sou · GTB381d5 · 2006-01-01 00:00:00 — & , I. (2000), Samspelets kraft. – möjlighet till utveckling. & , M. (2003), Barns upplevelse av delaktig- het och samtycke, , . , S., red (2003), Fokus på barn, familj och nätverk, . Humlesjö, E. (1997), Barnen och . 58 barns kontakt med . FoU 1997:11, . (2003), Social omsorgsutbildning och socionom- utbildning – En översyn, . (2003), Socialt arbete, en nationell genomlysning av ämnet, för arbetsliv och socialvetenskap och , rapportserie 2003:16R. (2001), Fosterfamiljens inre liv. Akademisk avhandling, , , . IFO Arbetsrapport (2002), Vad är en lyckad öppenvårdsbehandling för barn och ungdomar FoU-cirkel , IFO arbets- rapport 2:2002 Individ och familjeomsorgen. (2004), Implementering av i social- tjänstens organisationer. Jontén, A. m.fl. (2004), Familjehuset i . Socionomen, 2, sid. 42–46. Kaunitz, C. m.fl. (2004), Social barnavård i stadsdelar, 2004:5. (1996), pride Utbildning och utredning av blivande familjehem, och , . Kälvesten, A-L. (1974), 40 fosterfamiljer med Skåbarn. kommun (2004), Det går aldrig Jodå! Familjepedagogerna i , och , Projektbeskrivning. och SiS kartläggning (2001), Ungdomar som finns på SiS ungdomshem och som har psykiatriska vårdbehov. (2004), , Levau, P. & , G. ( 2004), Nätverksarbete för unga vuxna - ett samarbetsprojekt mellan kommunens socialpsykiatri och psykiatriska mottagning i , kommun, . (1998), Familjerådslag i –1997. Vård och omsorg, , , 1998, . (2000), Familjerådslag för unga som begått brott. Sektionen för socialtjänst, , , . (2003), Stöd och handledning i familjehemsvård, . (1998), Att bli fosterbarn i tonåren. Fakulteten för samhällsvetenskap, , . Lindstein, T. (1995), Vändpunkten. Att arbeta med barn till alko- holister. Lindstein, T. (1997), Unga vid Vändpunkten. Lindstein, T. (2001), Vändpunkten – ur barnens och ungdomarnas perspektiv. (2003), Ungdomars väg mot placering i HVB hem. FoU Rapport nr 7. & Sallnäs M. (2003), Klass, kön och etnicitet i den sociala barnavården, Socialvetenskaplig tidskrift nr 2–3, 2003. (1993), Tvångsomhändertagande av barn – En studie av lagarna, professionerna och praktiken . Akademisk avhandling, , Socialhög- skolan, . (2004), Kunskaper, organisation och resurser i den sociala barn- och ungdomsvården, Föredrag . Långanässkolan, Behandlingsförutsättningar och metodområden. Lägesrapport , Individ- och familjeomsorg , . Lägesrapport , Individ- och familjeomsorg , . i (2003), Hem för vård och boende: barn och unga: granskning utförd av de hem för vård och boende i som har tillstånd. Nr 2003:10, , . (2003), Hur gick det? insatser för barn. Tillsyn i av insatser för barn. (2005), Barn i familjehem och HVB i , Kartläggning gällande 2003 samt verksamhetstillsyn i fem kommuner 2003–2004, Rapport 2005:1. (2003), Var kommer barnen in: tillsyn av HVB för barn och unga. i (2003), Kontaktpersoner och kontaktfamiljer – rekrytering och stöd. i (2004), Barn i familjehem Redo- visning 1997-2003. i (2004), Tvångsvård av barn och unga Redovisning avseende 1996–2003 . i (2004), Samverkansrutiner kring barn som utsatts för övergrepp eller misshandel. i (2005), Barn i familjehem Redo- visning 1997–2004. i (2003), Familjehemsvården Sociala enhet. i (2004), Öppenvårds- och tidiga insatsprojekt samt förebyggande insatser i . i (2005), Tillsyn av socialtjänstlagen 11 kap. 3 § (vårdplaner). i (2002), Att ta tillvara barns rätt i en barnavårdsutredning. i (2003), Låt barnen komma till tals. i (2004), granskning av barnavårdsutredningar . i (2003), Kritik kan vara fruktbart. Faktablad nr 3. i (2002), Kommunens uppföljning av barn i familjehem i ( 2003), Kommunernas uppföljning av familjehemsplacerade barn. Fördjupad granskning av 8 kommuner. i (2003), och barn som anmäls för brott. i (2003), Många kommuner kan hantera klagomål – men få klagar. i (2004), granskning av barnavårdsutredningar . i (2004), Utveckling av tillsynen för en heltäckande och aktuell bild av HVB. i (2000), 60 miljoner – Utveck- lingsmedel nya projekt. i (2002), Katalog – Utvecklingsmedel nya projekt 2001. i (2003), Katalog – Utvecklingsmedel nya projekt 2002. i (2003), Katalog – Utvecklingsmedel nya projekt 2003. i (2004), Katalog – Utvecklingsmedel nya projekt 2004. i , (2002), Klagomål familjehems- placering. Nåjdens familjehemsenhet Dnr 701-9542-02. (2004), Tillsyn av familjehemsvård vid i . (2002), Barn och ungdomars behov av familjehem och institutionsplatser. (2003), Barnavårdsanmälningar och utredningar . (2004), Barnavårdsanmälningar och utredningar . (2004), Vårdplan vid SoL-placering granskning av vårdplaner vid SoL-placeringar i 16 kommuner/kommundelar. i (2002), Förlängd utredningstid vårdplaner familjehemsvård genom stiftelser och bolag. i (2002), Klagomål rörande familjehems- placering i en enskild vårdverksamhet , Dnr 701-01752-2002. i (2003), Kartläggning av Familjehemsvård genom stiftelser/bolag m.m. Rapport 2003:4. i (2004), Tillsyn av familjehemsvården i fem län. i (2004), Verksamhetstillsyn av familjehems- vård. (2003), Barn i storstad. Länsstyrelserna i län, och . Länsstyrelserna (2005), Vem ser barnet? En granskning av 100 familjehemsplacerade barn åren 2002–2003, i län Rapport 2005:5, i , Rapport 2005:2, , Rapport 2005:4, , Rapport 2005:2, i , Rapport 2005:4. (2001), prosjektrapport av kurs for fosterforeldre – oppsumering av 1996-2000. (2004), Barn och rätt, Särtryck, Iustus förlag. (2003), Permanenta eller tillfälliga placeringar. Rapport i socialt arbete nr106, , , . barn i samhällsvård (2001), Om barn i dygnsvård 2001, . (2001), Utvärdering av missbruks och ungdoms- projekt som erhållit bidrag från i län –1999. (2002), Hur gick det med projekten? (2003), ungdom 2003 Allmän 2003:07. (2003), Familjehuset har allt under ett tak. Socionomen, 1, sid.58–61. , B. m.fl. (2004), Utvärderingsmöten i . En studie av barns delaktighet och medbestämmande. (2004), Barnavårdsutredningar på nya grunder. Meddelanden från 2004:1, , . revisorer (2000), Vården av unga och vården av missbrukare, Förstudie /01:19. revisorer (2001), Familjehemsvården, Rapport 2001/02:16, . revisorers Förslag till angående familjehems- vården /03:RR8, . (2002), Tillsyn av behandlingshem för barn och ungdomar, RRV 2002:6, , . (2002), Ingen plats för ungdomar. Konse- kvenser av platsbristen vid de särskilda ungdomshemmen inom , RRV 2002:13, . Sallnäs, M. (1999), Institutionsvård för barn och ungdomar. Social- vetenskaplig tidskrift, 2, sid. 123-141. Sallnäs, M. ( 2000), Barnavårdens institutioner. Akad.avh., Rapport i socialt arbete nr 96. Sallnäs, M. (2003), Som en familj? Om små privata institutioner för barn och ungdomar. Socionomen, Forskningssupplement, nr 15, 4, sid. 1–16. Sallnäs, M. & Kyhle , P. (2004), Bedömning och uppföljning av ungdomar vid HVB-hem. (1995), Sammanbrott i familjehem , SoS-Rapport 1995:9, , . (1995), Ovisshetens barn, 1995:8, Social- styrelsen, . (1995), Invandrarbarn i familjehem, SoS-Rapport 1995:7, , . (1998), Anmälan, utredning, insats: individ- och familjeomsorgens arbete med barn. 1998:4, Social- styrelsen, . (1998), Individ – och familjeomsorgens arbete med ungdomar, 1998:5, , . SoS rapport (2004), För en kunskapsbaserad socialtjänst. Redovisning av ett regeringsuppdrag åren 2001–2003. Slutrapport, , . (1995), Utbildningsfrågor och utvecklingsprojekt inom familjehemsvården, . (1995), Familjehemsvården i utveckling. En sammanställning av uppföljningar på länsnivå, . (2000), Nationellt program för tillsyn över socialtjänst 1998. (2000), Barn och unga – insatser . Statistik socialtjänst 2000:9. (2001), Barnen, och lagen – Uppföljningar av ändringar i socialtjänstlagen. (2001), Barn och unga – insatser . Statistik socialtjänst 2001:8. (2002), En introduktion till Barns behov i centrum (BBIC) (2002), Barn och unga – insatser . Statistik socialtjänst 2002:7. (2000), Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom , , . (2002), Utvecklingsprogram för social tillsyn, . (2003), Barn och unga – insatser . Statistik socialtjänst 2003:9. (2003), Årsredovisning 2003, , . (2004), Jämförelsetal för 2003. (2004), För en kunskapsbaserad socialtjänst. (2004), Implementering av i organisationer. Delrapport från utvärderingen av projektet behov i centrum. (2004), Barn och unga – insatser . Statistik socialtjänst 2004:9. (2004), Anmälningsskyldighet om missförhållanden som rör barn. (2004), Samtal med barn i . (2004), Strategi för samverkan i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. (2004), Jämställd socialtjänst – Könsperspektiv på , . (2004), Kompetens i de sociala professionerna, , . (2004), Socialt arbete med barn och unga i utsatta situationer. Förslag till kompetensbeskrivningar, . (2004), Prioriteringar i – En analys av rättsliga förutsättningar, . (2004), , Epidemologiskt Centrum (2004), Flickor som skadar sig själva. En kartlägg- ning av problemets omfattning och karaktär. (2004), , Epidemologiskt Centrum. (2005), Barn och unga – insatser . Statistik socialtjänst 2005:8. (2005), Ungdomars behov av samhällets stöd – en lägesbeskrivning. (2005), På väg mot socialtjänstuniversitet – en uppföljning av stöd till strukturer för kunskaps- utveckling inom 2002–2004, . (2005), stöd till strukturer för kunskapsutveckling inom 2002–2004. (2005), Mätning av barns och ungdomars psykiska hälsa– förslag till nationella och återkommande undersökningar. Soydan, H, m.fl. (2005), Bedömning av ett barnavårdsärende – en studie i fem länder. metoder, Social- styrelsen. (2004), Nya verktyg för föräldrar. & , M. (1997), Att arbeta som familjehem. FoU- rapport 1997:4, . & , U. (1999), Social barnavård i tio svenska kommuner. , K & , U. (1999), Familjerådslag i . FoU- rapport 1999:1, . & , T. (2000), Barnavårdsutredningar – En kunskapsöversikt. CUS och , . (2002), Familjerådslag i . , , , B., , C., Humlesjö, E. (2004), barn. (2003), Barnet och familjehemmet (2000), Kontaktperson/familj/vänner 2000 – en insats enligt SoL Thunved, A. (2003), Den förstärkta familjehemsvården, Rapport genomförd på uppdrag av Nåjden behandlingskonsult . Tjernberg, A. (2004), Det krävs två för en tango, Meddelande 2004:3, FoU . (2003), Perspektiv på kunskapsutveckling inom social- tjänsten. (1996), Svensk forskning om fosterbarnsvård. CUS, Liber, . (1998), Fosterbarns skolgång och utbildning. CUS, , Särtryck ur Socialvetenskaplig tidskrift nr 1, sid. 58–80. , B & , E. (2004), Kontaktfamilj/kontaktperson –omfattning och samband med placering i dygnsvård, Epidemio- logiskt Centrum EpC, och metoder i socialt arbete, , . , B, m.fl. ( 1999), Dygnsvård för barn och ungdom 1983- 1995 – förändring i vårdlandskapet sedan socialtjänstlagens till- komst, CUS, , Särtryck ur Socionomen (forsk- ningssupplement) nr 8, 1999, sid. 1–20. (2001), Dygnsvårdsplaceringar av tonåringar – fungerar de? CUS, , Särtryck ur Ungdomars villkor och samhällets vård, rapport från en konferens i 24–. för arbetsliv och socialvetenskap , sid. 50–56. , B., m.fl. (2001), Sammanbrott vid tonårsplaceringar i fosterhem och på institution. CUS, , , Särtryck ur nordisk Sosialt Arbeid nr 1 2002 sid. 24–34. , B., m.fl. (2004), Återplaceringar av barn i dygnsvård (I): – hur vanligt är det? Socialvetenskaplig tidskrift nr 1, sid. 54–74. , B., m.fl. (2004), Educational attainments of former child welfare clients – a Swedish national cohort study, Inter- national . , B., m.fl. (2004), Återplaceringar av barn i dygnsvård (II): - vad ökar eller minskar risken? Socialvetenskaplig tidskrift nr 2, sid. 150–167. , F., m.fl. (2000), Barnavårdsutredningar i sex kommuner. 2000:3, , . Barn och deras familjer 2003, Demografisk rapport 2004:03. Upp till 19 – fakta om barn och ungdom, , BR 2004:06. Stöld våld och droger bland ungdomar i årskurs nio, BRÅ Rapport 2003:5. Vad händer med unga lagöverträdare, BRÅ Rapport 2002:19. Omvärld & trender – särtryck ur rapport . Den nationella narkotikapolitiska samordnarens årsrapport . Rädda barnens årsrapport , Barnfattigdomen i . SCB, Undersökningar av levnadsförhållanden /2002. SCB, Barn och deras familjer (2003) Demografiska rapporter 2004:03. SCB, Kommunernas bokslut . SCB, officiella statistik (2004) Tabeller över befolkning. SCB, Befolkningsstatistik, 2004. SCB, Befolkningsframskrivning, 2004. SCB, Register över totalbefolkningen, RTB. SCB, (2005) Utbildningsstatistik, 2005. (2003), Kartläggning av åtgärdsprogram och särskilt stöd i . (2004) Förskola i brytningstid, Rapport 239. , , , (2004) Tänk långsiktigt! En samhällsekonomisk modell för prioriteringar som påverkar barns psykiska hälsa. (2002), Sociala skillnader i ohälsa bland barn och unga i , Rapport 2002:13. (2004), Nya verktyg för föräldrar, Rapport 2004:49. Vad kostar verksamheten (2004), Bokslut , förlag. Webor, Svenska kommunförbundets databas. Ds 1981:17 Det förstärkta familjehemmet. Ds 2004:41 Ekonomiskt utsatta barn. Ds 2004:56 Barn brottets skugga. Dir. 2000:62 Tydligare och effektivare statlig tillsyn. Dir. 2002:84 Tilläggsdirektiv till utredningen om tydligare och effektivare statlig tillsyn. Dir. 2002:95 Översyn av de allmännas ingripande vid ungdoms- brott. Dir. 2003:10 Översyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen. Dir. 2003:70 Tilläggsdirektiv till utredningen om tydligare och effektivare statlig tillsyn. Dir. 2004:115 Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer. Dir. 2004:83 Behov av bestämmelser om obligatorisk register- kontroll av personal vid hem för vård eller boende. Dir. 2004:93 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2003:133 En nationell psykiatrisamordnare. Dir. 2004:178 En stärkt och tydligare tillsyn inom område. SOU 1983:33 Kompetens inom hälso- och sjukvården. SOU 1996:138 Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område. SOU 1998:31 Det gäller livet. SOU 2000:77 Omhändertagen – samhällets ansvar för utsatta barn och unga. SOU 2000:19 Från dubbla spår till elevhälsa. SOU 2000:38 Välfärd, vård och omsorg. SOU 2001:54 Ofärd i välfärd. SOU 2001:72 Barnmisshandel – Att förebygga och åtgärda. SOU 2002:14 Granskning på medborgarnas uppdrag. SOU 2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighet. SOU 2003:127 Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling. SOU 2004:10 Förslag om tydligare och effektivare tillsyn. SOU 2004:122 Ingripande mot unga lagöverträdare. SOU 2005:65 Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Om ökad konkurrens i verksamhet Ändring i socialtjänstlagen. 1999/2000:149 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. Ofärd i välfärden. Hälsa, lärande och trygghet Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. revisorer (se även ovan) JO 1995/96 s 313 JO 1995/96 s 247 JO 2001/02 s 252 Förteckning över hem för vård eller boende & familjevårdsenheter m.m. , Handledning för beskattning av inkomst och för- mögenhet vid taxering. (2004), Familjevård för barn och ungdom, Riktlinjer för handläggning och dokumentation, Socialtjänst- förvaltningen, . Svenska Kommunförbundets cirkulär 2004:39. för barn- och ungdomspsykiatri. Kliniska riktlinjer för bedömning och handläggning inom barn- och ungdoms- psykiatri (2003) Barn och ungdomar med antisocialt eller aggressivt utagerande. Ty det finns ingenting att dölja Alla hemligheter är avslöjade Dunklet har klarnat upp Bördan jag så länge har burit är nu upplöst En nationell handlingsplan för den sociala Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentarisk kommitté tillkallas med uppdrag att ta fram underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Utredningen skall genomföra en samlad analys av den nuvarande sociala barn- och ungdomsvårdens mål, innehåll, resultat och organisation. Utifrån denna analys skall utredningen eventuellt föreslå förändringar i målens innehåll och utformning samt hur den sociala barn- och ungdomsvården bäst bör organise- ras för att kunna uppnå dessa mål. Utifrån dessa förslag skall utredningen även ange hur kompetens och kvalitet inom området skall bibehållas och utvecklas. Den sociala barn- och ungdomsvårdens mål, innehåll, och organisation I 5 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453, nedan SoL) ges social- nämnden ett särskilt ansvar att verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden. I 1 kap. 2 § SoL fastslås att när åtgärder rör barn skall det särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. Av 3 kap. 5 § SoL framgår att när en åtgärd rör ett barn skall barnets inställning så långt det är möjligt klarläggas och hänsyn skall tas till barnets vilja med beak- tande av dess ålder och mognad. Om barnet eller den unge behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna skall socialnämnden enligt 6 kap. 1 § SoL sörja för placering i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende (HVB). HVB drivs i såväl offentlig som privat regi. När ett barn placeras skall det alltid, enligt 6 kap. 5 § SoL, övervägas om barnet kan tas emot av någon anhörig eller annan närstående. Barn och ungdomar kan också i vissa fall vårdas utan samtycke från vårdnadshavaren och/eller den unge enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). är förvaltningsmyndighet för särskilda ungdomshem enligt 12 § LVU. och läns- styrelserna har tillsyn över medan Statens institutions- styrelse har en särskild tillsynsstab för tillsynen inom sitt område. utgör samhällets yttersta skyddsnät för den enskilde. Utgångspunkten för arbete skall, enligt SoL, vara frivillighet och respekt för den enskildes självbestäm- mande och integritet. skall vidare frigöra och utveckla den enskildes resurser. Insatser inom skall vara av god kvalitet och utföras av personal med lämplig utbildning och erfarenhet. I lagen uttrycks också de mål och principer som styr den sociala barn- och ungdomsvården. Denna omfattar i huvudsak barn och ungdomar i åldrarna 0–men kan i vissa situationer omfatta ungdomar upp till . Barn och ungdomar som riskerar att utvecklas ogynnsamt skall följas med särskild uppmärksamhet. Tidiga insatser riktade till barn i utsatta situationer och deras familjer är ett väsentligt inslag i arbete. Sådana insatser syftar på kort sikt till att undanröja aktuella problem i barndomen, men är på lång sikt också viktiga redskap för att förebygga till exempel senare brottslighet eller missbruksproblem, vilket den aktuella forskningen visar med tydlighet. Den sociala barn- och ungdomsvården är, förutom den vård som bedrivs av , i allt väsentligt ett ansvar för kommunerna. SoL har karaktären av ramlag och lämnar stor frihet för kommunerna att organisera vården enligt lokala behov. SoL och dess förarbeten (prop. 1979/80:1, bet. SoU 1979/80:44, prop. 1989/90:28, bet. 1989/90:SoU15, prop. 1996/97:124, bet. 1996/97:SoU13, prop. 2000/01:80, bet. 2000/01:SoU18) uttrycker dock de mål och principer som är vägledande för hur detta skall ske. Den sociala barn- och ungdomsvårdens organisation och funk- tion beskrivs i (2003-111-1) i . I första hand skall erbjuda råd, stöd och vård i öppna former. Målet är att barnet eller den unge skall kunna bo kvar hemma och att insatserna sätts in . Om barnet måste placeras utanför det egna hemmet skall social- tjänsten i första hand söka ett familjehem, företrädesvis hos någon anhörig eller annan närstående. I annat fall skall barnet placeras vid ett HVB. Om den vård som behövs inte kan ges med samtycke kan det bli aktuellt att tillämpa LVU. Utgångspunkt vid placeringar utanför det egna hemmet skall vara att barnets eller den unges kontakt med sin familj uppmuntras och underlättas i syfte att möjliggöra en så snabb återförening som möjligt, barnets behov måste dock alltid komma i första hand. Före SoL:s tillkomst hade den sociala barn- och ungdomsvården i stor utsträckning en kontrollerande funktion. De olika åtgärder som vidtogs byggde ofta på en s.k. trappstegsmodell som innebar att åtgärderna till en början skulle vara mindre ingripande om den sociala problematiken inte var alltför svår eller när ärendet är nytt. Efter hand trappades graden av ingripanden upp, dels beroende på hur stor den sociala avvikelsen ansågs vara, dels utifrån allmän- preventiva synpunkter. Detta är inte bara att se som en metodfråga utan också som en fråga om en utveckling av de idéer och värde- ringar som förekom . SoL bygger på den utveck- lingen. Åtgärder som bestäms av behoven i varje enskilt fall och en inriktning på insatser som utformas och genomförs i samråd med den enskilde utgör grunden i arbete. Metodutveck- lingen inom bör anpassas till dessa förhållanden. SoL:s karaktär av ramlag stimulerar till en fortlöpande metod- utveckling i det sociala arbetet. Det är varken möjligt eller önskvärt att en gång för alla slå fast vilka arbetsmetoder som skall användas i den sociala barn- och ungdomsvården. Socialt arbete bygger på en mångfald av metoder. har tenderat att använda metoder utan att ha till- räckliga belägg för vilka effekter de har. Genom de krav som SoL ställer på att arbete skall vara av god kvalitet är det viktigt att de metoder som används i det sociala arbetet med barn och unga baseras på kunskap och att effekterna av dem är möjliga att utvärdera. Utredningar och forskningsrapporter tyder på att så ofta inte är fallet. Aktuell utveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården Kommittén Välfärdsbokslut har i betänkandet Välfärd, vård och omsorg (SOU 2000:28) angett att belastningen på den sociala barn- och ungdomsvården mätt i antalet barnavårdsanmälningar ökat . Den kommunala statistiken är dock bristfällig och möjliggör inga tillförlitliga slutsatser om ökningens storlek, vilka som anmäler eller skälen till anmälningarna. Enligt kommittén kan man inte dra slutsatser av det ökande trycket på som att detta är en enkel reflektion av att barns förhållanden i allmänhet har försämrats. Känsligheten för och uppmärksamheten på barns situation, bl.a. till följd av det genomslag som FN:s konvention om barnets rättigheter har haft, kan vara en del- förklaring. Överhuvudtaget har vår kunskap om barns och ung- domars behov – innefattande synliggörande av flickors och pojkars villkor och behov – ökat. Kommittén beskriver vidare att utvecklingen sedan SoL trädde i kraft har gått från lagens grundtanke om integration mot en alltmer påtaglig specialisering, framför allt i medelstora och större kommuner. Ofta kopplas föreställningar om socialarbetarnas kompetens till det sätt varpå deras verksamhet organiseras. Ett antagande som ligger till grund för specialisering av individ- och familjeomsorgen är att den skall leda till ökade kun- skaper och metodutveckling. Enligt kommittén har dessa antagan- den visst fog för sig i så måtto att hög grad av specialisering faktiskt hänger samman med att flera metoder används i det sociala arbetet. Den sociala barn- och ungdomsvården är det utbildnings- tätaste området inom individ- och familjeomsorgen. Kommittén Välfärdsbokslut visar att kunskapen ökat men påpekar att det trots detta finns kunskapsluckor, ett exempel utgörs av bristande kun- skaper om barns livsvillkor, särskilt sedda ur barnets perspektiv. Det visar sig också i en brist på lokala uppföljningar och utvärde- ringar av de insatser som tillämpas. Det finns, enligt kommittén, inget som tyder på att den sociala barn- och ungdomsvårdens resurser har minskat . En möjlig förklaring till detta kan vara att den har prioriterats politiskt. Nerdragningar inom andra delar av välfärdssystemet och en serie andra faktorer tycks ha bidragit till ett ökat tryck på den sociala barn- och ungdomsvården. Såväl antalet barn och ungdomar som har insatsen kontaktperson/familj som antalet barn och ungdomar i dygnsvård ökade . Olika satsningar från – bl.a. Barn i fokusprojektet som följdes av projektet i Centrum, ett systematiskt arbetssätt för barnavårdsutredningar och uppföljning av insatser – och diskussioner i samhället om barnets rättigheter har satt fokus på den sociala barn- och ungdomsvården. Kommittén Välfärds- bokslut pekar även på det faktum att kommunerna köper tjänster som produceras i såväl offentlig (vård i HVB och särskilda ung- domshem) som i privat regi (familjehemsvård och HVB-vård).