sou · GTB357d10 · 2006-01-01 00:00:00 — Därigenom kan de beräknade priselasticiteterna i bilaga 6 an- vändas för att beräkna decilgruppernas efterfrågeförändringar. Vid en övergång till likformig moms skulle då skillnaden mellan en statisk och dynamisk beräkning av fördelningseffekterna dock bli begränsad. De implicita momssatserna för hushåll i olika decil- grupper skulle sänkas . Den nationalekonomiska konsumtionsteorin beskriver hur en indi- vids konsumtion av olika varor påverkas då de relativa konsument- priserna förändras. Efterfrågan ökar på de varor där priserna sänks och minskar på de varor där priserna höjs. Efterfrågeför- ändringarnas storlek kan beräknas om man utgår från att individen maximerar nyttan av sin konsumtion. Konsumenten värderar konsumtionsvarorna olika och väljer den varusammansättning (konsumtionskrog) som ger henne störst nytta. Konsumtions- möjligheterna begränsas av individens inkomster och konsumtions- varornas priser. När momssatserna förändras påverkas priserna på lång sikt i motsvarande grad. De prisförändringar som uppstår skapar för konsumenten nya konsumtionsmöjligheter och nya restriktioner. Konsumenten förändrar sin konsumtionskorg för att utifrån sin inkomst och rådande priser maximera den sammanlagda nyttan av alla de varor som individen konsumerar. Makroekonomiska data över privat konsumtion reflekterar summan av alla individers konsumtionsbeslut. Om man antar att individernas beteende kan beskrivas utifrån en representativ indi- vids beteende kan makroekonomiska data över den ekonomiska utvecklingen användas för att studera hur denna individ förändrar sitt konsumtionsmönster då de relativa konsumentpriserna för- ändras (att beskriva en representativ individs konsumtionsval är detsamma som att beskriva hur individerna i genomsnitt har agerat). Varuefterfrågans priskänslighet varierar. Låg priskänslighet inne- bär att priset har liten inverkan på konsumtionsvolymen och hög priskänslighet att priset har stor inverkan. Med ekonometriska metoder har priskänsligheten beräknats i ett efterfrågesystem som omfattar total privat konsumtion (se bilaga 6). Den ekonometriska studien kommenteras i avsnitt 5.2. Varornas priskänslighet (egen- priselasticiteten) har använts för att beräkna vilka efterfrågeför- ändringar som uppstår då olika momssatsstrukturer införs. Resul- taten från dessa beräkningar redovisas i delbetänkandets kapitel 10 och 11. I avsnitt 5.3 visas vilka antaganden som ligger bakom detta förfaringssätt och hur resultatet kan avvika från de mer korrekta beräkningar som i stället skulle använda efterfrågefunktioner. Den ekonometriska studien har för ett efterfrågesystem beräknat efterfrågans egenpris- och korspriselasticiteter samt utgiftselastici- teter. Detta efterfrågesystem omfattar alla privata konsumtions- utgifter uppdelat på 18 konsumtionsvaror samt varan fritid. De varor som liknar varandra eller behandlas på liknande sätt i moms- systemet har i möjligaste mån förts till samma grupp. För att kunna beräkna alla de koefficientvärden som detta efter- frågesystem består av, har en procedur använts som kallas för multi-stage-budgeting (se vidare bilaga 6). Under ett antagande om weak separability har det varit möjligt att gruppera de 18 varorna i 5 olika grupper. Därmed har ett efterfrågesystem erhållits som består av två nivåer. På nivå 1 finns dessa 5 varugrupper och varan fritid. För detta efterfrågesystem med 6 varor har egen- pris-, korspris samt utgiftselasticiteter beräknats. På nivå två har varornas egenpris-, korspris samt utgiftselasticiteter beräknats för respektive efterfrågesystem som finns inom var och en av de 5 varugrupperna på nivå 1. Alla dessa beräknade värden på elasticiteter används sedan för att beräkna elasticitetsvärden för de ursprungliga 18 varorna. Genom de antaganden som gjorts kan man på ett konsistent sätt beräkna alla okompenserade och kompenserade elasticiteter för hela det efterfrågesystem som innehåller 18 varor och fritid. strukturen förändras har de okompenserade elasticiteterna använts för att beräkna de faktiska efterfrågeförändringarna, medan de kompenserade har använts för att beräkna hur momsuttagets sam- hällsekonomiska kostnader påverkas. De 18 varorna framgår av diagram 21. I anslutning till var och en av de 18 varorna anges vilka momsregler som tillämpas. När det sker ett dolt momsuttag på en varugrupp, är detta markerat med Dold%. I diagrammet har även markerats de fem varugrupperna på nivå 1 samt vilka av de 18 varorna som ingår i var och en av dessa fem grupper. Diagram 21: 18 konsumtionsvaror indelade i 5 grupper. En varas yta står i proportion till varans andel av privat konsumtion Fritidsart,TV,pc ,,dold% Sport,kultur,TV- ,Medicin,glasögon Dold%,Bostad,bränsle Källa: SCB samt egna beräkningar De beräknade elasticiteterna uppfyller konsumtionsteorins krav på att homogenitet ska råda i priser och inkomst. Det betyder att när alla priser och inkomsten ökar lika mycket i procent är konsumtio- nen oförändrad. Dessutom är villkoret om budgetuttömning upp- fyllt, vilket innebär att alla inkomstökningar konsumeras. Sym- metrivillkoret (se avsnitt 6.3 nedan) är i dessa beräkningar också uppfyllt. De beräknade okompenserade elasticiteterna på nivå ett och två har i de flesta fall erhållit rimliga värden (se bilaga 6). Egenpriselas- ticiteterna har alla negativa värden och varierar mellan -2,1 och -0,3. Korspriselasticiteterna varierar mellan -1,7 och 1,3 (värdet -1,7 är mellan fritid och varugrupp 5). Utgiftselasticiteterna varierar mellan 0,2 och 3,2. De ekonometriska resultaten kan anses som relativt goda genom att hälften av de beräknade priselasticiteterna har ett p-värde som är mindre än 0,1. P-värdet anger en signifikansnivå. Ett p-värde på 0,1 betyder att det skattade värdet med 90 procents sannolikhet kan anses vara skilt från noll. I tabell 4 visas antalet elasticiteter som fick ett p-värde som understeg 0,1. Tabell 4: Sammanställning av antal beräknade elasticitetsvärden samt de som har ett p-värde < 0,1 Källa: Bilaga 6 samt egna beräkningar Tabell 4 visar att utgiftselasticiteterna har högst tillförlitlighet, har ett p-värde mindre än 0,1. Tre av fyra egenpriselastici- teter har ett p-värde under 0,1. Endast en tredjedel av korspriselas- ticiteterna har ett p-värde mindre än 0,1. I grupp 3 är de beräknade värdena på både egenpris- och korspriselasticiteter av låg kvalitet. Endast en av totalt 16 elasticiteter har ett p-värde mindre än 0,1. Vissa av de signifikanta värdena på korspriselasticiteter är dock anmärkningsvärt höga. Som exempel kan nämnas att i grupp 1 är korspriselasticiteten = -1,2 från livsmedel (vara 1) till medicin- glasögon (vara 4), vilket skulle innebära att vara 4 är ett starkt komplement till vara 1. Detta är intuitivt ett något märkligt sam- band. I grupp 4 är korspriselasticiteten = 1,3 från fordon-drivmedel (vara 10) till sport-kultur-drivmedel (vara 13), vilket betyder att vara 13 skulle vara ett starkt substitut till vara 10. Detta verkar inte heller stämma med intuitionen. På nivå 1 är korspriselasticiteten = 1,1 från varugrupp 1 till varu- grupp 5, vilket tyder på att grupperna är starka substitut till varandra. Intuitivt är det svårt att förstå detta starka samband mellan livsmedel, sprit, restaurangbesök m.m. (grupp 1) å ena sidan och diversegruppen som innehåller fritidsartiklar, böcker, finansi- ella tjänster m.m. å den andra sidan. När elasticitetsvärdena beräknas för efterfrågesystemet med 19 varor (inklusive varan fritid) erhålls följand min- och max- värden: egenpriselasticiteter varierar mellan -2,0 och -0,3, korspriselasticiteter varierar mellan -3,4 och 1,4 (för enbart kon- sumtionsvaror är det lägsta värdet -1,3) samt utgiftselasticiteterna varierar mellan 0,2 och 5,4. När en budgetneutral momssatsförändring genomförs påverkas alla konsumentvarors priser. Korspriseffekternas storlek kan där- med få stor betydelse för hur varje varas efterfrågan påverkas. Eftersom korspriselasticiteter är betydligt vanskligare att beräkna än egenpriselasticiteter, bör man med försiktighet använda dessa. Framförallt om de antar höga värden och därför märkbart kan på- verka resultatet. Då är det extra viktigt att de beräknade värdena på korspriseffekterna kan anses rimliga. Orimligt höga värden på korspriselasticiteter kan fel använda ge orimliga resultat på varans efterfrågan. Förekomsten av höga korspriselasticiteter kan studeras med ut- gångspunkt från homogenitetsvillkoret. Detta villkor innebär att för varje vara ska summan av dess kompenserade egenpris- och korspriselasticiteter vara lika med noll, vilket är detsamma som att för varje vara ska summan av alla kompenserade korspriseffekter med omvänt tecken vara lika med egenpriseffekten. Detta villkor garanterar inte att det inte kan finnas orimligt höga värden på vissa korspriselasticiteter utan endast att då det förkommer höga värden kommer dessa att balanseras av andra höga värden med omvänt tecken. En stor förändring av en momssats på en vara som har orimligt höga korspriselasticiteter mot andra varor kommer att märkbart påverka beräkningsresultaten. Det är därför av vikt att lokalisera vilka varor som har sådana höga värden. I diagram 22 visas för de 19 varorna (inklusive fritid) storleken på efterfrågans kompense- rade egenpriselasticitet samt summan av de positiva respektive negativa korspriselasticiteterna (korspriselasticiteternas brutto- effekter). Diagram 22: Egenpriselasticiteter samt korspriselasticiteternas -2,0 -4,0 -6,0 ,Medicin,glasögon Dold%,Bostad,bränsle Fordon,drivmedel Persontransport Utlandsresa ,,dold% Sport,kultur,TV- licens Fritidsart,TV,pc _9 _10 _11 _12 _13 _14 _15 _16 _17 _18 _19 Källa: Bilaga 6 samt egna beräkningar Av diagrammet framgår att för de flesta varor är storleken på korspriselasticiteternas bruttoeffekter väsentligt högre än egenpris- effekten. Detta gäller framförallt för varan finansiella tjänster (vara 18), där summan av alla positiva korspriselasticiteter uppgår till värdet 5 och balanseras främst av negativa korspriselasticiteter som totalt överstiger -4. Egenpriselasticiteten har ett värde som är knappt -1. Dessa anmärkningsvärt höga korspriseffekter har troligen bidragit till att det inte har gått att använda elasticitets- värdena för att beräkna efterfrågesystemets optimala skattesatser. Detta kan tyda på att vissa värden är orimliga (se vidare avsnitt 6.3). Vad som just konstaterats manar till försiktighet vid an- vändandet av de beräknade korspriselasticiteterna, även om p- värdet är mindre än 0,1. Vid beräkningen av efterfrågeeffekterna har därför information om korspriseffekterna inte använts utan endast egenpriseffekterna har beaktats. Detta innebär dock en annan svaghet, nämligen ett antagande om att alla korspriselastici- teter, exklusive de till fritid, är noll. Om detta skulle vara fallet, måste egenpriselasticiteterna anta andra värden för att de tre villkoren om homogenitet, budgetuttömning samt symmetri ska bli uppfyllda. Som en kompromiss har därför viss hänsyn till korspris- effekterna tagits genom att dess värde ses som en indikation på om effekten från egenpriselasticiteten skulle kunna vara större eller mindre. Utredningen har använt en förenklad metod för att beräkna de efterfrågeeffekter som momssatsförändringar kan ge upphov till. Metoden innebär att värden på egenpriselasticiteter har multipli- cerats med prisförändringen. Denna metod ger samma resultat som om man beräknat efterfrågeeffekten utifrån en linjär efterfråge- kurva. Detta är en approximation eftersom efterfrågekurvorna oftast inte är linjära utan brukar ha en loglinjär funktionsform. I de situationer som analyseras inom utredningens ram har det inte någon större betydelse om funktionsformen är linjär eller log- linjär och den förenklade metoden ger i de flesta fall ett godtagbart resultat. Detta åskådliggörs i räkneexempel 1. Exemplet tyder dock på att funktionsformens utseende kan få betydelse på priskänsliga marknader. En övergång till likformig moms resulterar som mest i en pris- höjning på . I diagram 23 visas vilka efterfrågeeffekter som då uppstår när efterfrågekurvan är linjär respektive loglinjär (konstantelastisk). När efterfrågans priskänslighet är -1 blir skill- naderna i efterfrågeeffekt marginella. När priskänsligheten ökar, så ökar också dessa skillnader och när efterfrågeelasticiteten är -2 uppgår skillnaden till . Den linjära efterfrågefunk- tionen ger en efterfrågeminskning på medan den log- linjära ger en minskning på . Diagram 23: Efterfrågeminskningar beräknade med linjär respek- tive konstantelastisk efterfrågefunktion (med olika priselastici- teter). -0,5 -1,0 -2,1 Källa: Egna beräkningar 6 Momsuttagets samhällsekonomiska kostnader Skatteuttag innebär en kostnad för samhällsekonomin och därmed även för individerna. Detta gäller även momsuttaget, som fram- förallt blir en kostnad för konsumenterna. Ett momsuttag sänker individernas köpkraft och därmed deras konsumtionsmöjligheter, men denna köpkraftsindragning är inte en samhällsekonomisk kostnad utan endast en överföring av medel från hushållssektorn till den offentliga sektorn. Den samhällsekonomiska kostnaden som uppstår vid momsuttaget handlar i stället om att individerna orsakas en större förlust än vad som motsvaras av momsuttagets storlek. För att förstå detta måste man ta sin utgångspunkt i nationalekonomins konsumtionsteori och dess föreställning om att all varukonsumtion ger individerna nytta. När konsumenternas kostnader för varorna räknas bort, återstår ett s.k. konsumentöver- skott. I avsnitt 6.1 ges en beskrivning av den nytta eller det konsu- mentöverskott som all konsumtion ger individerna. Därefter visas hur ett momsuttag medför att konsumentnyttan minskar mer än vad som motsvaras av uttagets storlek. Detta innebär att en del av individernas förlust av konsumentöverskott inte har sin mot- svarighet i ökade momsintäkter till staten. Denna skillnad utgör därför en samhällsekonomisk kostnad (och därmed en kostnad för konsumenterna) och brukar kallas för skatternas överskottsbörda. I detta sammanhang behandlas endast momsuttagets kostnader och inte de intäkter som skatternas användning kan generera. När överskottsbördan ska beräknas värderas momsuttaget till sin stor- lek i kronor. Värdet av momsens användning brukar dock oftast bli högre med resultat att en totalberäkning av det värde momsuttaget ger i stället kan vara positivt. Ett momsuttag på olika marknader kan med samma skattesats ge upphov till olika stora överskottsbördor, även då marknaderna är lika stora. Detta inträffar då varuefterfrågan är olika känslig för de prisförändringar som momsuttaget medför. Därför kan en moms- sänkning på en marknad som finansieras med en momshöjning på en annan marknad påverka momsuttagets sammanlagda över- skottsbörda på dessa två marknader. De budgetneutrala momssatsförändringar som utredningen studerar, handlar om sådana förändringar. Momssänkningar på vissa varor finansieras med momshöjningar på andra. När de finan- siella effekterna av alla momsförändringar har summerats, kommer momsuttagets förändring att varken ha påverkat statens inkomster eller individernas köpkraft. Trots detta kan således momsuttagets samhällsekonomiska kostnader ha förändrats. I avsnitt 6.2 visas en metod för att beräkna de förändringar av överskottsbördan som då uppstår på varje varumarknad. Summan av alla dessa förändringar (positiva och negativa) ger ett mått på hur momsuttagets totala kostnader har påverkats. Det faktum att en budgetneutral momssatsförändring kan på- verka momsuttagets samhällsekonomiska kostnader leder fram till slutsatsen att det bör finnas en uppsättning momssatser som givet behovet av skatteintäkter minimerar uttagets kostnader. En sådan uppsättning brukar kallas för optimala skattesatser. I avsnitt 6.3 beskrivs hur dessa kan beräknas utifrån kompenserade priselastici- teter i ett efterfrågesystem. I avsnittet visas också under vilka förutsättningar som de opti- mala skattesatserna utgörs av ett likformigt momsuttag. Om man utan empiriskt stöd utgår från dessa förutsättningar då man kon- struerar ett efterfrågesystem, kommer de ekonometriska resultaten att tyda på att ett likformigt momsuttag är optimalt. därför för att använda sådana efterfrågesystem när optimala skatte- satser ska beräknas, eftersom ett resultat som visar att ett likformigt momssystem är optimalt kommer att endast bero på gjorda antaganden. 6.1Konsumentöverskott och momsuttagets överskottsbörda Ett sätt att beskriva innebörden av konsumentöverskott och överskottsbörda är att använda den diagramteknik som är vanlig inom den nationalekonomiska teorin.24 En sådan beskrivning brukar handla om hur en individ väljer en sammansättning av två konsumtionsvaror (vara X och vara Q) för att, utifrån den restrik- tion som ges av hennes inkomster, maximera sin nytta (konsu- mentnytta). Med hjälp av ett liknande diagram som användes i av- snitt 2.3 kan denna valsituation åskådliggöras (se diagram 24). I utgångsläget görs inget momsuttag och individens budgetlinje tangerar en indifferenskurva i punkten O. Hon väljer då att kon- sumera mängden X och Q av de två varorna och upplever en nytta av denna konsumtion som representeras av indifferenskurvans avstånd från origo. 24 Se t.ex. Auerbach (2002). Diagram 24: Indifferenskurvor och budgetlinjer När moms införs på t.ex. vara Q, stiger priset på denna vara. Detta minskar individens konsumtionsmöjligheter vilket motsvaras av att budgetlinjens lutning blir mindre. Den konsumtionssamman- sättning som maximerar individens nytta utgörs nu av mängden X1 och Qt (i punkten O1). Den nytta som den nya konsumtions- sammansättningen ger individen är lägre än den gamla eftersom den indifferenskurva som budgetlinjen nu tangerar ligger i diagrammet närmare origo. Prisökningen på vara Q medför bl.a. att individens efterfrågan på denna vara har minskat från Q till Qt. Denna minskning beror på två effekter: en substitutionseffekt och en inkomsteffekt. Substi- tutionseffekten visar hur varusammansättningen skulle förändras om individen kunde erhålla så mycket kompensation för moms- uttaget att hon kan uppleva samma nytta som . Denna effekt visar således hur ändrade prisrelationer inverkar. Inkomst- effekten visar hur mycket hon drar ned sin konsumtion endast som ett resultat av att hon inte erhåller denna kompensation. Den del av substitutionseffekten som verkar på en enskild vara när dess pris förändras kan beskrivas med en kompenserad efter- frågekurva (se diagram 25). Ytan under denna kurva och över pris- linjen är ett mått på individens konsumentöverskott. När moms tas ut på vara Q, innebär det att en del av detta konsumentöverskott dras in till staten. Individens konsumentöverskott minskar dock mer och skillnaden utgör momsuttagets samhällsekonomiska kostnad (se triangeln A i diagrammet). I denna framställning kommer även andra begrepp att användas för denna kostnad, nämligen överskottsbörda och förlust av konsumentnytta. Diagram 25: Individens kostnader för momsuttag. Efterfråge- kurvan i diagrammet är den kompenserade. P är ett producentpris och P+t är ett konsumentpris25 Hela minskningen av konsumentöverskottet (inklusive den del som utgör momsuttaget) är ett mått på den kompensation som in- dividen behöver för att kunna uppleva samma nytta av konsumtio- nen som . Denna kompensation brukar kallas för compen- sating variation (CV). I diagrammet motsvaras den av en yta där 25 Genom att betrakta P som ett prisindex med värdet 1, gäller att P+t = P*(1+t). CV = Momsintäkter + A. Det betyder att momsuttagets samhälls- ekonomiska kostnader kan beräknas som A = CV – Momsintäkter. Storleken på individens minskning av konsumentöverskott mot- svaras i diagram 24 ovan av skillnaden mellan de två indifferens- kurvorna. Momsuttagets storlek motsvaras av den horisontella skillnaden mellan de två budgetlinjerna i punkten O1 och utrycks då i termer av varan X (sträckan M). För att individen ska få full kompensation för momsuttaget krävs dock en kompensation som uppgår till sträckan K. Skillnaden K-M är ett mått på momsuttagets överskottsbörda, dvs. momsuttagets samhällsekonomiska kostna- der. Denna skillnad kan också betraktas som den bestående förlust av konsumentnytta som individen gör vid ett momsuttag.26 Av diagram 24 ovan framgår att det är när konsumtionens sam- mansättning förändras som momsuttaget medför samhällsekono- miska kostnader. Kostnaderna beror på de snedvridningseffekter (substitutionseffekter) som momsuttaget orsakar. Denna insikt har i vissa fall lett fram till slutsatsen att ett likformigt momsuttag skulle minimera (eller kanske t.o.m. eliminera) uttagets samhälls- ekonomiska kostnader, eftersom ett sådant uttag inte skulle ändra prisrelationerna mellan konsumtionsvaror och därför inte skulle orsaka några snedvridningseffekter.27 Denna slutsats gäller dock endast under förutsättning att alla varors efterfrågan är lika pris- känslig (se vidare i avsnitt 6.3). 6.2Förändring av överskottsbörda eller konsumentnytta Detta avsnitt är en introduktion till avsnittet om optimala skatte- satser (avsnitt 6.3). Avsnittet presenterar dessutom en metod för att beräkna hur momsuttagets totala samhällsekonomiska kostnad kan påverkas av budgetneutrala momssatsförändringar på flera marknader. När man ska bedöma om en budgetneutral momssatsförändring kan medföra att momsuttagets samhällsekonomiska kostnader ökar eller minskar, är utgångspunkten i stället en situation med ett momsuttag, som redan har medfört samhällsekonomiska kostna- der. När momssatserna förändras, kommer dessa kostnader att minska på de varumarknader där momsen sänks och öka på de 26Observera att intäkterna från momsens användning endast värderas till momsuttagets storlek i kronor. 27Se t.ex. SOU 1989:35. varumarknader där momsen höjs. Hur summan av dessa föränd- ringar av överskottsbördan kan påverka momsuttagets kostnader visas nedan i diagram 26 och 27 (överskottsbördans förändring motsvaras av ytan markerad MEB, marginal excess burden). I diagram 26 visas hur en budgetneutral övergång till ett lik- formigt momsuttag med skattesatsen t kan medföra att moms- uttagets kostnader minskar (konsumentnyttan ökar). I detta exempel med två marknader beror det på att en hög momssats (t1) sänks på den relativt priskänsliga varan 1 och finansieras genom att höja en låg momssats (t2) på den relativt prisokänsliga varan 2. Budgetneutralitet råder i statisk mening eftersom momsen sänks och höjs motsvarande tre rutor på respektive vara. Budgetneutrali- tet råder även i dynamisk mening eftersom momsuttaget minskar med en ruta på vara 1 och ökar med en ruta på vara 2. Då konsum- tionen av vara 1 ökar så minskar momsuttagets kostnader (MEB) på denna marknad med 2,5 rutor och då konsumtionen minskar av vara 2 ökar kostnaderna på marknad 2 med 1,5 rutor. Sammanlagt skulle en sådan förändring minska momsuttagets kostnader mot- svarande en ruta i diagrammet. Diagram 26: En budgetneutral momssatsförändring mot likformig moms på två marknader som sänker momsuttagets kostnader. Denna förändring på respektive marknad benämns MEB (marginal excess burden) En övergång till ett olikformigt momsuttag kan också under vissa förutsättningar medföra att momsuttagets kostnader minskar (konsumentnyttan ökar). En sådan förutsättning är att markna- derna skiljer sig mycket åt med avseende på efterfrågans priskäns- lighet. I diagram 27 visas en reform där man i stället går från en likformig beskattning till en olikformig. I detta exempel leder detta till att momsuttagets kostnader sänks. Både statisk och dynamisk budgetneutralitet råder. Diagram 27: En budgetneutral momssatsförändring mot olik- formig moms på två marknader som sänker momsuttagets kostna- der Orsaken till att de sammantagna kostnaderna minskar (den sam- mantagna konsumentnyttan ökar) är att momsen sänks på en marknad med relativt hög priskänslighet och höjs på en marknad med relativt låg priskänslighet.