sou · GTB356d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Flera av de refererade forskningsrapporterna och studierna visar vidare att etnisk diskriminering inom en sektor av samhället för- stärker diskrimineringen och underordningen inom andra sektorer. Forskningsresultat pekar sålunda på att exkluderingen av invand- rare från arbetsmarknaden förstärks av en etniskt grundad bostads- segregation och vice versa. Belägg finns också att invandrarbarn får mindre uppmärksamhet i skolan, vilket riskerar att få en negativ inverkan på deras möjligheter i arbetslivet. Då det i samhället finns en uppdelning i vi och De Andra byggs det också in strukturer av över- och underordning från generation till generation. Såväl arbetsgivare som fackliga organisationer har ett ansvar för att invandrare i arbetslivet blir delaktiga i karriärutveckling och inte inlåsta i lågkvalificerade och monotona arbeten. Den etniska del- ning av arbeten och arbetsuppgifter som råder i det svenska arbets- livet är sålunda ett misslyckande både för arbetsgivare och fackliga organisationer. Det ser ut som att koncentrationen av personer med utländsk bakgrund i yrken med låg lön, särskilt i servicenäringen i , gör att trenden som finns i andra länder, t.ex. i , blir ännu tyd- ligare i , där icke-vita människor (främst kvinnor) arbetar med att betjäna (hotell och restaurangpersonal, städare, barn- och äldreomsorg m.m.) vita människor. Den strukturella diskrimineringen kan med utgångspunkt i denna översikt sammanfattas enligt följande. Invandrare på den svenska arbetsmarknaden: har en högre grad av arbetslöshet oberoende av konjunkturer förlorar oftare än svenskfödda sina arbeten vid lågkonjunktur har oftare än svenskfödda tillfälliga anställningar har en, trots likvärdiga utbildningsmässiga meriter, högre arbets- löshet och okvalificerade arbeten sorteras oftare ut tidigt i rekryteringsprocessen har en högre andel av arbetsrelaterade hälsoproblem beroende på monotona och slitsamma arbetsuppgifter och blir utsatta för än sämre arbetsmiljö än svenskfödda har mindre möjlighet än svenskfödda att hitta arbeten som motsvarar deras utbildningsnivå och utbildningsinriktning har lägre löner än svenskfödda och erbjuds mindre ofta intern- utbildning och karriärutvecklig har mycket mera sällan chefspositioner än svenskfödda har oftare än svenskfödda erfarenheter av diskriminering, trakass- erier och hot. Denna genomgång belyser behovet av ytterligare forskning. En stor del av den forskning som finns har utgjorts av statis- tiska analyser av arbetsmarknadssituationen och dess förändringar samt invandrares möjligheter till inträde på arbetsmarknaden och plats i arbetslivet. Fler empiriska studier skulle behövas som stude- rar och analyserar invandrares villkor i arbetslivet och de faktorer som leder till inlåsning i monotona arbeten, som främjar eller hind- rar löneutveckling och karriärmöjligheter, tillgång till personalut- bildning etc. Det finns behov av kvalitativa studier som syftar till att beskriva diskrimineringens mekanismer och orsaker och särskilt den roll som s.k. gatekeepers spelar (ung. spärrvakter), men också studier som klarlägger den kvantitativa omfattningen av etnisk dis- kriminering genom exempelvis situation testing. Det är också angeläget med socialhistorisk forskning av arbets- livsvillkoren för de arbetskraftsinvandrare som kom till på 1950, 60- och bl.a. för att lära av de misstag som redan då ledde till en etniskt delad arbetsmarknad. Det var de år då det fanns arbete åt alla. Men det var också då som många av dessa arbetskraftsinvandrare låstes in i ensidiga arbeten, som sedan ledde till höga ohälsotal. Vi behöver veta mera om de strukturella hinder som försvårar för högutbildade invandrare att få arbeten som motsvarar deras utbildningsnivå. I synnerhet är det märkligt att en så positiv bild av arbetskraftsinvandring finns jämfört med den senare s.k. flykting- invandring . finnas några analyser över huruvida problemet med flyktinginvand- ring och arbetsmarknaden snarare var en fråga att dessa invandrare i hög grad hade med sig högre utbildningsnivåer, och därmed var konkurrenter för tjänstemännen. Och att tjänstemän jämfört med industriarbetare har andra och starkare verktyg för att hålla undan konkurrenter, dvs. För exempel på studier som beskriver medarbetarnas inflytande i att upprätthålla den könsmäs- siga arbetsdelningen och därmed könsmaktsordningen, se (2002). Det finns inte mycket forskning som belyser hur strukturell dis- kriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet drabbar kvinnor och män olika. Vi kan därför inte dra några långtgående slutsatser på basis av den redovisade kunskapen. Det finns dock inom serviceyrken en koncentration av personer med invandrar- bakgrund, särskilt kvinnor. Detta är också en skillnad mellan svenskfödda kvinnor och män. Det är oroväckande att även länder med omfattande forskning också uppvisar brister i könsperspektiv. En viktig uppgift för den framtida forskningen är därför att empiriskt undersöka de interagerande maktdimensionerna av över- och underordning på basis av kön, etnisk tillhörighet och klass för att analysera och klarlägga grunderna för segregering och diskrimi- nering på arbetsmarknaden, i synnerhet studier som analyserar de invandrade kvinnornas situation. Men framför allt är det angeläget med en perspektivförskjutning i forskningen som i stället för att studera egenskaper hos etniska grupper och individer granskar de strukturella, institutionella och organisatoriska villkoren på arbetsmarknaden och på arbetsplat- serna. Abbasian, S. (2003) Integration på egen hand: en studie av invandrade kvinnoföretagare i , Kulturgeografiska Instituionen, Aguilar, R. & , B. (1994) Immigrants in labour market during the 1980s, . (2003) Vad säger ett efternamn? En experimentell studie av etnisk diskriminering, Rapport , Bilaga. Akhavan, S. & Bildt, C. (2004) Arbetsvillkor, hälsa och sjukfrånvaro bland invandrade kvinnor, . AMS (2003) Att söka jobb och arbetskraft på . Om betydelsen av Arbetsförmedlingens internettjänster på arbetsmarknaden. Ura 2003:6 Sammanfattning. Anställningsformer och arbetstider, (2001), . Arai, M., , H. & , L. (1999) Är arbetsmarknaden öppen för alla? Bilaga 6, . Arai, M., , L. & , R. (2000) En svartvit arbetsmarknad: en om vägen från skola till arbete, Ds 2000:47. ., Dallner M. (2000) Yrkes- och arbetsplatsinlåsning. En empirisk studie av omfattning och hälsokonsekvenser, Arbete och Hälsa 2000:5, . (1996) Etniska relationer i arbetslivet, , . Behtoui, A. (2002) Unequal Opportunities for with Immigrant Backgrounds in the Swedish Labour Market, Labour nr 18, Fondazione and . & Omarsson, A. (2001) Rätt man på fel plats - en studie av arbetsmarknaden för utlandsfödda akademiker som invandrat , , Ura 2001:5. (2000) Arbetsmarknaden för utomnordiska medborgare, 2000:5, AMS utredningsenhet. & , J. (2003) Welfare and the unemployment crisis: in the 1990s I: , 2003;12, pp.108-122. Bjärvall, K. (2001) En gravad hund: det svenska språket i en mångkulturell vardag. & Jäntti, M. (1997) Intergenerational Income Mobility in Compared to the i: , Vol. 87, nr 5. s. 1009-1018. (2001) Career Outcomes in the Swedish Labour Market: Three Contextual Studies, 51, Doctoral Dissertation. Calleman, C. (2003) Invandrarna, skyddet för anställningen och diskrimineringslagstiftningen. (2000) Race, Gender, and Discrimination at Work, Westview Press. de los , P & , I (2002) Kalla mörkret natt, i: Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . de los , P, , I. & Mulinari, D, (red) (2002) . de los , P, , I. & Mulinari, D, (red) (2002) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . de los , P. & Mulinari, D. (2005) Intersektionalitet. de los , P. & Wingborg, M. (2002) Vardagsdiskriminering och rasism i - En kunskapsöversikt, rapportserie 2002:13. de los , P. (1997) Invandrare och tjänstemän, TCO. de los , P. (1998) I skärningspunkten mellan genus och Ett ekonomiskt historiskt perspektiv på invandrarkvinnor i svenskt arbetsliv. I Arbetsmarknad & Arbetsliv, Årg. 4, nr. de los , P. (2001) Mångfald och differentiering - Diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhällsdebatt, Saltsa, , , och i samarbete. Dokumentation från forskarmöte med referensgruppen i utredningen om strukturell diskriminering, (2004) Utredningen om strukturell diskriminering. & , O. (2001) Invandrarna arbetsmarknad, ingår i: Ofärd i välfärden, SOU: 2001:54. , J (2004) Yrke och utbildning arbetsmarknad – Skillnader mellan inrikes och utrikes födda personer. Bilaga till Rapport 2003, . & Hammarstedt, M. (2002) med arbetsmarknadsintegrering för invandrare, ännu inte publicerad studie. & , D-O. (2000) Arbetsmarknadspolitik för invandrare. Rapport till revisorer. Working Paper no 6. & , D-O. (2004) Yrke och utbildning arbetsmarknad – Skillnader mellan inrikes och utrikes födda personer, Rapport 2003, Bilaga. (1994) Economic progress of immigrants in from 1970 to 1990: a longitudinal study, . (1997) Hur är arbetsmarknaden för den andra generationens invandrare?, Arbetsmarknad & Arbetsliv, nr 1/1997. EUMC, Newsletter, issue 09. (2002). & , L. (2004) Föreställningar om praktik som åtgärd för invandrares integration och socialisation i arbetslivet, , 2004:5. & , O. (2000) Välfärd, ofärd och ojämlikhet: levnadsförhållanden . Rapport från Kommittén Välfärdsbokslut. : offentliga publikationer. (1994) The Degree and Pattern of Income Immobility in i: Review of Income and Wealth, Vol. nr 1, s. 67-86. & Husband, C. (1974) Racism and the : A study of the role of the in the formation of white beliefs and attitudes in . (2000) Högutbildad, men diskvalificerad - Några invandrares röster om den svenska arbetsmarknaden och vägen dit, , Gerum Kulturgeografi. (1989) Kulturgrammatik. (1991) Svenskar – hur vi är och varför. , F. (2003) Gräsrotsbyråkrati och normativ svenskhet: hur arbetsförmedlare förstår en etniskt segregerad arbetsmarknad. Hjerm, M. (2002) Ett förlorat 1990-tal. Invandrades situation på den svenska arbetsmarknaden , Rapportserie 2002:06. (2003) Rekrytering av företagsledare – En studie i homosocialitet, i . (1998) Den muslimska faran – om mediebilden av isalm. I , Y. (red) magi i vita medier. (2001) Språngbräda eller segmentering?, IFAU- forskningsrapport. (2002) Invandrarna och arbetsmarknaden. Ingår i antologin , . (red), . (2002) Kunskapsöversikt över svensk forskning om rekrytering, kvalifikationsvärdering och kompetenshantering , med inriktning mot forskning som kan belysa eventuell diskriminering, ThemES Occasional papers and reprints on ethnic studies, , Dept of Ethnical Studies, . Ingen diskriminering och rasism på vår arbetsplats!, (2005), Industri- facket (stencilupplaga, ska tryckas upp senare ). Integration 2004, (2004) studie från LO, sammanfattad i OH-bilder på Internet: . (Statistiken bygger på uppgifter från SCB.) (2002) Rapport 2001. (2003) Rapport 2002. (2004a) Applying Situation Testing Methodology to Labour Market Discrimination, , konferensrapport, . , (2004b) Den kommunala sektorn som förebild? Om mångfald i ord och siffror i 42 av kommuner, rapportserie 2004:5. , (2004c) Rapport 2003. Invandrare och arbete - Åtta rapporter om hinder och möjligheter för invandrare att få arbete. (1997) . Invandrare på den svenska arbetsmarknaden. En delrapport från Ökad Sysselsättning, (1999), LO. & Wallette, M. (2001) Är utländska medborgare segmenterade mot atypiska arbeten?, Arbetsmarknad och Arbetsliv, nr 3. & , L. (2004) Invandrade akademiker som lärare i den svenska skolan, IFAU, Rapport 18. Klosterman, R. (2000) Immigrant Entrepreneurship and the Institutional Context. A Theoretical Exploration. Ingår i , J (2000) (red), Immigrant Businesses - The economic, political and social environment. Knocke, W. & , F. (2000) Mångfaldens barn söker sin plats. En studie om arbetsmarknadschanser för ungdomar med invandrarbakgrund, Svartvitts Förlag. Knocke, W. (1986) Invandrade kvinnor i lönearbete och fack. Knocke, W. (1991) Invandrade kvinnor – vad är problemet?, I Kvinnovetenskaplig tidskrift, nr. Knocke, W. (1993) De invandrade kvinnornas arbetsmarknad. I Kvinnors arbetsmarknad. - återtågets årtionde?, , Ds 1993:8. Knocke, W. (1999) Arbetsmarknad – kvinnors hälsa, I , K, red. Invandrare och hälsa. En antologi, Svartvitts förlag Knocke, W. (2000) Integration or Segregation? Immigrant Populations Facing the Labour Market in . Economic and Industrial Democracy, nr. 3, vol 21. Knocke, W. (2003) Rekrytering för mångfald?, Rapport 2003, Bilaga, . Knocke, W. mfl (2003) Retorik och praktik i rekryteringsprocessen Kós-Dienes, D. (1998) Bosnier i - Språkkunskaper och språkanvändning, BiG . (1999) Invandrare om etnisk diskriminering IV – En enkät- och intervjuundersökning om etnisk diskriminering på uppdrag av (), , . (2000) Diskriminering, integration och etniska relationer. Le Grand, C. & Szulkin, R. (1999) Invandrarnas löner i , Arbetsmarknad & Arbetsliv, nr 2/1999. Le Grand, C. & Szulkin, R. (2002) Permanent disadvantage or gradual integration: explaining the immigrant-native earning gap in , Labour 16(1): 37-64. Le Grand, C. (1999) Empiriska problem och möjligheter med att belägga diskriminering i arbetslivet, i Diskriminering i Arbetslivet: normativa och deskriptiva perspektiv. Leiniö, T-L. (1984) Inte lika men jämlika?, . Leiniö, T-L. (1986) Köns- och etnisk segregering på den svenska arbetsmarknaden , I De invandrade kvinnornas situation i arbetslivet. Rapport från ett seminarium , JÄMFO och DEIFO. Light, I. & Bonacich, E. (1988) Immigrant Entrepreneurs: Koreans in 1965-1982, : . Light, I. & Rosenstein, C. (1995) Race, Ethnicity and entrepreneurship - Culture, capital and ethnic networks. LO, (2001) Statistik över personer med tillfälliga arbeten. & , R. (1999) Från arbetskraftsimport till 2., rev. Luyinda, S. (1998) Afrikansk och svensk kultur i möte. (1998) Högutbildade invandrares inkomster . (1996). En studie om invandrarföretag. Arbetsrapport, , . (2001) (O)likhetens geografier - Marknaden, forskningen och de Andra, . Muus, P. (2002) Migration, immigrants and labour markets in EU countries, , nr 3. (2003) Discrimination in Europe, Eurobarometern 57.0, Executive Summary, Commission (Se avsnittet Diskriminering i - en kort översikt), red Marsh A & Sahlin-Dikem M. (1992) Invandrarföretagare i . Vilka, hur och varför?, , . (1999a) Myten om invandrarföretaget - en jämförelse mellan invandrarföretagande och övrigt företagande i . Rapport nr 9, , Svenska EU Programkontoret, . (1999b) Invandrarföretagande - några grundläggande fakta. Ingår i Invandrare som företagare - För lika möjligheter och ökad tillväxt. (1999c) Invandrarföretagande, livsverk eller påtvingad lösning. Ingår i , E. Etnicitetens gränser och mångfald, . , A, (2002) Arbetsmarknadens mönster, i antologin folkhemmet, Agora. & Mulinari, D. (2004) Den nya svenska arbetarklassen, . , & Lönnros E. (2000) Anställningsformer och arbetstider, LO. & Goding, I. (2004) Andelen medlemmar i facket med utländsk bakgrund. Ett faktamaterial om välfärdsutveckling, nummer 63, LO. (1999) Invandrarföretagande i - en historisk tillbakablick, SOU 1999:49. (SOU 1999:27) DELTA - utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning,. , (1997) (rapportering om lediga tjänster som inte rapporteras till arbetsförmedlingen), AMS, nr 50/1997. Pripp, O. (2001) Företagande i minoritet - Om etnicitet, strategier och resurser bland assyrier och syrianer i , Mångkulturellt Centrum. , D-O. & , O. (2003) Spelar när och var någon roll? Arbetsmarknadslägets betydelse för invandrares inkomster, IFAU , D-O. (2001) Etnisk diskriminering och Sverige-specifik kunskap – vad kan vi lära från studier av adopterade och andra generationens invandrare, Ekonomisk Debatt, nr 8/2001. , D-O. (2001b) The Effect of Language Proficiency on Employment for Immigrants – the Case of , stencil, . (2000) Ohälsa och olycksfall bland arbetstagare med utländsk bakgrund som kan bero på olika villkor i arbetslivet. Arbetarskyddsstyrelsens rapport till regeringen om erfarenheter på området, Arbetarskyddsstyrelsen. Rydgren, J. (2004) Mechanisms of Exclusion: Ethnic Discrimination in the Swedish Labour Market, Studies, Vol. 30, No. 4, 2004, s 697- 716. Rydgren, J. mfl. (2004) Mapping Discriminatory Landscapes in : Ethnic Disrimination in the Labour Market and in the , , . Sabuni, K, Eyoma, I, Sawyer, L. (2001) Afrikaner och svensk arbetsmarknad, . Schierup, C-U. & , red. (1994) Arbetets etniska delning. Studier från en svensk bilfabrik, . & , R. (1998) Sverigespecifikt humankapital och ungdomars etablering på arbetsmarknaden Ekonomisk debatt, 26(1998):8 (1999) Integrationen av utrikes födda på svensk arbetsmarknad, Søkelys på arbeidsmarkedet, årgång 16, nr 2, 1999. & , L. (1991) Språngbräda till arbetet?". I , L. Springpojkar eller språngbräder. Om orsaker till och åtgärder mot ungdomars arbetslöshet. Sener, R. (2001) Röster om mångfald, Stencil. , A., Runfors, A. & , I. (1996) En bra svenska? Om språk, kultur och makt. SOU 1967:18 Invandringen. SOU 1974:69, Invandrarna och minoriteterna, 3. SOU 1996:55, , framtiden och mångfalden. SOU 1996:90, Sammanhållet studiestöd. (2002) Rationalitet som norm och hyckleri som praktik: reflektioner kring betydelsen av organisationers genusordning, Kvinnovetenskaplig tidskrift, nr 23. SVD (1996) Arbetsförmedlare redo sortera bort invandrare TCO (2004) De nya svenskarnas svårigheter på arbetsmarknaden – en rapport om hur svenska folket ser på diskrimineringen i arbetslivet. TCO (2005) Sist i kön - Invandrare på svensk arbetsmarknad. Wadensjö, E. (1995) Den mörka bilden, i Invandrarna på arbetsmarknaden - etnisk diskriminering eller kreativa kulturmöten?, Wadensjö, E. (1997) Invandrarkvinnornas arbetsmarknad, I , I. & Wadensjö, E. (red) Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden. : , SOU 1997:137. , A. mfl. (2001) Det ordnar sig. Teorier om organisation och kön, . Wingborg, M. (1998) Somaliska och irakiska kvinnor på svensk arbetsmarknad. Wokander, M. (2004), Skattmasens Manifest, . Wrench, J. (1999) Employers and anti-Discrimination Measures in Europe: Good Practice and Bad , ingår i: Wrench, J m.fl. (red.) (1999) Migrants, Ethnic Minorities and the Labour Market: Integration and Exclusion in Europe. Vägar till arbete för invandrare, En kunskapsöversikt, (1998) . Zegers de Beijl , R. (2000) Documenting discrimination against migrant workers in the labour market. A comparative study of four European countries:Geneva: (1985) Skyddsmurar. Etnicitet och klass i invandrarsammanhang. (1989) The : Immigrant Women and Problem-Centred Ideologies, I Migration, nr. Målet för bostadspolitiken är att alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och för- valtning ska en ekologiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. (Regeringen, 2005) Forskning om strukturell diskriminering i boende är sällsynt och tämligen snävt fokuserad. I denna översikt redovisas forskning om boendesegregering, boendehierarkier, bosättningsmönster, rasifiering och hyresvärdar- nas makt. Det finns många studier kring segregationsproblematiken och om de inblandade aktörerna men en genomgång av litteraturen visar att de flesta forskare inte tar upp frågan om diskriminering. Detta verkar främst bero på att de perspektiv som anlagts i studi- erna inte har problematiserat det mottagande samhällets roll i seg- regationsprocesserna, utan främst fokuserat på individernas bete- ende och socioekonomiska villkor. Det finns två dominerande förklaringar till varför etnisk boende- segregationen uppstår i svenska städer nämligen det strukturalis- tiska respektive humanekologiska. Det strukturalistiska perspekti- vet identifierar socioekonomisk tillhörighet och/eller klass som huvudelementet i segregationsprocesserna. Dessa förklaringar mis- sar dock den avgörande relationen mellan klasstillhörighet och etnicitet, eller också behandlas den på ett linjärt och mekaniskt sätt (jfr etnoklass-förklaringen av (1964, 1975) som främst använts i arbetsmarknadssammanhang). De humanekologiska för- klaringarna utgår huvudsakligen från att det är invandrarna som skapar segregation genom att välja att bo nära varandra. Denna förklaring har också kallats kulturalistisk och kritiseras för att skylla på offret i stället för att peka på de relevanta samhällsstrukturer där diskriminering och andra segregationsskapande processer sker (1997, 2000; Hosseini-Kaladjahi, 2002). Vad de dominerande ansatserna kortfattat inte tar hänsyn till är den intersektionella relationen mellan etnicitet och klass (se de los , , 2002; de los , 2005). Det finns ett antal samverkande faktorer som är relevanta för bostadsmarknadens maktkonstellationer. Det blir tydligt att de faktorer som samverkar i processer av strukturell diskriminering i boendet är många och inte lätta att kartlägga. En aspekt som ofta negligerats är politikens och institutionernas roll. De förklaringar som ges till segregationsproblematiken avgör den politik som ska drivas (eller som man låter bli att driva) för att komma till rätta med denna. Det är därför dags att ställa sig frågan om vilken roll majoritetssamhället med dess institutioner och dominerande ideologier spelar. Kulturgeograferna presenterar i Den delade staden (2001) de teore- tiska och metodologiska ansatser kring bostadssegregering som diskuterats i den akademiska världen och framåt. Författarna menar att diskrimineringsperspektivet är frånvarande och att det framgår att diskriminering inte varit prioriterat vare sig som studieobjekt eller som utgångspunkt i undersökningar. En viktig utgångspunkt för politiska åtgärder men även framtida studier för att motverka segregation och strukturell diskriminering är att se staden som en helhet. En brist som lyfts fram av flera fors- kare är fokuseringen på vissa områden i den segregerade staden. Dessa områden har behandlats som isolerade öar och ryckts ur sitt sammanhang av en segregerad stad som en helhet. Avsaknad av en helhetsbild och den tillfälliga karaktär på de åtgärder som ingår i den officiella politiken mot segregationen, utgör kärnan i kritiken mot Storstadssatsningen och liknande insatser för de så kallade utsatta bostadsområden (, 1997; 2001b). Detta bekräftas i ? Slut- rapport från den nationella utvärderingen av storstadssatsningen (2002a) som kritiserar de begränsningar som finns i ett perspektiv som fokuserar på utfallet, dvs. segregationen och inte orsaken, de diskriminerande strukturer som leder till segregation: Redskapen som storstadssatsningen har skapat inriktar sig främst på att stödja individer och kompensera för de sämre villkor som ett boende i dessa områden innebär. Insatserna kan hjälpa enskilda indivi- der men kan endast indirekt påverka de mekanismer, selektiv omflytt- ning och stor inflyttning av nyanlända invandrare, diskriminering och rasism, som vidmakthåller den etniska och socioekonomiska segrega- tionen. Därför är målet för storstadssatsningen – att bryta segregatio- nen – orealistiskt med tanke på de instrument och resurser som står till förfogande. Menar staten allvar när det gäller att bryta segregationen behövs ett större grepp än storstadssatsningen. Liknande slutsatser framkommer i av Lahti-Edmarks kunskaps- översikt Förort i fokus – interventioner för miljoner (Integrations- verket, 2002b): Substantiella resultat är svåra att påvisa, eftersom det här rör sig om lokala insatser med ambitioner att påverka de tydligaste yttringarna av mångåriga marginaliseringsprocesser. // Ensidiga och kortvariga insatser har befunnits kostsamma och ger endast marginella effekter (Ibid:120) Benämningen segregerat får ett område alltid i jämförelse med något annat.