sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Under kommer SI att genomföra en serie besöksprogram för utländska specialister som är intresserade av att närmare studera och ta del av hur tillvaratar den mång- kulturella aspekten i kulturlivet, och då med särskild hänsyn till de riktlinjer som anges i regeringsbeslutet . Programmet kommer således att vara beroende av de förslag på aktiviteter som planeras äga rum inom ramen för i . För kontakterna utomlands kommer SI främst att samarbeta med utlandsmyndigheterna. Aktiviteter och verksamheter under Konferens om språkvård för alla språk i Den konferens som här beskrivs befinner sig i ett tidigt planerings- skede. har endast och deltagit i planeringen. Bakgrund: Den svenska språkvården står inför nya uppgifter och nya organisationsformer; regeringens språkpolitiska proposition kommer sannolikt att rymma förslag med ganska långt- gående konsekvenser för språkvården. har egentligen bara vården av svenskan, sverigefinskan och i viss mån samiskan kunnat stödja sig på en relativt fast institutionell struktur (Svenska språk- nämnden, , ). I ett mångspråkigt bör språkvården omfatta betydligt fler av de språk som talas och skrivs i . Det är viktigt att företrädare för så många språk som möjligt på ett tidigt stadium kan delta i gemensamma diskussioner om den framtida språkvårdens organi- sation och arbetsformer. En konferens är ett första steg på vägen mot ett mer organiserat samarbete. Konferensens syfte: Syftet är att diskutera vilka språkvårdande uppgifter som är angelägnast för olika språk i och hur ett långsiktigt samarbete bäst kan byggas upp. Behoven är naturligtvis mycket olika för olika språk: vissa kan vara i ett alfabetiserings- stadium (t.ex. chib), för andra är uppgiften att utveckla terminologi för specifika svenska förhållanden (t.ex. spanska), för åter andra att göra språket känt i etc. Målet är att så många språk som möjligt varaktigt ska delta i ett gemensamt, institutionaliserat svenskt språkvårdsarbete. Deltagare: , de fem minoritetsspråken och tecken- språket ska självklart delta. Men det är viktigt också med represen- tanter för åtminstone ett tiotal av de större invandrarspråken: ara- biska, spanska, albanska, persiska, somali m.fl. Viktigt är att språk av olika karaktär, t.ex. med eller utan lång skriftspråkstradition, blir representerade. Vidare bör några företrädare för centrala myndig- heter, t.ex. Myndigheten för skolutveckling, , och inbjudas, liksom naturligtvis den eventuella organisationskommitté som arbetar med den svenska språkvårdens framtida organisation. Om man tänker sig att varje språk representeras av två personer blir deltagarantalet 40–50 per- soner. Det bör inte vara högre, eftersom det bör vara en arbetande konferens med utrymme för diskussioner. Uppläggning: En endagskonferens (9.30 – 17. 30 samt middag) är troligen vad som är realistiskt inom de ekonomiska ramar som kan skapas. Dagen bör delas upp i två, tre teman, t.ex. lexikografiskt arbete och ord- och grammatikvård (korpusvård) spårkvalsplanering (statusvård) På varje punkt kan man tänka sig 2–3 inledningar (var och en ) och därefter diskussion . Tidpunkt: Lämplig tidpunkt är till viss del beroende på det tids- schema som den språkpolitiska propositionen kan aktualisera. Tills vidare verkar vara lämpligt. kommun är en mångfasetterad kommun, dit bl.a. männi- skor från många delar av och utlandet har flyttat under . I vår dagliga verksamhet bör vi därför integ- rera kunskap, erfarenhet och olika syn på kultur och beteende. Planeringen är genomförd och innehåller redan nu mångkulturella inslag. Dessa kommer att marknadsföras som under ett gemensamt paraply i samband med mångkulturåret. Ytterligare aktiviteter med anknytning till mångkulturåret kan genomföras, men är inte planerade. kommun vill dessutom inte bara se begreppet mång- kultur som en kulturell beteckning, utan även som ett mångfasette- rat begrepp som innefattar frågor om jämställdhet, manlighet, homofobi/HBT, identitet, etc. Mångkulturfrågan bör därför diskuteras mer i ett brett perspektiv med invånarna i kommunen och får inte bli ett "etniskt jippo". Det skulle motverka sitt syfte. Viktigt att tänka på i debatten framöver är att ingen kultur eller identitet är statisk, utan förändras och påverkas av varandra genom tiden. Utställning: /bokstaven; vi vill visa språkets möjligheter, likheter och olikheter och dess utvecklingen. Detta är viktigt med tanke på att det i skolor pratas ca 85 språk. Ansvarig: Kultur och fritidskontoret Föreställning: nationaldag. Ansvarig: Kultur och fritidskontoret Utställning: stad; vi kommer att visa de olika hem och miljöer som finns i kommun. Ansvarig: Kultur och fritidskontoret Utställning: ; kommun kommer att arbeta mycket med HBT-frågor, därför kommer denna utställning att betona HBT/manlighetsfrågan och hur vi relateras till dem. Detta är ett tydligt exempel på hur man kan vidga begreppet mångkultur. Ansvarig: Kultur och fritidskontoret Utställning: 1970-talets ; då blev en växande stad, med ökade invandrare (flyktingar) från bl.a. . utgör den assyriska/syrianska befolkningen av invånare. Ansvarig: Kultur och fritidskontoret Eventuella aktiviteter (beror på om det finns bl.a. ekonomiska resurser) Genomförande av ett framtidsseminarium, där vi bl.a. samtalar om begreppet mångkultur, mångfald m.m. betydelsen och konsekvens i kommunens dagliga arbete. Ansvarig för aktiviteten blir i så fall logikområde för Demokrati och integration inom kommuns ledningsenhet. Någon aktivitet i för att uppmärksamma frågan. (i första hand), Kultur och Fritischef i kommun. . Villanueva-Contreras, Demokrati & integ- rationsstrateg/ansvarig Ledningsenheten, kommun Den arkeologiska institutionen vid har fått i uppdrag av att arrangera Svenska arkeologmöte. Dessa möten äger rum vart annat år och vänder sig till Samfundets drygt 600 medlemmar, andra yrkesverk- samma arkeologer samt studenter och doktorander. Med anledning av regeringens Mångkulturår har vi bestämt att temat för mötet ska vara "Arkeologi och Mångkultur". En kortfattat presentation av mötestemat lyder: När arkeologin etablerades som modern vetenskap under 1800- talet var den nära förbunden med det nationella projektet. är det annorlunda, men hur ser den etniska och kulturella mångfalden ut inom dagens arkeologi och kulturmiljövård? Speglar den sam- hället i stort? Vilken betydelse skulle en ökad mångfald ha för våra uttolkningar av det förflutna? Har en ökad mångfald vetenskaplig betydelse, eller är det endast ett uttryck för en strävan efter politisk korrekthet? Vilken roll kommer det förflutna att spela i ett sam- hälle som samlar allt fler människor med många olika bakgrunder och tillhörigheter? Mötet arrangeras gemensamt av vid , , Riksantik- varieämbetet och . Mötet kommer att hållas på och vi räknar med 100-150 deltagare. From Orientalism to Postcoloniality – Historical and Theoretical Perspectives Konferens på , 27 . Workshops om bl.a. postkolonialism, migration och globalise- TeaterAlliansen har uppmärksammat de svårigheter som 1:a gene- rationens invandrade skådespelare har med att få jobb i . När de väl får jobb handlar det om att spela invandrare. Hur och när får dom roller, som inte är knutna till deras situation som invandrare i ett nytt land? Frågan har redan för ett par, diskuterats som en konstnärlig fråga på TeaterAlliansens interna seminariedagar. Detta ledde till att TeaterAlliansen på Teaterdagar arran- gerade en debatt i ämnet Speglar teatern samhället?. Frågan har med tiden också kommit upp på TeaterAlliansens styrelsebord. Där har en arbetsgrupp bestående av , styrelseledamot och teaterchef vid tillsammans med undertecknade utsetts. Den fråga vi ställer oss och det vi med vårt projekt vill undersöka är huruvida problemet är den språkliga brytningen, det avvikande utseendet eller handlar det om en konservatism hos teaterledning- arna, hos publiken? Vi har under tidiga våren knutit kontakt med regissören . I bl.a. sina uppsättningar systrar och bröder belyser han mycket tydligt problemen med integrationen. Vårt nästa steg är att tillsammans med ha ett möte med ett antal invandrarskådespelare, som vi tagit kontakt med. De är alla relativt väletablerade inom såväl institutionerna som de fria grup- perna.Vi har i ett ganska stort antal invandrade skåde- spelare med gedigna skådespelarutbildningar i sina egna hemländer. De har både kompetens och yrkeskunnighet. Vi tänker oss att vi tillsammans med god hjälp av dessa skådespelares personliga erfa- renheter av att arbeta i ska kunna resonera oss fram till hur vårt projekt ska utformas. Projektet skulle eventuellt kunna vara i form av en workshop med såväl svenska som invandrade skådespelare, där man avslutar arbetet med en offentlig redovisning. Projektet skulle också kunna bli ett samarbete med teatrar i , institutioner och/eller fria grupper. Kanske kunde en påbörjad workshop inom Teater- Alliansens ramar kunna utmynna i ett vidare teaterprojekt i samar- bete med någon teater, eftersom TeaterAlliansen inte är ett produ- cerande bolag. AF-Kultur är också en tänkbar samarbetspartner. Vi har haft ett möte med AF-Kulturs ledning och personal för att diskutera gemensamma intressen. Vårt Migrations-projekt väckte ett stort intresse, som vi beslöt att tala vidare om framöver. En performance/poesiföreställning om två länders likheter och olikheter. Presentation av producent; Teater Overground och Projekt för Nyskriven Svensk Text (PRONST) PRONST är ett paraplyprojekt med syftet att presentera nyska- pande scenkonst förankrad i den sociala verkligheten här och , och särskilt att göra samhällets svagare röster hörda. Vi undersöker och synliggör vad som rör sig i huvudet på människorna i dagens . Metoden har varit att arrangera skrivarverkstäder för att av material som där genereras skapa dramatik och scenkonst av hög kvalitet i samarbete med dramatiker, regissörer, skådespelare samt andra scenarbetare. Vår ambition är att skapa scenkonst som tjänar dagens behov och att försöka tillgodogöra dessa, genom att lyssna på det sam- hälle vi lever i. Med PRONST vill vi föra teatern närmare publiken, avdramatisera teaterbesöket för den teaterovane och göra teatern till en levande del av samhället. skrev i apropå vår Teater Overground på sin lilla scen på , lyckas igen att låta samtiden beskriva sig själv med god hjälp av PRONST. Konstnärliga ledare och ansvariga för Teater Overgrounds verk- samhet är och . Vi har drivit PRONST . har vi genomfört fem olika delprojekt: Hej alla jävlar hade urpremiär , vi arbetade där med 10-åriga barn i och Saltsjöboo. I samarbete med skådespela- ren och dramatikern skapades av deras texter en mycket uppmärksammad och kritikerrosad föreställning riktad till en vuxen publik, som bombarderades med barnslighet. Nominera- des till Nöjesguidens Stockholmspris 2001. Detta är rent rosen- rasande bra och häpnadsväckande. Teater Overground har gjort en nyskapande föreställning på barns briljanta texter som de bearbetat för och med sin publik. Jag rekommenderar den som viktig teater. , konstnär- lig ledare för . Som en taggboll, typ hade urpremiär . Dramati- kern skapade ur texter skrivna av 15-åringar på öster- malm och i ett manus som regisserades av till en populär och kritikerrosad föreställning om allt som snurrar i huvudet och livet hos en tonåring. Turnerar i förkortad version . Underbart nyanserade skisser av per- forerad självkänsla, utmattad betygshets, utseendefixerat självhat och plötsliga euforiska lyckoögonblick. Att besöka Teater Overground just nu är att både följa med på en nedstigning i helvetet och att få hänga med upp bland molnen , . Strålande Tid hade urpremiär . Pjäsen handlar om vad som sker i de närmaste relationerna när en människa drabbas av cancer. Författaren höll skrivarverkstad med can- cerdrabbade och deras anhöriga. Av materialet skrev han ett manus som regisserades av . Spelades i , och turnerade samma höst i i samarbete med Can- cerfonden. Samtliga aktörer är utmärktaEn stark men behärskad skildring av sjukdomen som identitet och socialt stigma , Jag skulle vilja påstå att Strålande Tid i all enkelhet uppnår den katarsis som motverkar utbrändhet. Gå och se den, det borde vara obligatoriskt. Hans S , Läkartid- ningen Ronden. Det vackra har en hemlig baksida hade urpremiär på Kilen, Kul- turhuset . Femton kvinnliga poliser deltog i Te- ater Overgrounds skrivarverkstad och skrev om vad det innebär att vara kvinna, människa och polis. Dramatikern skrev ett manus om fem kvinnliga poliser som blir insnöade i ett rum där de konfronteras med varandra och sina egna liv. I regi av . Pondus var det, flicka lilla hade premiär på i sen vår 2003. Denna föreställning är en vidareutveckling av polisprojektet och spelades ej för allmänheten/offentligheten. Vi fann ett stort behov från poliser och polisapiranter av en före- ställning som kunde spelas på polishögskolorna och på arbetsplat- ser som uteslutande behandlade jämställdhetsfrågor och maktmiss- bruk. Denna föreställning är byggd helt och hållet på det material som vi fick in från skrivarverkstäderna med de kvinnliga poliserna. En stor skillnad från Det vackra...är också att denna föreställning är ett textcollage. (Det vackra... var vår första pjäs i bemärkelsen av att den har en klassisk dramaturgi). Föreställningen är spelad på samt- liga polishögskolor i samt på jämställdhetskonferenser inom polisväsendet. Projektet är ännu pågående. Bakgrund PRONST nr 6 – vs. Initiativet kommer från projektets ledare, , som genom sitt interpraktikstipendium på CCS startar projektet. Att poängtera är att detta projekt går ifrån PRONST på flera sätt , vilket ni kan- ske förstår genom den ovanstående beskrivningen, men idéen kommer därifrån. Intresset av att se vad man får fram för nya per- spektiv/ synvinklar på ett land då en poet/ författare från ett annat land skriver har väckt intresset att genomföra detta projekt. Det som också skiljer detta projekt från de tidigare fem inom PRONST är att det är en professionella författare som skriver materialet- poeter. Förut har skrivargrupperna varit amatörer i den bemärkelsen att de inte arbetar med skrivande ( barn, tonåringar, cancerpatienter, kvinnliga poliser). Materialet har sedan dock be- arbetats av en professionell dramatiker och/ eller regissör/ ensemble. Slutligen finns också ett intresse av att utveckla PRONST och att skapa ny spännande scenkonst. är att skapa en mötesplats för poeter där de kan utbyta erfaren- heter och inspirera varandra. Att skapa ett kulturellt utbyte. Att förankra projektet både i och i . Att undersöka om det finns skillnader/likheter på material från svenska och franska poeter. Att göra en jämförelse mellan länderna på ett lustfullt och lättsamt men informativt sätt. Att efter en undersökande process genomföra poesiföreställ- ningar. Att framföra en sverigepresentation på ett nytt sätt inom CCS verksamhet – i och med att det inte bara är svenska och franska medverkande utan för att också innehållet handlar om de två länderna. Föreställningen ökar respektive lands kunskap om det andra. Föreställningen raserar klichéer. Etablerar unga svenska poeter i och unga franska poeter i . Föreställningen är en dagsaktuell spegling av den verklighet poe- terna ser. Att göra en nyskapande föreställning som ger poeterna tillbaka sin egen konst och kultur. Föreställningen blir uppmärksammad av press och allmänhet och uppfyller därigenom projektets syften och mål. Franska och svenska poeter. Kulturintresserade och offentligheten. Förläggare och kulturkritiker. Under rubriken marknadsföring kan man läsa mer om hur kontakt skapas med dessa grupper. Etapp 1: Två poeter från ställs inför uppgiften att skriva om deras intryck och associationer angående vad de associerar med/ om / / fransmän. De får frågan vad de tycker är ut- märkande franskt. Alltså svenska poeter skriver om likaså skriver två franska poeter om och ställs samma frågor om . Poeterna skriver ett material i samband under/efter en period då svenskarna bor på CCS i och fransmännen bor i . Den som är ny i ett land tänker ofta på de saker som är mest utmärkande för det specifika landet, därför skriver svenska poeter om och tvärtom. Materialet sammanställs av projektets konstnärliga ledare och poeterna. Materialet blir till en föreställning som framförs på CCS i och i på en motsvarande scen. Eventuellt kan en debatt bli ett komplement till föreställningen, helt beroende på materialet. Etapp 2: Föreställningen framförs på diverse festivaler i och i . Etapp 3: En bok med de medverkandes texter planeras vilket det tas ett gemensamt beslut om under sen höst 2005. Inom PRONST har vi exprimenterat mycket vad föreställningarna ska/ kan ha för form för att materialet ska lyftas fram på bästa sätt. Våra föreställningar har gått från uteslutande publiktilltal till att vara en vanlig pjäs med klassisk dramaturgi. Detta ska bli en performance/spokenwordföreställning där poeterna framför sina texter själva. Musik, sång, dans och andra konstformer kan vara inslag i föreställningen. Poeternas material textas, i och med att texterna kommer vara på två olika språk, eller framförs på det andra språket av sina kollegor. Om textning sker som texten framförs så kan detta tillföra en ytterligare dimension. Formen växer fram under projektets gång och beroende på materialets art kan vi efterhand se vad det blir för föreställning. Samtliga finansieringsmöjligheter identifierade 05. Bidrags- ansökningar ska gå ut under hela projektets gång, även spons- ringsförfrågningar. Passande medverkande poeter- deadline månad 05. kan skrivarperio- den inledas för poeterna. Föreställningen kan presenteras med ett uruppförande . Föreställningen framförs på olika festi- valer i och så länge ett intresse finns. Se vidare bifogad aktivitetsplan! Overground har ett kontaktnät från tidigare verksamhet och våra projekt med presskontakter och personer inom kulturbranshen och inom svenskt näringsliv. Overgrounds referensgrupp består av; – Teaterchef , , producent , , frilansregissör med uppsättningar som bl.a. på / bakom sig. från Setterwalls Advokatbyrå har bistått oss med juridisk hjälp. Referensgruppen bistår oss med kontakter, idéer och fungerar som bollplank. Samarbetspartnen CCS har naturligt via sin verksamhet ett stort kontaktnät inom kultur- och näringsliv både i och Frank- rike. Projeketet marknadsförs på följande sätt i och : Reportage i dagspress, radio och tv kanaler. Annonsering i kalendarier, dags-kvälls och veckopress. Sedvanlig affischering och spridning av vykort. Projeketet finns med på CCS programutskick. Information via CCS, Overground och övriga samarbetspartners hemsidor. Marknadsföring via mejl och telefon och möten. Via olika festivaler som projektet deltar i. Ansvar / befogenheter / rättigheter Projektledning/ Konstnärlig ledning Ansvar, befogenheter, rättigheter Två män och två kvinnor från olika etniska och sociala bakgrunder som har olika stil på sitt skrivande. Catti Brandelius: Föreställningar bl.a; Modern Fart JAM 2002, Profesora,JAM 2004 Catti har i skepnad turnerat runt i . Hon har producerat radiokonst, fanzines, popmusik, installationer och en bok texter och bilder 1997 2005 Özgur Kibar: Poet/ slampoet. Framträdanden bl.a. i , SvT juni 05. Huvudkaraktär i Svt dokumentären . Speakeasy, 04. Program- ledare i SR . Stockholmsmästare i poetryslam. Vinnare i P3 Frispels Poetry . D de Kabal (artistnamn) (riktigt namn). Säger själv att han kommer från hip hop kulturen. Slampoet, sångare, skådespelare, verksam med slam och spoken- wordkollektivet . Han har skrivit teaterpjäser och filmmanus. Framträder regelbundet solo (och med Spoke) i Frank- rike som rappare och poet.Han och Spoke har gett ut ett album i . D släpper även ett soloalbum . En kvinnlig poet/artist söks fortfarande med hjälp av kultur- ministeriet och franska ambassadens litteraturavdelning i . Centre Culturel Suédois (klar), Printemps des Poêtes, (klar). Mångkulturåret, (under diskussion), (klar), , (under diskussion), (under diskussion), Svenska ambassaden i , Franska Ambassaden (klar) m.fl. Alla intressanta samarbets- partners söks i skrivande stund. Finansiering bidragsansökningar görs bl.a. till följande internationellt kulturutbyte/ litterära evene- mang -och berättardagar projektbidrag för fria teatergrupper Konstnärsnämnden- internationellt kulturutbyte Kommun- kulturförvaltningen Längmanska Kulturfonden- internationellt kulturutbyte och projektbidrag , rese-och uppehållsbidrag Författarfonden, dramatikerutskottet , – stipendium för kulturutbyte Franska ambassaden/ sthlm Ministère de la culture- du Livre, Ministère des Affaires Etrangères, Flera fonder, stiftelser och företag i och i . Projektet/föreställningen dokumenteras med hjälp av videokamera, manus, utskick, projektbeskrivningen och utvärderingen. En kvalitativ (hur väl målen är uppnådda och hur den övergripande arbetsprocessen gått) och kvantitativ (på det som är mätbart) utvärdering genomförs med samtliga berörda parter bl.a. del- tagande poeter, utvärdering av den konstnärliga processen med samtliga inblandade i den. Utvärdering av publikrespons och genomslagskraft. Redovisning till berörda parter Redovisning till samtliga berörda parter, samarbetspartners och finansiärer, sker genom rapport som innehåller följande: Samtliga utvärderingar, publiksiffror, genomslagskraft och slutliga kostnader och intäkter. Centre Culturel Suédois, kommer Teatercentrum att göra följande. För de första kommer styrelsen för Teatercentrum att utarbeta en strategi för mångkulturell verksamhet inom det fria teaterlivet. Vi kommer särskilt att på lokal nivå, via våra lokalkontor, att uppmana och aktivt stödja teaterutövare från andra kulturer att söka medlemskap i , alternativt att utnyttja våra kunskaper och service för sitt utövande. För det andra hänvisar vi till vad våra medlemmar gör . Det vill säga den repertoar som de presenterar och som finns att tillgå via Teatercentrums hemsida under rubriken spelguiden. För det tredje finns det även en möjlighet att diskutera ämnen om Mångkultur på den nationella scenkonstbiennal för barn- och unga som kommer att äga rum i 4–. Det är en nystartad biennal, som drivs av Teatercentrum och Assitej gemensamt och där vi räknar med att det både spelas före- ställningar och hålls seminarier i ämnet. Vi räknar med en bred uppslutning från hela Teatersverige till den här biennalen. Mer information finns att få via vår projektledare i . Vidare finns det även en lokal handlingsplan för där Teatercentrums teatrar i den regionen medverkar. planerar att tillsammans med Re:Orient arrangera filmvisningar och samtal utifrån ett mång- kulturellt perspektiv i och eventuellt i flera större orter runt om i landet . Vi planerar att visa dokumentärfilm från bl.a. , och med diskussioner efteråt. Ett större nedslag planeras på i . Syftet är att visa film från andra delar av världen än vanligtvis förekommande, nå nya målgrupper och att utforska själva begreppet mångkultur. Vem gör vad och varför i Mångkulturens namn? Gör det någon skillnad? Vi ställer frågorna – svaren söker vi hos aktörer och utvärderare. i&m kommer att följa arbetet under . Bäst gör vi det genom att göra det vi är bra på – det vill säga genom att publicera genomarbetade artiklar i ämnet. Vi ska i varje nummer reservera utrymme under vin- för nyheter, uppföljning, reportage, intervjuer med mera, med aktörerna i satsningen. I den mån det går kombinerar vi detta med artiklar skrivna av forskare inom kultur- området. Självklart kommer vi att följa arbetet landet runt. Målet är att sprida information om satsningarna under Mång- – och vad de ger för praktiska erfarenheter, i vil- ken mån de förändrar den pågående verksamheten och publiken. Hur bidde det? Naturligtvis kommer vi att följa upp resultaten , när utvärderingarna kan tänkas bli färdiga. I kommer vi att låta bli upp- takten till en framtida ökning av alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kulturtradi- tioner.