sou · GTB356d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Det finns några intervjustudier med både lä- rare och elever, men det saknas observationsstudier om lärarnas agerande, t.ex. hur läraren fördelar ordet, hur mycket uppmärk- samhet eleverna får och hur läraren hanterar situationer och kon- flikter som uppstår i klassrummet. Här finns mycket att lära av den feministiska forskning som studerat lärares (olika) agerande gent- emot pojkar och flickor. Frågan huruvida lärarnas normer och syn på elever med invandrar- bakgrund resulterar i diskriminering i betygssättning är inte klar- lagt. Det finns indicier som antyder att det skulle kunna vara så. Man kan utgå ifrån att i situationer där subjektiva bedömningar fö- rekommer finns det ett större utrymme att diskriminera, varför detta är en särskilt angelägen fråga för den kommande forskningen. Jag ser också att det saknas kunskap om relationen mellan skolan och familjen, liksom att innehållet i läromedel, särskilt skolböcker, utförligare måste granskas ur ett diskrimineringsperspektiv så som gjorts i och andra länder i (m.fl., 2002:154). Den befintliga kunskapen om situationen för lärare med invand- rarbakgrund tyder på stora hinder för etablering. Det är viktigt att undersöka detta liksom de mekanismer som ligger bakom den låga representationen. Situationen för forskare med invandrarbakgrund är i princip helt outforskad. Här behövs mer kunskap om hur strukturell diskrimi- nering uppträder i antagningsprocesser, arbetsvillkor och finansie- ring. En annan viktig forskningsuppgift är att undersöka relationen mellan retorik och praktik. Det finns uttalade mål och ambitioner att erbjuda utbildning på lika villkor, men detta till trots så visar forskningen att detta inte uppfylls. Jag har genom forskningsresultaten förstått att vissa av meka- nismerna som leder till strukturell diskriminering i utbildnings- väsendet är begränsade till själva institutionerna, och har att göra med till exempel kursinnehållet, läromedlen, organisationen av lä- rarutbildningen, eller lärarens attityder till etniska grupper. Andra faktorer hänger ihop med vidare och mer samhällsomspännande mekanismer. Det behövs ytterligare forskningar för att belysa de dimensioner som har negligerats. I sökandet efter vad som bidrar till skolframgång, i form av betyg, me- ritvärden, och till marginalisering och uteslutning krävs studier av en omfattande kombination av faktorer. Här måste beaktas de struktu- rella faktorerna kön, social klass, etnicitet hos såväl eleven, familjen och skolans lärare och ledning, och till dessa faktorer relaterade attity- der till lärande och skola samt den enskilda skolans innehåll, verksam- het, arbetssätt fångat i skolkodstermer. (2000:84). (2000) De Andra: afrikaner i svenska pedagogiska texter (1768-1965). (2001) Etniska friskolor och mångkulturell utbildning Utkast för en diskussion. I Utbildning i det mångkulturella samhälle, red. G. Bredänge m.fl. (IDP- rapporter, 02) : didaktik, & , K. (1987) Språkmiljö och språkinlärning: slutrapport från projektet i förskolan. Arai, M., , H. & , L. (1999) Är arbetsmarknaden öppen för alla? Bilaga 6, . Arai, M., , L. & , R. (2000) En svartvit arbets- marknad: en om vägen från skola till arbete, Ds 2000:47. & Bildt, C. – Nyinvandrade ungdomars möte med den svenska skolan, , 2004 Baker, B. & Heyning, K. (red.) (2004) Dangerous coagulations? : The Uses of in the Study of Education. (red.) (1992) and Education: Disciplines and Knowledge. (1995) Upp till 18. Fakta om barn och ungdom. Batelaan, P. (1998) Teacher training for inercultural education: a reflection on IAIEs Cooperative Learning in (CLIP). I: (9) 21-34. (2002) Disciplinering i stället för pedagogik I: Invandrare och minoriteter 29(2) 16-20. (1996) För lite kyla i skolan? i: Den mångkulturella skolan, , E. & , C. (red.) Bigestans, A. & , A. (RED.) (2001) Lyssna. Interkulturella perspektiv på multietniska skolmiljöer. : Mångkulturellt centrum. & Passeron, J.-C. (1977) Reproduction in education, society and culture. Bredänge, G. (2000) Interkulturell kompetens i skolan. Utvärdering av ett EU-projekt för invandrade personer intresserade av att arbeta med barn och ungdom. (2000:22) : . Bredänge, G., , S. & Dorriots, B. (1998) Kriterier för bedömning av utländsk lärare, som utövar sitt yrke i det svenska skolväsendet, : . Bruchfeld, S. & , P. (1998) om detta må ni berätta : . BRÅ (2004) Intolerans: Antisemitiska, homofobiska, islamofobiska och invandrarfientliga tendenser bland unga. & Ormerod, A. (2002) Racialized Sexual Harassment in the lives of African American Women s. 105- 121. The Haworth Press. Bunar, N. (1999) Multikulturalism är död, leve multikulturalism! Om den svenska skolans (multikulturella) möjligheter och begränsningar, i: Utbildning och Demokrati 8(3): 113-136. Bunar, N. (2000) Exkurs: kulturellt medborgarskap och multikulturell skola (partnerskap för Multietnisk Integration) Bunar, N. (2001) Skolan mitt i förorten: fyra studier om skola, segregation, integration och multikulturalism. Bunar, N. (2002) De andra(s) skolor(na) – från pedagogisk experimentverkstad till sociala problem I: Det slutna Folkhemmet. Om etniska klyftor och blågul självbild. (2003) Svenska för invandrare – brygga eller gräns? (1996) Negotiating identities: Education for empowerment in a diverse society. Danes, J. (2002) Tough Fronts, : RooutledgeFalmer de los , P. (2004) Att segla i motvind – En intervjuundersökning om strukturell diskriminering och vardagsrasism inom universitetsvärlden (opublicerat manuskript) Dunning, B. (1989) Vietnamese in : the adaptation of the 1975-1979 arrivals I: Refugees as immigrants: Cambodians, Laotians, and Vietnamese in , red. : Rowman and Littlefield Publishers. (1986) Det otydliga kulturmötet: om invandrare och svenskar på ett daghem. & , J.O. (1993) Ursprung och Utbildning. Social snedrekrytering till högre studier. mot rasism (1997) Lärarutbildning med ett interkulturellt perspektiv. : Rapport från en konferens i , (2000) För jag är bäst på svenska. Om sociala och språkliga ordningar i en mångkulturell skola. Utbildning och Demokrati 9(2) 29-48. Fazlhashemi, M. (2002) Möten, myter och verkligheter – Studenter med annan etnisk bakgrund berättar om möten i den svenska universitetsmiljön, Universitetspedagogiskt centrum, . (1977) Discipline and punish: the birth of the prison. Fuller, M. (1994) The monocultural graduate in the multicultural environmnet: a challenge for teacher educators I: . 45 (4) 269-278. Ghabra, S. (1987) Palestinians in : The family and the Politics of Survival, : Westview Press. Gringo (2005) Förnedrande kvotering i , (2001) Elevsamarbete i klasser med språklig och kulturell mångfald. Forskningsperspektiv från området cooperative learning I Organisation, lärande och elevsamarbete i skolor med språklig och kulturell mångfald , I., , I., & , B. (red.) (2001) Interaktion och samarbete i heterogena smågrupper. En studie av smågruppsaktiviteter med fokus på yngre tvåspråkliga barns språkanvändning. I Organisation, lärande och elevsamarbete i skolor med språklig och kulturell mångfald, , I., , I., & Hagberg- , B. (red.) Heesch, E. J., Storaket, T. & , S. (1998) Språklige minoriteters prestasjoner i matematikk og naturfag. En komparativ studie av TIMSS-resultatene i matematik og naturfag til språklige minoriteter og barn av norske foreldre. , J. O. & Pérez Prieto, H. (1998) Gymnasieskola för alla: en studie om marginalisering och utslagning i gymnasieskolan. Hosseini-Kaladjahi, H. (1998) Fåglar i vattenspegel – utvärdering av integrationsprojekten i . : Mångkulturellt centrum. Hosseini-Kaladjahi, H. (2001) Tusen röster om . Integrationsfrågan betraktad utifrån en enkät bland de boende. : Mångkulturellt centrum. Hosseini-Kaladjahi, H. (2002) Stora fiskar äter fortfarande små fiskar. : Mångkulturellt centrum. Hosseini-Kaladjahi, H. (1992) Iranians and the Swedish labour market. Hyltenstam, K. & Toumela, V. (1996) Hemspråkundervisningen i: Tvåspråklighet med förhinder? Invandrar- och minoritetsundervisning i , Hyltenstam, K (red.). (2004) Vi och dom och alla dom andra andra på Komvux – Etnicitet, genus och klass i samspel, Dissertations in Sociology 59. (2005) Working to be the same: Everyday racism among young men and women in , kommande publicering i Race, Ethnicity and Education. , C., , L. & , G. (2005) Överallt och ingenstans: Mångkulturella och antirasistiska frågor i svensk skola; en kunskapsöversikt. (1993) Skolboksislam, Analys av bilden av islam i läroböcker i religionskunskap. : Acta Universitatis Gothoburgensis. (1996) Grundskollärarutbildningen . rapportserie : IR. och (2002) Utländsk bakgrund för studerande i grundutbildning /02 och forskarutbildning. Rapport 2000/01. (2004) Rapport 2003. (2005) Statistikrapport : Statistisk upp- följning av Rapport integration 2003. : Integrations- verket. Jerström, E. & , H. (1997) Kulturen som språngbräda. (1996) Intercultural learning in a multicultural society. , 2 (7) 12- 15 Kamali, M. (2005) Rapport om workpackage 4: Institutional Discrimination in Education, inom : Institutional Patterns of Racial Discrimination,, . Lahdenperä, P. (1997) Invandrarbakgrund eller Skolsvårigheter? En textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med invandrar- bakgrund. : HLS Förlag. Lahdenperä, P. (1999) Från monokulturell till interkulturell pedagogisk forskning I: Utbildning och Demokrati 8(3): 43- 63. (2004) Tolerance and Understanding? Students and Teachers Reflect on Differences at School i: 2004, Vol. 10, No. 1, pp. 3–19. & , E. (1998) Lärare och den mångkulturella skolan. Utsatthet för hot och våld samt attityder till mångkulturalitet bland grundskole- och gymnasielärare. , A., Lööw, H., Bruchfeld, S. & , E. (1997) Utsatthet för etniskt och politiskt relaterat våld, hot m.m., spridning av rasistisk och antirasistisk propaganda samt attityder till demokrati m.m. bland skolelever. Liberg, C. (2001) Läromedelstexter i ett andraspråkperspektiv – möjligheter och begränsningar I: Symposium 2000 – ett andra- språkperspektiv, , K (red.) (Nationellt centrum för sfi och svenska som andra språk). (2000) Den mångkulturella skolan. Ideal kontra verklighet. (1998) Olika ursprung – skilda resultat? En analys av invandrarungdomars betyg i den svenska skolan, C-uppsats i sociologi, sociologiska institutionen, . Lortie, D. (1977) School teachers. A sociological study. Myndigheten för skolutveckling (2004) Nationell skolutveckling – fem utvecklingsområden, rapport nr 2. (2002) Språkbygge på bräcklig grund – utvärdering tema utbildning och språk, förskolan. : Mångkulturellt centrum. (1986) Kulturkunskap i förändring. Kultursynen i svenska geografiläroböcker 1870-1985. (1999) The Strangers Among us. The Social Construction of Identity in Adult Education. : Studies in Education and Psychology. (2002) Den koloniala baksmällan – Afrikabilden i våra läromedel Kritisk utbildningstidskrift, nr. Parszyk, I. (1999) En skola för andra – Minoritetselevers upplevelser av arbets- och livsvillkor i , : HLS Förlag. (2000) Svenska femtonåringars läsförmåga och kunnande i matematik och naturvetenskap. Regeringens skrivelse 2002/03:140 Jämt och ständigt – Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden. & , I. (2000) Den svenska skolan i det mångkulturella samhället – Konsekvenser för lärarutbildningen. Runfors, A. (1996) Skolan, mångfalden och jämlikheten. En diskussion om strukturerande principer vid hantering av olikhet I: En bra svenska? Om språk, kultur och makt, , A., Runfors, A. & , I. (red.) : Mångkulturellt centrum. Runfors, A. (2003) Mångfald, motsägelser och marginalisering. Rydgren, J., Sawyer, L., Kamali, M. & Burns, T. (2004) Mapping Discriminatory Landscapes in : ethnic discrimination in the labor market and in the educational system. (2002) Några hakkors bakom gympasalen Om främ- lingsfientlighet och rasism i svenska skolor. (2001) Minoritetselever och matematikutbildning – en litteraturöversikt. Similä, M. (1994) Andra generations invandrare i den svenska skolan I: Sortering i skolan: studier av snedrekrytering och & , J. O. (red.) (1996) Föräldrar på främmande mark. I: Den mångkulturella skolan. (2001) Introduktion I: Lyssna. Interkulturella perspektiv på multietniska miljöer, Bigestans, A. & , A. (red.) : Mångkulturellt centrum. (1998) Vem tror på skolan? Attityder till skolan. (2000) Attityder till skolan. : Liber läromedel (2001) Attityder till skolan. (2002), Compulsory school results and grades. (2004) Nationella utvärderingen av 2003. (2005) Elever med utländsk bakgrund: En sammanfattande bild. Skutnabb-Kangas, T. (1981) Tvåspråklighet. : Liber läromedel. SOU 1996:143, Krock eller möte. Om den mångkulturella skolan. SOU 2000:47, Mångfald i högskolan, : . Tabachnick, B. & Zeichner, K. (1993) Preparing teachers for cultural diversity i for Teaching 19 (2): 113-125. , I., , L. & , J. Likvärdighet i en skola för alla - Historisk bakgrund och kritisk granskning. Tesfahuney, M. (1999) Monokulturell utbildning. I: Utbildning & Demokrati 8 (3): 65-84. Tingbjörn, G. (1981). Invandrarbarnen och tvåspråkigheten. Toumela, V. (2002) Modersmålsundervisningen – en forskningsöversikt. Bilaga till rapporten språk – fler möjligheter. Utveckling av modersmålsstöd och modersmålsundervisning - ett regeringsuppdrag, 2002, Dnr 2001:2751. UHÄ (1992) Interculturalism in Swedish Teacher Education: An Evaluation of the Intercultural, Bilingual and International Dimensions. Rapport 1992:18, : UHÄ. Ungdomsbarometern (2003) Två av tre unga utsatta för rasistisk propaganda Resultat presenterade på SSU:s hemsida 2005-04- 03, van Dijk, T. (1993) Elite Discourse and Racism. Whitemore, J. K., Trautmann, M. & Caplan, N. basis for the economic and educational success of Southeast Asian Refugees in , D. W. & Hyltenstam, K. Refugees as immigrants: Cambodians, Laotians, and Vietnamese in . : Rowman and Littlefield Publishers. (1996) Svenska som andraspråk i skolan I: Tvåspråklighet med förhinder? Invandrar- och minoritets- undervisning i , Hyltenstam K (red.). : Student- litteratur. Wideen, M., J. . (1998) A critical analysis of the research on learning to teach: Making the case för an ecological persepective on inquiry I: Review of 68 (2): 130-178. (1993) Learning to labour : How working class kids get working class jobs. m.fl. (2003) The influence of ethnic discrimination and ethnic identification on African American adolescents school socioemotional adjustment I: 2003; 71(6): s. 1197-1232. (1996) Etniska ungdomar och den sociala krisen I: Den mångkulturella skolan, , E. & , C. (red.) 6 Arbetsmarknaden och arbetslivet Forskning på arbetsmarknaden avseende arbetslivets diskrimine- rande praktiker har länge varit lågt prioriterad bland svenska fors- kare. Forskningen har i stället fokuserat på analyser av arbetsmark- nadsstatistik som beskrivit skillnader i arbetskraftsdeltagande, sys- selsättning och arbetslöshet mellan den infödda befolkningen och olika kategorier av invandrade personer. Förklaringar till arbets- marknadens etniska ojämlikheter har tagit fasta på etniskt definie- rade eller kulturella egenskaper alternativt till brister på så kallade Sverige-specifika kunskaper. Ett argument som framhållits av fors- kare för att inte ta upp frågan om diskriminering har handlat om metodologiska svårigheter att empiriskt belägga förekomsten av diskriminering. För en kritik av detta se de los (2001), de los (2002:74). När skillnader i arbetsmarknadssituationen mellan svenskfödda och utlandsfödda uppmärksammats har man oftast bortsett från de samhälleliga processer av över- och underordning som ideologiskt bär upp indelningen i vi och dom. En indelning som manifesteras i strukturell diskriminering och där en normativ svenskhet ställs mot ett invandrat avvikande. Nyare forskning som genomförts inom ramen för ett flertal vetenskapliga discipliner, bland annat sociologer, kulturgeografer, etnologer och ekonomhistoriker, har emellertid riktat sökljuset på orsakerna till den strukturella diskrimineringen och de diskrimine- rande processerna på arbetsmarknaden. De har bland annat inriktat sitt forskningsintresse på och analyserat grunderna till de rasifie- rande hierarkier som inskränker olika gruppers möjligheter på arbetsmarknaden. Även frågor om hur arbetsmarknadens institu- aktörer, däribland arbetsförmedlingen och fackförenings- rörelsen, hanterar och förhåller sig till etnisk segregering och dis- kriminering har tilldragit sig forskarnas intresse och flera pågående studier håller på att fördjupa kunskapen om dessa aktörers betydelse för situation på arbetsmarknaden för människor med utländsk bakgrund. Jag ska här ge en överblick över den forskning som på ett eller annat sätt har studerat den etniska segregeringens uttryck på arbetsmarknaden. Först redovisar jag den forskning som undersö- ker det uppdelade arbetslivet, främst statistiska undersökningar av sysselsättningsgrad, typ av arbete, löner m.m. Sedan redovisar jag hur forskare försökt förklara dessa skillnader. Därefter redovisar jag den forskning som undersöker och söker förklara de mekanis- mer och processer som leder till arbetsmarknadens exkludering och segregering. Sist redovisar jag forskning om metoder och behovet av att i större utsträckning använda andra metoder än de som hit- tills använts. 6.2Etnisk delning på arbetsmarknaden och i arbetslivet I flera studier undersöks den etniska arbetsdelningen i arbetslivet, bland annat ifråga om arbetstider, löner och karriärmöjligheter. Den etniska arbetsdelningen är av gammalt datum. av stor arbetskraftsinvandring, till in , hamnade många välkvalificerade arbetare i lågkva- lificerade arbeten. Detta innebar en inlåsningseffekt i monotona arbeten, vilket ofta ledde till utslitning och arbetsskador. En studie som behandlar denna fråga är Arbetets etniska delning, av Schierup och (1994). Författarna bygger sitt material på en enkätundersökning av anställda vid i (VTV). Vid enkättillfället fanns totalt 2 777 personer med utländsk bakgrund anställda vid fabriken (). Forskarna menar att möjligheten till karriär ofta avgörs av tillgången till informella nät- verk. Dessa nätverk är i sin tur ett uttryck för ojämlika makt- strukturer på arbetsplatserna i och med att olika gruppers sociala nätverk och informella kontakter i hög grad är etniskt specifika. Därmed avgörs den enskilda individens möjligheter i stor utsträck- ning av vilken status och maktposition gruppen ifråga har i företa- get, vilket ofta också speglar deras status i samhället i stort. Av forskarnas intervjuer framgår att de jugoslaviska arbetarnas nätverk främst bestod av andra jugoslaver i företaget, vilket begränsade deras möjligheter med avseende på internutbildning och bättre jobb. Liknande slutsatser finns i (1996). När Schierup och jämför långtidssjuka jugoslaviska och svenska arbetare finner de att de jugoslaviska arbetarnas högre sjukskrivning i huvudsak förklaras av att de oftare än svenskarna blivit kvar i monotona och ensidiga arbeten. De svenska arbetarna hade fått möjlighet att byta arbete efter betydligt . De jugoslaviska arbetarnas interna kontaktnät som begränsades till den egna gruppen gjorde det svårare för dem att byta till ett nytt arbete. Fastlåsningen till samma slitsamma arbete betydde större risk för arbetsskador. För Schierup och leder detta till slutsatsen att skillnader i arbetsförhållanden mellan svenskar och många invandrargrupper är en viktig orsak till skillnaderna i sjuktal mellan olika medborgargrupper. Samma slutsats finns i studien capes in : Ethnic Dicsrimination in the Labour Market and in the , av , m.fl. (2004): Some immigrant groups have to stay longer in heavy monotone ma- nual jobs than other groups, because they are discriminated against when decisions of internal recruitments etc, are being taken. As a con- sequence, these groups will be worn out quicker than others, and will have higher rates of sickness-related absence. This, in turn, contributes to further discriminations. (Rydgren, 2004:21-22) I forskningsrapporten och utbildning arbets- marknad – Skillnader mellan inrikes och utrikes födda personer (Rap- port Integration 2003, Bilaga) ger en statistisk beskriv- ning av det uppdelade arbetslivet. Med hjälp av olikhetsindex analyserar han skillnader i yrkesfördelning för utrikes födda gent- emot infödda. Undersökningen visar att av den manliga utrikes födda populationen och av den kvinnliga måste byta yrke för att ha samma yrkesfördelning som infödda av samma kön. Enligt speglar olikhetsindex skill- naden i socioekonomisk status på yrkena. Detta förklaras av att utrikes födda har en högre andel med lågt kvalificerade yrken och en lägre andel med högt kvalificerade yrken. I studien beräknas även olikhetsindex för olika grupper utrikes födda efter födelseregion och vistelsetid: Män som är födda i länder utanför uppvisar en betydligt större skillnad i yrkesfördelning gentemot infödda jämfört med den utrikes födda gruppen som helhet. Speciellt är detta fallet för dem med en vistelsetid i som är kortare än . av denna grupp skulle behöva byta yrke för att erhålla samma yrkesför- delning som infödda. Samma mått för den kvinnliga motsvarigheten är . Denna skillnad verkar inte bero på skillnader i ge- nomsnittlig ålder eller genomsnittligt antal år i utbildning vilket är un- gefär desamma som för infödda svenskar. (, 2003:22) Studien ger dock ingen förklaring till varför det finns en större andel personer med invandrarbakgrund i lågkvalificerade yrken och inte heller till det som orsakar skillnaderna mellan olika ursprungs- länder. och (2001) har studerat andelen utländska med- borgare som finns i atypiska arbeten. Med atypiska arbeten menas arbeten med kontrakt som skiljer sig från ett traditionellt arbete med avseende på arbetstid och/eller kontraktets bindningstid. Nackdelarna med otrygga anställningar är bl.a. att tillgången till företagshälsovård är sämre, att de anställda mera sällan blir delak- tiga i internutbildning och går miste om sociala rättigheter som semester etc. Av studien framgår att utomnordiska medborgare i alla ålders- grupper har en högre sannolikhet än både svenska och övriga nor- diska medborgare att ha en tillfällig anställning. Att det ofta gäller ungdomar i åldern 16 –24 kan förklaras av att de är på väg att eta- blera sig på arbetsmarknaden, även om överrepresentation av ung- domar med utländskt medborgarskap i atypiska arbeten kan inge farhågor. Allvarligare är att utländska medborgare i den mest yrkesaktiva åldersgruppen (25 – ) finns i tillfälliga anställ- ningar mer än dubbelt så ofta som svenska medborgare, 17 respek- tive . Vidare framgår att andelen med tillfälliga anställ- ningar är högre bland kvinnor i alla åldersgrupper än män, både utländska medborgare () och svenskar (). Författarna konstaterar att sannolikheten att utländska medborgare med tillfälliga anställningar övergår till fast anställning är lägre än motsvarande för svenska medborgare som är tillfälligt anställda under ett övergångsstadium medan utländska medborgare i större utsträckning tenderar att bli kvar i denna anställningsform. Enligt (2002) visar flera studier på en generell tendens mot en ökad andel tidsbegränsande anställningar under 1990- och . Utvecklingen gäller inte bara utan även i andra EU-stater. visar forskningen att olika former av tidsbegränsad anställning medför olika slags karriärvägar. Neer- gaard hävdar att rasifierade grupper av män befinner sig i en mer utsatt situation, med en större andel tidsbegränsade anställningar, än gruppen kvinnor födda i . I mer och arbetstider (2001) konstateras att tillfälliga behovsanställ- ningar är vanliga bland kvinnor generellt, men i synnerhet bland invandrade kvinnor från länder utanför . Vidare har objekts- eller projektanställningar, dvs. en form av tillfälliga anställningar ökat. –2001 fördubblades denna form av jobb; särskilt snabb var ökningen bland utomeuropeiska invandrare med en vistelsetid i på högst . I LO:s rapport 2004 (2004) finns statistik över andel av arbetskraften som har en tidsbegränsad anställning.