sou · GTB393 · 2006-01-01 00:00:00 — Vi föreslår att en regional enhet av den nya myndigheten lokaliseras till . 5 Konsekvenser av förslagen Organisatoriska och personella konsekvenser I vårt förslag överförs ansvar för förvaltning och utbetalning för såväl strukturfonderna som regionala utveckling från sex myndig- heter till en myndighet med nio regionala enheter. Det får organi- satoriska och personella konsekvenser för befintliga myndigheter. Efter fortsatt samråd med kommer vi att ta ställning till om det är möjligt att inordna beredning och beslut av landsbygdsprogrammet i förvaltningsorganisationen i nästa pro- gramperiod. Vi kommer i så fall att behandla konsekvenserna av detta i vårt slutbetänkande. Koncentrationen från sex till en myn- dighet innebär följande: Strukturfondsdelegationerna med sina förvaltnings- och utbeta- lande myndigheter inom fem länsstyrelser upphör. Arbetsuppgif- ter inom myndigheterna överförs till den nya organisationen. Svenska läggs ned och arbetsuppgifterna uppgår i den nya organisationen. Utbetalningsfunktionen i AMS för ESF upphör. Den överförs till den nya myndigheten och arbetsuppgifterna kommer att finnas inom denna. Inom berörs i första hand de delar av myndigheten som regeringen redan har beslutat att, med början , förlägga till , nämligen verksamheter avseende struktur- fonderna och RUP-/RTP-processen. Det ansvar som och har för regional utveckling blir oförändrat. Däremot berörs förvaltningen i länsstyrelser och KSO av att länsanslagets medel till programlagt regionalt utvecklings- arbete överförs till myndigheten. Länsstyrelserna och KSO som beredningssekretariat för strukturfonderna berörs. Vi förordar att länsvisa kontakt- funktioner, en-dörr-in, ska finnas för t.ex. information, rådgivning och service till projektägare. Dessa funktioner ingår dock inte i den nya myndigheten. Vi förutsätter att dessa funktioner kommer att finansieras av respektive värdorgan. Den avdelning inom AMS som administrerar utbetalningar av ESF-medel är lokaliserad till åtta orter i landet. Enligt förslaget ska utbetalningar skötas av den nya myndighetens regionala enheter. Det får konsekvenser för personalen på de nuvarande orterna. Bl.a. IT- och informations- funktioner i lokaliserades till i samband med ett tidigare försvarsbeslut. Detta måste beaktas när lokaliseringar diskuteras för den nya myndigheten. Vi betonar att kompetens och erfarenhet i nuvarande myndigheter bör tas tillvara. Myndighetens regionala enheter får inte bli under- dimensionerade. De måste bemannas med kompetent personal som till övervägande delen finns inom de nuvarande myndigheterna. Vi har svårt att bedöma om övertalighet kommer att uppstå. Efter tilldelning av förvaltningsbudget för den nya myndigheten blir det slutligen en fråga för myndigheten själv att avgöra dimensioneringen. En ny myndighet eller en befintlig som kärna? Vi föreslår att en ny myndighet ska bildas av , förvalt- ningsmyndigheterna och delar av . En annan möjlighet vore att utöka en av dessa myndigheter med funktioner i den nya organisationen. Olika överväganden kan göras i valet mellan dessa alternativ. Ingen av de nuvarande myndigheterna har erfarenhet av förvaltning på båda de verksamhetsområden som ERUF och ESF finansierar. Vi har konstaterat att det finns stora skillnader mellan verksam- hetskulturerna i de myndigheter som hanterar strukturfonderna. När de båda fonderna ska samverka i nästa strukturfondsperiod, måste verksamheter och kompetenser sam- manföras och kulturskillnader överbryggas. Vi anser att detta han- teras bäst om verksamheten får en nystart genom att en ny myn- dighet bildas. En restriktion i direktiven till vår utredning är att myndighets- förslaget ska kunna hanteras inom befintliga myndighetsramar. Vi har funnit att det är svårt att få en samlad bild av omfattningen och kostnaderna för administrationen i den nuvarande organisationen. En sammanhållen organisation bör göra kostnadsbilden tydligare. Omställningen till en ny organisation kan övergångsvis innebära extra kostnader. Lokala och regionala konsekvenser Organisationsförslaget syftar till att få till stånd en så långt möjligt enhetlig och tydlig förvaltningsapparat. Inom myndighetens regio- nala enheter kommer merparten av det operativa arbetet att bedrivas. Vi har valt en rikstäckande organisation med nio regionala enheter, bl.a. för att myndigheten ska finnas närvarande på ett likvärdigt sätt över hela landet. Vi har i möjligaste mån tagit hänsyn till att verksamheterna i den nuvarande organisationen finns lokaliserade på många orter i landet. Eftersom vi föreslår att regionala enheter lokaliseras till flera av dessa orter, borde förslaget inte få några betydande negativa effekter för sysselsättningen där. Inga verksamhetsmässiga skäl hindrar att myndighetens centrala enhet lokaliseras ute i landet. För att möta kraven på en fortsatt god service och närhet till projekt anser vi att det också fortsättningsvis behövs kontaktfunk- tioner inom länen. Såväl länsstyrelser som KSO och självstyrelse- organen och kommer även i fortsättningen att svara för viktiga uppgifter för projekten. Myndighetens förvaltningsenheter i de stora och resursstarka länen i och kommer att ha ett mindre omfattande ansvar än övriga enheter. Skillnaderna beror framför allt på utvecklingsförutsättningarna i länen samt på att och , som nämnts, disponerar merparten av länsanslaget och har beslutande fullmäktige- församlingar. Vi föreslår att KSO som enas kring en utvecklingsstrategi ska kunna få ett lika omfattande ansvar för länsanslaget som de regionala självstyrelseorganen har. En sådan förändring skulle medföra att fler regionala enheter inom myndigheten än de i och får mindre omfattande uppgifter. Grundbultar i vårt förslag är att strategier och program ska bygga på analyser och processer i ett s.k. underifrånperspektiv och att det politiska inflytandet måste säkras i arbetet med dessa. Vi anser att det stärker den lokala och regionala demokratins möjligheter till ökat inflytande. Regionala enheter på större avstånd kan försvåra för projektägare och andra aktörer att ha direktkontakt med myndigheten. Detta kan till viss del mildras om myndigheten utvecklar IT-baserade ansökningsrutiner, information, m.m. som gör kontakterna mer distansoberoende. Vi har utgått ifrån att det även fortsättningsvis kommer att finnas länsvisa kontaktfunktioner inom länen, vilket också minskar behoven av att uppsöka myndigheten. Konsekvenser för anslagskonstruktion och författningar Den nya myndigheten får till uppgift att administrera både struk- turfonderna och vissa regionala utvecklingsmedel. Det medför att anslagskonstruktionen i statsbudgeten behöver ses över. Framför allt berörs delar av nuvarande anslag 33:1, det s.k. länsanslaget inom Utgiftsområde 19, Regional utveckling. Förslaget innebär att anslag till programlagt regionalt utvecklingsarbete ska förvaltas av den nya myndighetens regionala enheter utom i län och där de regionala självstyrelseorganen fortsatt bör disponera dessa medel. Anslagen i statsbudgetens utgiftsområde 19, anslag 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden och utgiftsom- råde 13, Arbetsmarknad, anslag 22:6 Europeiska socialfonden m.m. kommer likaså att förvaltas av den nya myndigheten. Förvaltningsförslaget kommer troligtvis att påverka författ- ningar som reglerar de berörda områdena men vi har inte analyserat på vilka punkter detta skulle inträffa. Konsekvenser för de horisontella målen De horisontella målen, dvs. jämställdhet, integration och hållbar utveckling, ska beaktas i både framtagande och genomförande av regionernas strategier och utvecklingsprogram. Målen gäller vid utformningen av insatser på alla nivåer. De gäller också för att alla berörda ska kunna ta del av insatser på lika villkor. Vi vill även un- derstryka att man i den kommande förvaltningsorganisationen självklart måste beakta de horisontella målen och bygga in kompetens för såväl jämställdhet, integration som hållbarhet i verksamheten. Drygt hälften av Nuteks anställda är kvinnor. För är andelen avsevärt högre. Även i berörda länsstyrelser är kvinnor i majoritet. Frågorna om jämställdhet måste beaktas, särskilt vid tillsättningen av tjänster i den nya organisationen. Det är också viktigt att både partnerskapen och ÖK har en jäm- ställd sammansättning och att etnisk och kulturell mångfald finns säkrad i dessa. Även om vi i har försökt att ta hänsyn till de nuvarande myndig- heternas lokaliseringar, kan vi inte utesluta att den föreslagna myndighetens lokaliseringar kommer att medföra längre arbets- resor för en del av de anställda. Det är känt att män reser längre sträckor i arbetet än kvinnor. Förslaget kan alltså komma att missgynna kvinnor. Den nya förvaltningsorganisationen avses träda i kraft vid över- gången till en ny programperiod, dvs. Ett troligt scenario är därför att regeringen i vårpropositionen re- dovisar förslaget om en ny organisation till samt åter- kommer till med förslag om medelstilldelning i budget- propositionen . Vi antar att regeringen, efter att ha tagit ställning till vårt förslag, kommer att tillsätta en organisa- tionskommitté som bl.a. får till uppgift att beskriva arbetsuppgif- ter, bemanna myndigheten samt lämna förslag till budget. Parallellt kan även en avvecklingskommitté komma att tillsättas med uppgift att hantera avvecklingen av berörda myndigheter. Vi har utgått ifrån att personalen inom de nuvarande myndigheterna förs över till den nya myndigheten. Om arbetsbrist uppkommer och personal eventuellt ska sägs upp, kommer detta inte att vara aktuellt förrän efter startdatum för den nya myndigheten, dvs. Administrativa resurser och kompetens måste säkerställas inför avslut och slutredovisning av nuvarande strukturfondsperiod. ska slutredovisa programverksamheten . Det är de utbetalande myndigheterna som har till uppgift att svara för denna slutrapportering till Kommissionen. Genom den möjlighet till överlappning av programperioderna som finns inom EU, kommer projekt inom nuvarande period att kunna rekvirera medel även . Detta kräver en övergångslösning, resur- ser och kompetens. Verksamhetsövergången kan göras på två sätt. Antingen kan ar- betsuppgifterna för att fullfölja den nuvarande programperioden överföras till den nya organisationen fr.o.m. . Alternativt kan en begränsad del av nuvarande organisation, dvs. förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter, få till upp- gift att handha återstående projekt och slutrapportering. Vi anser att den nya myndigheten bör överta de uppgifter som är hänförliga till innevarande strukturfondsperiod. En särskild utredare skall lämna förslag till organisation för genom- förandet av EU:s sammanhållningspolitik i under program- . Syftet är att genomförandet av strukturfonds- programmen skall ske samordnat med den nationella regionala utvecklingspolitiken och samstämmigt med den europeiska syssel- sättningsstrategin samt med beaktande av arbetet med lokala utvecklingsavtal inom storstadspolitiken. Utredaren skall föreslå en organisation för förvaltning och genomförande av berörda pro- gram. En viktig del i uppdraget är att partnerskapens roll och funk- tion skall kartläggas och analyseras. Det gäller såväl medverkan i utarbetande av program som beredning av projektansökningar. Med partnerskap avses även strukturfondsdelegationer och över- vakningskommittéer. Utredaren skall föreslå eventuell geografisk avgränsning för strukturfondsmålet Regional konkurrenskraft och sysselsättning. I uppdraget ingår att, om det är lämpligt, inom befintliga myndig- hetsramar lämna förslag på en nationell myndighet, som skall ha en strategisk roll för att stödja såväl den nationella regionala utveck- lingspolitiken och arbetet med lokala utvecklingsavtal inom stor- stadspolitiken som den europeiska sammanhållningspolitiken med beaktande av sysselsättningsstrategin. Myndigheten skall även vara förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet för Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). Den nationella regionala utvecklingspolitikens mål är väl funge- rande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god ser- vicenivå i alla delar av landet. Politiken omfattar hela och utgår från de lokala arbetsmarknadsregionernas funktionssätt. Den bedrivs i såväl gles- och landsbygd som i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Vissa åtgärder är dock geografiskt avgrän- sade, t.ex. till stödområdena A och B. Det regionala utvecklingsar- betet styrs framför allt av förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete. Som grund för det regionala utvecklingsarbetet skall ett regionalt utvecklingsprogram utarbetas i varje län. Den regionala utvecklingspolitiken är uppdelad i tre verksam- hetsområden: Målet för verksamhetsområdet är att det skall medverka till ökad samverkan mellan olika politikområden för en hållbar regional ut- veckling. Verksamhetsområdet består av: -Central projektverksamhet, m.m. Här ingår bland annat ett antal mindre program varav flera avslutas . Syftet med programmen är bl.a. att de skall bidra med kunskaper och stöd som är viktiga för utformningen och genomförandet av tillväxtprogram. -Regionala tillväxtprogram . Regionala tillväxt- program syftar till att samordna insatser inom områden där sek- torssamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmark- nadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv. Programmen utar- betas i regionala partnerskap och består bl.a. av en analys av regio- nens hållbara tillväxtförutsättningar, prioriterade insatsområden samt en indikativ finansieringsplan. Regeringens riktlinjer för utar- betande av programmen framgår av regeringsbeslut den 14 novem- ber 2002. -EG:s strukturfondsprogram . EG:s struktur- fonder är viktiga instrument i den politik för ekonomisk och social sammanhållning som bedrivs inom den Europeiska unionen, men är även viktigt inom den nationella regionala utvecklingspolitiken. Strukturfondsprogrammen utarbetas i regionala partnerskap och består bl.a. av en analys av regionens styrkor och svagheter samt prioriterade insatsområden. Åtgärder inom de regionala tillväxt- programmen finansieras, framför allt i skogslänen, till stora delar av . Härutöver finns praktiska erfarenheter av regionalt utvecklings- arbete genom de av regeringen tillsatta delegationerna för Norr- lands inland respektive delar av Bergslagen, och . Erfarenheter finns även från storstads- regionernas arbete med lokala utvecklingsavtal, som borde kunna samordnas i ökad grad med övrigt regionalt utvecklingsarbete. Kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling Målet för verksamhetsområdet är en hållbar tillväxt i de företag som får stöd och att de därmed bidrar till fler nya arbetstillfällen för kvinnor och män. Med kapitalförsörjning för regional närings- livsutveckling avses de selektiva regionala företagsstöden regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag samt s.k. såddfinansiering via länsstyrelser, samverkansorgan och själv- styrelseorgan. Dessutom ingår det generella regionala företagsstö- det transportbidrag. Regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag avses delvis omformas för att fokus skall flyttas från stöd till enskilda företag till insatser av bre- dare karaktär. Resurser som frigörs avses istället användas inom ramarna för de regionala tillväxtprogrammen. Stöd till kommersiell service Målet för verksamhetsområdet är en god tillgång till kommersiell service för kvinnor och män i alla delar av landet. Stöd till kommer- siell service lämnas för att befolkningen i serviceglesa områden skall ha en tillfredsställande försörjning av bl.a. dagligvaror och drivme- del. Nuvarande genomförandeorganisation för de regionala tillväxtprogrammen för de regionala tillväxtprogrammen 2004-2007 består av regionala partnerskap, i vilka företrädare för privat, offentlig, inklusive statliga myndigheter, och ideell sektor skall ingå. Partnerskapens uppgifter är att definiera framtida håll- bara tillväxtförutsättningar utifrån ett näringslivsperspektiv och i programmen prioritera de insatser som bäst bidrar till att utnyttja dessa. Medverkande parter kan ha olika roller t.ex. som idégivare, metodutvecklare, organisatörer, finansiärer och genomförare. Formerna och strukturerna för partnerskapen varierar mellan lä- nen. I vissa län finns ett enda partnerskap som ansvarar för hela det regionala tillväxtprogramsarbetet medan det i andra finns breda representerande partnerskap kombinerade med mindre men mer operativt beslutande partnerskap. I allmänhet beslutar respektive finansiär om sina egna finansie- ringsåtaganden i de regionala tillväxtprogrammen men variationer finns mellan finansiärer och mellan län. Besluten avser bl.a. priori- teringar och insatser inom programmen. Beslutsstrukturen i partnerskapen varierar också mellan länen, särskilt med hänsyn till om det regionala tillväxtprogrammet sam- ordnas av länsstyrelse eller av ett samverkansorgan eller regionalt självstyrelseorgan, enligt förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete. Beslut om medel för regional projektverksamhet och selektiva regionala företagsstöd, som finansieras av anslag under utgiftsom- råde 19 Regional utveckling, skall i så stor utsträckning som möj- ligt integreras i och medfinansiera åtgärder och insatser inom ra- men för regionala tillväxtprogram. Beslut om medel fattas framför- allt på regional nivå av länsstyrelser, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Verket för näringslivsutveckling har ansvaret för ökad samord- ning mellan det övergripande planeringsarbetet för regional ut- veckling och de operativt inriktade regionala programmen. Verket skall även initiera och stödja programverksamhet och projekt, främst genom de regionala tillväxtprogrammen, som bidrar till en hållbar regional tillväxt. Nuvarande genomförandeorganisation för EG:sstrukturfondsprogram Mål 1 och Mål 2 I de geografiskt avgränsade Mål 1- och Mål 2-områdena fungerar en av länsstyrelserna i respektive programområde som förvaltnings- myndighet och utbetalande myndighet. Vid dessa länsstyrelser finns strukturfondsdelegationer som består av lokala och regionala företrädare i de berörda länen. tar om strukturfondsmedel till projekt i programområdet. De regi- onala tillväxtavtalen, som utarbetades i breda partnerskap i respek- tive län, ligger i stor utsträckning till grund för strategier och prio- riteringar i de nuvarande geografiskt avgränsadestrukturfondspro- grammen. Under innevarande programperiod är det nationella Mål 3- pro- grammet utformat för att bidra till genomförandet av den europe- iska sysselsättningsstrategin. Svenska är förvaltnings- myndighet och utbetalande myndighet. Regionala partnerskap för Mål 3 finns i 16 län och i fyra regioner i . I dessa ingår representanter för arbetsmark- nadens parter, organisationer och regionala myndigheter. Partners- kapen utarbetar de regionala planer, som ligger till grund för in- riktningen av den verksamhet som myndigheten genomför regio- nalt. Planerna utgår från regionala förutsättningar inom ramen för det nationella programmet. En regional representant för Svenska ingår i varje partnerskap. I de fyra nordligaste länen ad- ministreras Mål 3-åtgärder av respektive länsstyrelse inom ramen för Mål 1-programmen. Förslag till reformering av EU:s sammanhållningspolitik Europeiska kommissionen har i den tredje rapporten om ekono- misk och social sammanhållning föreslagit en reformering av sam- manhållningspolitiken. Den innebär bl.a. tydligare prioriteringar för att strukturfonderna på ett mer effektivt sätt skall kunna bidra till en ökad territoriell sammanhållning inom unionen och till att förverkliga demålsättningar som EU:s stats- och regeringschefer har lagt fast i Lissabon- och Göteborgstrategin. Den syftar till att göra till världens mest hållbara och konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi. Kommissionen har föreslagit att tre nya mål skall ersätta nuva- rande mål och gemenskapsinitiativ. Detta mål avser stöd till hållbar tillväxt och sysselsättningsska- pande åtgärder i de minst utvecklade regionerna i unionen. Insat- serna skall finansieras av både ESF och ERUF. Regional konkurrenskraft och sysselsättning Detta mål avser dels nationella program för att förutse och under- lätta strukturella förändringar på arbetsmarknaden i linje med den europeiska sysselsättningsstrategin, dels regionala program för att stödja näringslivets omstrukturering i industri-, stads- eller lands- bygdsområden. Målet skall koncentreras till följande teman: Innovations - och kunskapsbaserad ekonomi Miljövård och riskförebyggande åtgärder Tillgänglighet och service av allmänt ekonomiskt intresse Ökad anpassningsförmåga hos arbetskraft och företag Ökad sysselsättning och ökat arbetskraftsdeltagande Kraftsamling för reformer inom sysselsättning och social integ- Insatserna skall finansieras av både ESF och ERUF. Detta mål kan ses som en fortsättning på gränsöverskridande sam- arbete inom nuvarande gemenskapsinitiativ INTERREG och före- slås finansieras av ERUF. Enligt kommissionens förslag skall (Rådet) anta strategiska riktlinjer, som anger ramarna för strukturfondsin- satserna. Medlemsstaterna skall därefter utarbeta nationella strate- gier, som skall ligga i linje med såväl Rådets strategiska dokument som med nationella och regionala mål för hållbar utveckling och med den nationella handlingsplanen för sysselsättning. Den natio- nella strategin skall i sin tur utgöra grunden för utarbetandet av tematiska och/eller regionala operationella program. Kommissionen föreslår även att stadsdimensionen skall stärkas i de program, som finansieras av . Jämställdhetsperspektivet skall vara tydligt integrerat i alla pro- gram. Kommissionen har vidare lämnat förslag till fem EG- förordningar, som anger reglerna för genomförandet av struktur- fondsprogrammen under nästa programperiod 2007- 2013. Dessa förslag skall medlemsländerna ta ställning till under en förhand- lingsprocess, som beräknas vara slutförd . Den nuvarande utformningen av genomförandeorganisationerna innebär i realiteten att det finns flera genomförandesystem för den nationella regionala utvecklingspolitiken samt för EU:s samman- hållningspolitik och sysselsättningspolitik. Många av de organisa- tioner och myndigheter, som i en remissbehandling lämnat syn- punkter på den tredje sammanhållningsrapporten, har förordat en bättre samordning mellan de olika politikområdena. Trots att det under förhandlingsprocessen kan komma att ske vissa ändringar i förslagen till förordningar och de finansiella förut- sättningarna, bedömer regeringen det som angeläget att redan nu planera för en mer samordnad organisation för genomförandet av den svenska regionala utvecklingspolitiken och EU:s sammanhåll- ningspolitik, med beaktande av den europeiska sysselsättnings- strategin. Detta är angeläget oavsett de finansiella förutsättningarna för nästa programperiod. Utredaren skall lämna förslag till organisation för genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik 2013. Syftet är att genomförandet av strukturfondsprogrammen skall ske samordnat med den nationella regionala utvecklingspoliti- ken och samstämmigt med den europeiska sysselsättningsstrategin samt med beaktande av arbetet med lokala utvecklingsavtal inom storstadspolitiken. Utredaren skall föreslå en organisation för för- valtning och genomförande av berörda program. En viktig del i uppdraget är att partnerskapens roll och funktion i olika skeden av programarbetet och genomförandet skall karläg- gas och analyseras. Det gäller såväl medverkan i utarbetande av program som beredning av projektansökningar. Med partnerskap avses även strukturfondsdelegationer och övervakningskommittéer.