det finns ett stort behov av offent- liga tjänster på finska språket. uppfattas införandet av ett förvaltningsområde som ett sätt att höja statusen på finska språket och sverigefinnarnas status som nationell minoritet. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde även ifrågasatt varför endast denna region skulle beröras eftersom motsvarande behov finns i andra regioner i . Framför allt behovet av äldreomsorg på finska har uppfattats som en mycket angelägen fråga. Behoven är redan stora och i fram- tiden kommer behoven att vara än mycket större. Många sverige- har uttryckt stark oro för att åldras och att hamna i en situa- tion där de inte kan göra sig förstådda. Situationen är besvär- lig för många äldre sverigefinnar. Ansvaret för enskildas fysiska och psykiska välbefinnande lastas ofta över på anhöriga, vars situation lätt kan bli ohållbar. Anhöriga till sverigefinnar med vårdbehov har beskrivit att de fått kämpa hårt för att få gehör hos kommunen för anhörigas behov. Det har anförts att det är viktigt att det redan nu finns beredskap för finskspråkig äldreomsorg i kommunerna och att kommunerna måste planera och arbeta långsiktigt med frågan om äldreomsorg. Det är således för sent att börja planera finsk- språkig verksamhet först när enskilda begär att få tjänster på finska. Många exempel från äldre sverigefinnars verklighet har lämnats på mötena. Det är inte ovanligt att äldre finskspråkiga människor blivit helt isolerade i en svenskspråkig äldreomsorgsmiljö där de inte kunnat kommunicera med den svenskspråkiga personalen eller där enskilda inte kunnat kommunicera med personal. Vid ett möte vittnade en kvinna om att äldre sverigefinnar inte kunnat få hjälp på larmtelefon därför att ingen förstått finska i andra änden av luren. De dementas situation har framhållits som särskilt besvärlig. Det är inte ovanligt att demensen medför att det senast inlärda språket går förlorat och att individen kan göra sig förstådd på svenska. I den utsatta situationen kan tillgången på finskspråkig personal vara av avgörande betydelse för den dementes välbefin- nande och fortsatta sjukdomsförlopp. Om individen även förlorar möjligheten att göra sig förstådd på det enda kvarvarande språket kan sjukdomsförloppet accelerera ännu fortare, som livs- kvaliteten försämras. Många sverigefinnar har även framfört att det vore naturligt att även hälso- och sjukvårdens område också omfattades av rätten att använda finska. Denna möjlighet finns inte med nuvarande lagstift- ning rörande förvaltningsområden. Många av dem vi träffat på mötena har uttryckt frustration och besvikelse över att erkännande av sverigefinnarna som na- tionell minoritet inte fått någon större betydelse i det svenska sam- hället, trots att det gått beslut. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde ifrågasatt varför den inte vill vidta kraftfulla åt- gärder för att ge den sverigefinska minoriteten det skydd och det stöd som ratifikation av minoritetskonventionerna förut- sätter. Det har framförts att det krävs åtgärder för att minoritets- politiken skall få avsedd effekt även utanför . Ett annat problemområde som kommit fram i diskussionerna är skolfrågorna. Många sverigefinnar har uttryckt oro för att sverige- finska barn inte ges möjlighet att lära sig sitt eget modersmål. Syn- punkter som framförts är att det är fel att modersmålsundervis- ningen i skolan anordnas utanför den egna skolan och på tider efter ordinarie skoltimmar. Detta uppfattas som en anledning till varför sverigefinska barn inte deltar i modersmålsundervisning i så hög grad som vore önskvärt. Det har ansetts viktigt att kommunerna informerar om rätten till modersmålsundervisning på ett positivt sätt. Andra synpunkter som framkommit i samband med utredning- ens möten med sverigefinnar är att det ekonomiska stödet till sve- rigefinska organisationer borde höjas. 9.4Enkätundersökning bland sverigefinnar i regionen Utredningen har genomfört en stor enkätun- dersökning bland sverigefinnar boende i , , och , ett område som omfattar 53 kommuner. Syftet med undersökningen har varit att undersöka en- skilda sverigefinnars uppfattning i en rad frågor. Det är inte möjligt att finna individer i några register på basis av modersmål i . Det har därför varit problematiskt för utred- ningen att finna sverigefinnar i regionen. Utredningen har valt att använda sig av de sverigefinska nätverk som finns för att finna en- skilda sverigefinnar. Enkäterna har distribuerats till enskilda bl.a. med hjälp av sverigefinska organisationer, finsk- språkiga verksamhet, modersmålslärare, sverigefinska skolor och förskolor och enskilda sverigefinnar som hört av sig till utred- ningen. Enkäten har även funnits tillgänglig på utredningens hem- sida och den har även delats ut i samband med utredningens träffar med sverigefinnar i regionen. En stor del av sverigefinnarna har begränsad kunskap om den nuvarande lagstiftning rörande rätten att använda finska. Det har därför inte varit möjligt att fråga om människor anser att det be- Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde hövs ett förvaltningsområde för finska språket i och . Enkäten har därför utformats så att frågor har ställts rörande bl.a. individens inställning till det egna modersmålet, beho- vet av olika typer av offentliga tjänster på finska samt huruvida en- skilda skulle använda sig av tjänster på finska om det fanns sådana i den egna hemkommunen. Enkätundersökningens frågor utforma- des parallellt på finska och svenska och utformades i samråd med sverigefinska organisationer. Frågorna bestod av kryssfrågor och enskilda har även haft möjlighet att lämna egna kommentarer. Valet att genomföra en enkätundersökning på detta sätt kan gi- vetvis ifrågasättas. Min uppfattning är dock att detta har varit det enda sättet att få fram synpunkter från ett stort antal sverigefinnar på den korta tid och med de resurser som stått till utredningens förfogande. Cirka 8 000 enkäter distribuerades till enskilda och av dessa har 4 910 returnerats till utredningen. Sammanlagt 4 551 enkäter har registrerats och analyserats. Ett antal enkäter, 359 stycken, har kommit från kommuner utanför den region som utredningen an- sett tillhöra Stockholms- och och dessa enkäter har därför inte registrerats. Det kan konstateras att svarsfrekvensen varit mycket hög och att antalet returnerade enkäter vida har överskridit utredningens förhoppningar, trots att genomförandet av undersökningen varit ovanlig. Jag tolkar detta som ett ytterligare uttryck för sverigefinnarnas stora intresse för frågan om ett för- valtningsområde. Genomförandet av enkätundersökningen kan även ses som en lyckad gräsrotsinsats av engagerade sverigefinnar. Valet av genomförande av enkätundersökningen har inneburit att enkäten i stor utsträckning har nått personer som på något sätt är aktiva i sverigefinska nätverk. Detta måste beaktas när man tolkar resultaten. innebär detta att enkäten definitivt nått per- soner som med stor sannolikhet skulle komma i åtnjutande av den finskspråkiga service som inrättandet av ett förvaltningsområde skulle medföra. Dessa sverigefinnar kan således ses som framtida potentiella brukare av tjänsterna och resultaten av deras svar kan ses som särskilt intressanta i det fortsatta arbetet. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde I det följande redovisas resultaten av enkätundersökningen. Totala antalet svar på respektive fråga anges i tabellerna med n = antal. 9.5.1Frågor rörande personliga förhållanden Antalet svar från de olika kommunerna i regionen varierar kraftigt. För att kunna se den geografiska spridningen har de som svarat på enkäten fått fylla i uppgift om nuvarande hemkommun. Från ett antal kommuner finns endast ett fåtal returnerade enkäter. Från följande kommuner finns fler än hundra svar: (231), (129), (450), (157), (101), (634), (137), (274), (230), (108) och (215). I samt- liga dessa kommuner bor det ett stort antal sverigefinnar. Över femtio svar per kommun har inkommit från följande kommuner: (98), (81), (94), (94), (86), (87), (72), (73), (71), (53), (60), Skinnskatte- berg (66), (57), (52), (65) samt Östham- mar (65). Bristen på svar från vissa kommuner kan antingen tolkas som bristande intresse för frågorna eller att utredningen helt enkelt inte lyckats nå sverigefinnar i kommunen i tillräcklig omfattning. I vissa kommuner bedrivs ingen finskspråkig förenings- eller församlings- verksamhet och där har det varit särskilt svårt att nå enskilda. Fördelning efter hemkommun framgår av figur 1. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde Figur 1. n = 4551 Enkäten har besvarats av fler kvinnor () än män (33 pro- cent) och av fler äldre än yngre. Några, 32 stycken, har inte uppgett kön. Åldersmässigt dominerar personer mellan 50–(se figur 2). Totalt av dem som har svarat uppger att de är födda i (4 090 personer) och är födda i (422 per- soner). Andelen födda i kan tyckas relativt lågt, men antalet enskilda personer är ändå så pass högt att slutsatser ändå kan dras av den gruppens svar. Sammanlagt 19 personer uppger att de är Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde födda i något annat land än eller . Uppgift på vilket land det är frågan om saknas. I de tabeller som presenteras nedan har personer födda i annat land än eller redovisats tillsammans med personer födda i , eftersom redovisningen av de få personer som är födda i annat land annars skulle bli opro- portionerliga i tabellerna. Figur 2. n = 4551 Majoriteten, , av dem som är födda i flyttade till på 1950–1970-talen. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde Figur 3. n = 4109 1920- 1930- 1940- 1950- 1960- 1970- 1980- 1990- 2000- Utredningen har valt att fråga om personerna deltar i finskspråkig verksamhet . Syftet med frågan har varit att få en bild av om de som svarat hör till den aktiva sverigefinska gruppen eller till det som närmast kan ses som en stor tyst grupp vars synpunkter inte kommer fram i samma utsträckning. Av figur 4 framgår att uppger att de deltar i finskspråkig verksamhet. Av dessa personer deltar i finskspråkig föreningsverksamhet och i finskspråkig församlingsverksamhet. Figur 4. n = 4551 Deltar du eller någon i din familj i någon finskspråkig verksamhet ? Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde Att en så stor andel deltar i finskspråkig verksamhet är givetvis ganska naturligt med tanke på hur enkäten distribuerats. Detta be- kräftas av de uppgifter vi har rörande distributionen. De som svarat uppger att de fått enkäten från en organisation (), av församlingen (), genom skolan () eller genom bekanta (). av dem som svarat på en- käten har fått formuläret genom internet. Detta skulle kunna tolkas som att budskapet om att enkäten funnits på utredningens hemsida inte nått fram till sverigefinnarna eller att sverigefinnarna inte har tillgång till internet. kan det från utredningens sida note- ras att hemsidan har varit välbesökt under den tiden som den fun- nits ute på nätet. Av dem som deltar i finskspråkig verksamhet deltar i finskspråkig föreningsverksamhet och i församlingens finskspråkiga verksamhet. av alla som svarat uppger att de skulle vilja delta i finskspråkig fritidsverksamhet, om det fanns sådan på hemorten. Ett antal frågor rörde kunskaper i finska språket. Nästan alla som har besvarat enkäten uppger att de talar finska (). På frå- gan om man anser att det är viktigt att det talas finska i har svarat ja och har svarat nej. Av figur 5 framgår att de flesta använder finska språket hemma och på friti- den. Cirka en tredjedel använder språket på arbetet. Mycket få uppger att de använder finska i kontakter med myndigheter. Skillnaderna i användningsmönstret mellan dem som är födda i och i är små. Anledningen till att så många sverige- födda i uppger att de använder finska i skolan är rim- ligen att många av de yngre som har besvarat enkäten fortfarande går i skolan. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde Figur 5. n(a) = 3906, n(b) = 357, n(c) = 1302, n(d) = 322, n(e)= 3811 I vilka sammanhang använder du finska? Det stora flertalet av de sverigefinnar som besvarat enkäten är nöjda med sina kunskaper i finska. Bland dem som är födda i uppger dock dryga att de inte är nöjda. Av dem som inte är nöjda, skulle vilja förbättra sina kun- skaper. av de som svarat uppger dock att det finns kurser i finska på hemorten eller i kommunen. Detta kan tol- kas som en tydlig och stark önskan hos många sverigefinnar, som är födda i , att få tillägna sig minoritetsspråket bättre. En del av dessa personer är sannolikt ganska unga. Medvetenheten om att finska språket har särskild ställning som nationellt minoritetsspråk i var hög. av alla sverigefinnar som besvarat enkäten kände till detta. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde Figur 6. n = 4551 Visste du att finska språket har särskild ställning som erkänt minoritetsspråk i ? En stor del av dem som har svarat, , uppger att de behö- ver hjälp på grund av språket när de besöker t.ex. vårdcentralen el- ler i kontakter med myndigheter. De uppger vidare att de vid behov får hjälp av anhörig eller vän (), officiell tolk (30 pro- cent) och finskspråkig personal (). Något oroväckande uppger av dem som behöver hjälp med språket att de inte får någon hjälp alls. Figur 7. n = 4551 Behöver du hjälp p g a. språket när du t. ex. besöker vårdcentralen eller har kontakt med myndigheter? Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde 9.5.3Frågor rörande offentlig service Ett antal frågor rörde möjligheten att använda finska i offentliga sammanhang. Flertalet av de svarande, , anser det viktigt att det finns finskspråkig offentlig service på hemorten. Skillna- derna i svar mellan könen (kvinnor , män ) och personer födda i () respektive () är mycket små. Även skillnaderna mellan de yngre och de äldre är små (<20 år: , 20–: , >40 år: ). Figur 8. n = 4551 Är det viktigt att det finns finskspråkig offentlig service på hemorten? Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde Figur 9. n = 4551 Är det viktigt att det finns finskspråkig offentlig service på hemorten? Figur 10. n = 4531 Är det viktigt att det finns finskspråkig offentlig service på hemorten? Bland dem som anser att finskspråkig offentlig service är viktig, anger man att följande typ av service borde finnas på finska språket: Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde Bland annan offentlig service där finska vore önskvärd att använda nämns bl.a. bank, post, skattemyndighet, försäkringskassa, psyk- vård, ungdomsmottagning, missbrukarvård, polis, rättshjälp, sam- hällsinformation, socialkontor, arbetsförmedling, möjlighet att be- ställa taxi samt valinformation. anser att det är viktigt att kunna tala finska i kontak- ter med myndigheter som t.ex. skattemyndigheten eller försäk- ringskassan. Andelen som svarade nej var och andelen som svarade vet ej var . Inte heller här kan man se några egentliga skillnader ses mellan könen. Av kvinnorna svarade ja och av männen ja. Figur 11. n = 4551 Är det viktigt att kunna tala finska i kontakter med myndigheter? I denna fråga finns det anledning att särskilt redovisa antalet perso- ner efter födelseland, eftersom grupperna födda i och födda i annat land skiljer sig markant åt. av de födda i anser att det är viktigt att kunna använda finska vid myn- dighetskontakter. Av dem som är födda i anser att det är viktigt, vilket dock också måste anses som en hög andel. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde Figur 12. n = 4551. Notera att antalet personer födda i annat land är mycket få, 19 stycken. Är det viktigt att kunna tala finska i kontankter med myndigheter? På frågan Skulle du använda dig av finskspråkig service om det fanns möjlighet till det? Fler män (83 pro- cent) än kvinnor () svarade jakande på frågan. Figur 13. n = 4551 Skulle du använda finskspråkig service om det fanns möjlighet till det? Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde När det gäller fördelningen mellan dem som är födda i re- spektive kan en tydlig skillnad ses. Personer födda i skulle i hög utsträckning använda sig av finskspråkiga tjänster om dessa var tillgängliga (). Endast hälften () av dem som är födda i skulle använda sig av tjänsterna. Om man delar upp svaren kommunvis fördelar sig svaren på följande sätt (endast de kommuner där det inkommit minst 45 svar har ta- gits med). Andelen som svarat ja på frågan Skulle du använda finskspråkig service om det fanns möjlighet till det? 9.5.4Frågor rörande barn och undervisning i modersmålet Av dem som besvarat enkäten uppger 1091 personer () att det finns barn i familjen.1 Notera att endast de som uppgett att de har barn har ombetts att lämna svar på frågor som rör undervisning. Vidare har frågor rörande modersmål- undervisning endast besvarats av dem vars barn går i svenskspråkig förskola. Av dem som svarat ja på frågan att de har barn, anger att barnen talar finska. Av förskolebarnen går i 1 555 personer uppger att de har förskolebarn, 834 personer uppger att de har skolbarn. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde helt svenskspråkig förskola och i förskola som är åtmin- stone delvis finskspråkig. Av de barn som går på svenskspråkig förskola får modersmålsstöd. På frågan om familjen fått information om mo- dersmålsstöd svarar att det fått sådan information (skriftligt, muntligt). uppger att de själva fått söka information aktivt. Kommunen har inte ordnat mo- dersmålsstöd i förskolan, trots att familjen har krävt det, i 7 pro- cent av fallen. I av fallen uppges att kommunen anordnar modersmålsstöd, men barnet kan inte delta pga. praktiska skäl. Av dem som har förskolebarn anger att de skulle vilja att deras barn fick modersmålsstöd om undervisningen anordnades på den egna förskolan. Av de barn som går i skolan, går i helt svenskspråkig skola, i skola som är åtminstone delvis finskspråkig. Hälften av barnen, som går i svenskspråkig skola, deltar i moders- målsundervisning. av dem som svarat uppger att de fått information om modersmålsundervisning (skriftligt, muntligt). uppger att de själva fått söka infor- mation aktivt. 9.5.5Frågor rörande kultur och media Majoriteten, , av dem som deltagit i enkätundersök- ningen är intresserade av finskspråkiga kulturaktiviteter. Figur 14. n = 4551 Är du intresserad av finskspråkiga kulturaktiviteter? Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde uppger dessutom att de skulle vilja ha mer finskspråkiga kulturaktiviteter. Av dessa vill man ha mer av följande: Annan typ av finskspråkig kulturverksamhet som de svarande öns- kar sig mer av är bl.a. körverksamhet, datakurser, verksamhet med anknytning till finsk historia, gymnastik och idrott, konstverksam- het, läger, pensionärs- och ungdomsverksamhet samt kursverk- samhet på finska. En stor majoritet, , anser att det är viktigt att det finns finskspråkig litteratur på . Rörande media uppger att de har möjlighet att se finskspråkiga program på TV. Nästan alla som har möjlighet till det, , ser på finskspråkiga program, på finskspråkiga program och på TV program. lyssnar på finskspråkiga program i radion, varav på program och 53 pro- cent på Radios program. av dem som deltagit i enkätundersökningen uppger att de läser finskspråkiga tidningar, varav läser sverige- finska tidningar och läser tidningar från . 9.6Djupintervjuer med sverigefinnar i regionen Ytterligare ett sätt för utredningen att få fram synpunkter rörande sverigefinnars behov och önskemål har varit genomförandet av en serie djupintervjuer. Professor och vid Finskt språk- och kulturcentrum vid har på utredningens uppdrag intervjuat 45 sverigefinnar i regionen. Lainios och rapport, Sverigefinnars tankar om finskans möjligheter och rättigheter i och – En intervjustudie, se bilaga 7. Synpunkter från sverigefinnar rörande ett utvidgat förvaltningsområde Tanken med djupintervjuerna har varit att få fram synpunkter i första hand från personer som inte tillhör den mest föreningsaktiva eller minoritetsaktiva delen av den sverigefinska befolkningen. Syftet har varit att få en bredare spridning på den insamlade infor- mationen. Bland de intervjuade finns unga och äldre, kvinnor och män och dessa personer är geografiskt fördelade över hela Stockholms- och . De intervjuade fördelar sig enligt följande: kommuner i (, , ), (, , , , Maria-Gamla , ), centrala kommuner utanför (, , ) samt mindre kommuner i (, ). De intervjuades ålder har sträckt sig inom ålderss- pannet 15–samt 46–.