sou · GTB31d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 2000/01:268) om riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst 2002–2005 innebar ett förtydligande på en rad punkter när det gäller uppdraget till radio och TV i allmänhetens tjänst. Det gäller bl.a. företagens kulturansvar, krav på decentraliserad organisation och programproduktion utanför samt insatserna för funktionshindrade och språkliga och etniska Vidare renodlades uppdraget till UR. Kraven när det gäller mångfald i programutbudet och definitionerna av olika verksamhetstyper inom företagen förtydligades. Vidare skärptes kraven på redovisning och revision. Utgångspunkter för kommitténs arbete Det är av avgörande betydelse i en demokrati att det finns fria och självständiga medier som bidrar till mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning. Radio och TV utgör en central del av de flesta människors liv och är viktiga språk- och kulturbärare. Det särskilda uppdraget till radio och TV i allmänhetens tjänst har sin bakgrund i detta. har det svenska medielandskapet genomgått stora förändringar, bl.a. som en följd av distributions- teknikens utveckling framför allt vad gäller televisionen. Konkur- rensen på både radio- och TV-området har ökat kraftigt liksom utbudet. Trots det behåller radio- och TV-kanalerna i allmänhetens tjänst en stark ställning hos publiken. Att televisionen i allmän- hetens tjänst har ett brett stöd framgår bl.a. av att av det samlade TV-tittandet ägnas åt dessa sändningar trots att utbudet av kommersiella TV-kanaler som sänder till den svenska publiken är mycket omfattande. Radion i allmänhetens tjänst har dagligt lyssnande hos befolkningen. beslutade att godkänna regeringens förslag i propositionen Digitala TV-sändningar (prop. 2002/03:72) att den marksända televisionen skall övergå till digital teknik samt, med ändring i fråga om slutdatum, om tidpunkt för övergången till digital teknik (bet. 2002/03:KU33, rskr. 2002/03:196). tillkännagav för regeringen att den bör återkomma till med förslag som ger en god överblick och utgör ett erforderligt underlag för att på nytt bedöma frågan om utbyggna- den av det digitala marknätet och därmed sammanhängande frågor. En parlamentarisk kommitté har regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för digital radio (Ku2001:03). Kommittén skall slutredovisa sitt arbete . Den tekniska utvecklingen av distribution och produktion berör alla aktörer på mediemarknaden, inte minst radio och TV i allmän- hetens tjänst. Företagen ställs inför nya krav och verksamheten ges fler möjligheter. Trots ett allt större utbud på radio- och TV- området spelar utbudet från radio och TV i allmänhetens tjänst fortfarande en mycket viktig och betydelsefull roll för mångfalden i medieutbudet. Uppgifterna för radio och TV i allmänhetens tjänst kan beskrivas som att ge alla tillgång till ett allsidigt och oberoende program- utbud av hög kvalitet fritt från reklambudskap. Detta innebär bl.a. att sändningarna skall kunna tas emot i hela landet och att programverksamheten skall vara så sammansatt och varierad att den rör sig från det breda anslaget till det mera särpräglade, som medborgarna får chansen till nya och oväntade val av program och genrer. Det innebär också att sändningarna skall präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samt uppfylla krav på opartiskhet, saklighet, självständighet och oberoende av såväl staten som privata intressen. Programutbudet skall som helhet kännetecknas av hög kvalitet och präglas av en strävan att i olika programgenrer förmedla kunskap och bidra till allmänbildning. En viktig aspekt är att programverksamheten skall spegla hela landet och att programproduktion skall ske i olika delar av . Radio och TV i allmänhetens tjänst är också genom sin särställning bland medieföretagen en av landets viktigaste kulturskapare och kultur- förmedlare. Public service-företagen bidrar dessutom i hög grad till att berika det svenska kulturlivet genom de uttrycksformer som är specifika för radion och televisionen. Utgångspunkten för kommitténs arbete skall vara att program- företagens verksamhet även fortsättningsvis skall ha denna inrikt- ning. Den parlamentariska kommittén skall ta fram ett underlag om de villkor som skall gälla för verksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst. Regeringen avser att låta en särskild utredare se över vissa frågor som bl.a. berör finansieringen av och medels- tilldelningen för public service-företagen. De frågor som berörs i den utredningen skall inte ingå i kommitténs uppdrag. Frågor som anges i det följande skall behandlas och där det är lämpligt skall olika alternativ utformas. Erfarenheter från andra länder skall beaktas i den utsträckning det är motiverat. I de fall kommittén lämnar förslag som har ekonomiska konsekvenser skall kostnads- Bilaga 1 SOU 2005:1 beräkningar redovisas Även relevanta EG-bestämmelser skall beaktas. I Radio- och (Ku2000:01) hanteras vissa frågor kring radio och TV i allmänhetens tjänst och som inte heller skall ingå i kommitténs uppdrag. Radio och TV i allmänhetens tjänst spelar en stor och viktig roll på mediemarknaden. Det är därför angeläget att public serviceföre- tagen har resurser och förmåga att utvecklas så att det blir möjligt att även bedriva en livskraftig programverksamhet. Den pågående konvergensutvecklingen påverkar även public service- företagens villkor. Fram tills nu har utvecklingen främst inneburit att bolagen bedriver kompletterande verksamhet i andra medier än radio och TV, t.ex. på Internet. Kommittén skall göra en bred och djupgående analys av omvärlden för radio och TV i allmänhetens tjänst. Kommittén skall undersöka och redogöra för hur uppdraget för public service i andra jämförbara länder säkerställs i en ny och föränderlig mediesituation, särskilt med avseende på konvergens- utvecklingen. Arbetet bör i övrigt bedrivas med utgångspunkt i den allmänna utvecklingen inom mediesektorn. Nyhetsuppdraget är en central del av uppdraget till en radio och TV i allmänhetens tjänst. Nyhetsverksamheten inom SVT har genomgått en organisationsförändring. togs kravet på två självständiga nyhetsredaktioner bort och SVT:s nyhetsverksamhet skall i stället bedrivas så att de olika självständiga redaktionerna inom företaget oberoende av varandra kan fatta beslut med skilda perspektiv. Regeringen har gett och TV i uppdrag att följa och utvärdera hur de gjorda förändringarna påverkat mångfalden i nyhetsutbudet. En delrapport lämnades till regeringen . Uppdraget kommer att slutredovisas . Den parlamentariska kommittén skall mot bakgrund av bl.a. arbete bedöma om SVT:s uppdrag utifrån ett mångfaldsperspektiv på nyhetsverksamheten behöver förändras. Radio och TV i allmänhetens tjänst har en viktig funktion att fylla för det svenska kulturlivet. Genom sin särställning bland medie- företagen är den en av landets viktigaste kulturskapare och kultur- förmedlare. I ett alltmer internationaliserat och kommersialiserat kultur- och medieutbud har public serviceföretagen en allt viktigare roll att spela. För upphovsmän och konstutövare får programföretagens utbud allt större betydelse och programföretagens kulturansvar innebär också att ta skälig hänsyn till medverkande upphovsmäns och utövande konstnärers rättigheter till sina verk. Många av de programtyper som ryms inom programföretagens kulturansvar skulle sannolikt aldrig produceras om inte public service hade uppgiften att tillhandahålla dem. Genom att svenskt kulturliv skildras och förmedlas i radio och TV kan kulturen ges en långt större publik än vad enskilda kulturinstitutioner kan klara. För många människor är radion och televisionen det enda sättet att regelbundet komma i kontakt med konstarter som film, teater, bildkonst och musik. SR och SVT har ett långtgående uppdrag att vidga och fördjupa sitt kulturansvar. I det ingår, förutom att vara kulturskapare och kulturförmedlare, att samarbeta med kulturinstitutioner och kulturproducenter. Både SR och SVT spelar en central roll i att göra svensk musik tillgänglig för en bred allmänhet. SVT har även stor betydelse för produktionen och spridningen av svensk film. Kommittén skall utvärdera hur bolagen genomför sitt kultur- uppdrag. Kommittén skall, utifrån nuvarande krav på företagen om att fördjupa och vidga kulturansvaret, bedöma om villkoren är ändamålsenligt utformade och om uppdraget kan utvecklas för att bättre ta tillvara de möjligheter som radio och TV i allmänhetens tjänst har som kulturskapare och kulturförmedlare. Inför den nuvarande tillståndsperioden föreslog den särskilde utredaren i sitt betänkande Radio och TV i allmänhetens tjänst – ett beredningsunderlag (SOU 2000:55) tre olika alternativ till organisa- tion av UR. Det första alternativet innebar att UR skulle organi- seras och finansieras som men ges förbättrade förut- sättningar. Det andra alternativet gick ut på att UR skulle integre- ras i de två övriga public service-företagens verksamheter i syfte att stärka utbildningsprogrammens ställning och det samlade folkbild- ningsansvaret. Det tredje alternativet innebar att UR skulle behålla sin ställning som självständigt public serviceföretag men att verk- samheten skulle renodlas mot utbildningsprogram som SVT och SR fullt ut skulle ta över ansvaret för program av folk- bildningskaraktär. För att bättre ta tillvara den resurs som UR utgör förtydligades villkoren för UR:s uppdrag inför den nuvarande tillståndsperioden. Företaget skall i större utsträckning koncentrera sina insatser till utbildningsprogram . Kommittén skall analysera och bedöma hur UR:s uppdrag bäst kan tas till vara . Kommittén skall utgå från den tidigare särskilde utredarens alternativa förslag till organisation av UR. Frågor som rör organisation, sändningsutrymme, finansiering samt förutsättningar för samarbete med utbildningsinstitutioner skall i detta sammanhang särskilt övervägas. Kommittén skall också, beroende på utfallet av analysen och bedömningen, lämna förslag om hur utbildningsprogrammen skall hanteras och, i förekommande fall, utvärdera hur förtydligandet av UR:s uppdrag för innevarande tillståndsperiod påverkat verksamheten inom UR. Programmens tillgänglighet för funktionshindrade är en viktig del av uppdraget för radio och TV i allmänhetens tjänst. Den parlamentariska kommittén skall följa upp och utvärdera det arbete för ökad tillgänglighet som bedrivs inom public service- företagen och då särskilt lösningar för uppläst textremsa i TV samt användningen av annan ny teknik. I detta sammanhang skall kom- mittén även ta del av internationella erfarenheter. Kommittén skall analysera om nuvarande krav på insatser och redovisning är ända- målsenliga och därutöver undersöka om ytterligare krav skall ställas på programföretagen för att öka tillgängligheten. I förekommande fall skall kommittén lämna förslag på hur sådana krav bör formu- leras. Språkliga och etniska minoriteter Innebörden av sändningstillstånden under innevarande tillstånds- period är att programföretagen skall beakta språkliga och etniska minoriteters intressen samt att insatserna på detta område skall öka. Minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli (tornedalsfinska) och chib skall inta en särställning. Kommittén skall undersöka om dagens krav på programföre- tagen är lämpliga för att tillgodose kraven på tillgänglighet för språkliga och etniska minoriteter. Kommittén skall särskilt analy- sera hur företagen redovisar insatserna på detta område. Programverksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst skall som helhet präglas av folkbildningsambitioner. För att stärka det samlade folkbildningsansvaret i radio och TV i allmänhetens tjänst har programföretagen getts i uppdrag att gemensamt utarbeta en plan för ett fördjupat samarbete kring dessa frågor. Programföretagen avrapporterade sitt uppdrag . I anslagsvillkoren gavs företagen ett förnyat uppdrag på denna punkt. Programföretagen lämnade sin gemensamma redo- visning till regeringen . Kommittén skall utifrån bolagens redovisningar analysera hur det samlade folkbildningsansvaret hanteras och realiseras av programföretagen. Kommittén skall, om den finner det lämpligt, lämna förslag till hur inslaget av folkbildning i den samlade verk- samheten kan förstärkas. I 6 kap. 1 § radio- och TV-lagen (1996:844) föreskrivs att program- verksamheten som helhet skall präglas av det demokratiska stats- skickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Denna bestäm- melse gäller för alla typer av radio- och TV-sändningar som omfat- tas av lagen. Uttrycket "alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet" avser de sidor av demokrati- begreppet som anknyter till bl.a. förhållandet mellan människor, t.ex. fördömande av rasism, våld och brutalitet samt hävdande av jämställdhet mellan kvinnor och män. Inför den nuvarande till- ståndsperioden angavs att programverksamheten bör, såväl i utformning som till innehåll, utgå från ett perspektiv präglat av jämställdhet mellan kvinnor och män (prop. 2000/01:94, s. 32, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Kommittén skall analysera om de villkor om redovisning av programverksamheten i detta avseende är tillräckliga för att bedöma om programföretagen uppfyller kraven. I sändningstillstånden och i anslagsvillkoren för , SVT och UR finns vissa krav på bolagens interna organisation och arbetssätt. Kraven avser bl.a. distriktsorganisation, samarbetsprojekt, utlägg- ningar av produktioner samt att viss del av allmänproduktionen skall ske utanför . Huvudsyftet med de angivna villkoren är att bolagen skall ha en egen högkvalitativ produktionsverksamhet, främja mångfald och arbeta för att programmen präglas av olika perspektiv och speglar hela . Kommittén skall bedöma hur nuvarande krav uppfyller angivna syften. lämnade en parlamentarisk kommitté sitt betänkande Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27) till regeringen. Betänkandet har remitterats. I betänkandet lämnas bl.a. förslag som rör verksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst. Kommittén skall beakta de förslag som lämnas i betänkandet om verksamheten inom SR, SVT och UR samt remissutfallet i berörda frågor. Enligt nuvarande sändningstillstånd får sponsring förekomma dels i SVT:s sändningar i samband med sportevenemang, dels av program i SR och SVT som innebär utsändning av en allmän sammankomst eller offentlig tillställning där programföretaget är arrangör. Förut- sättningen i det senare fallet är dock att det är ett evenemang inom ramen för ett åtagande gentemot Europeiska radiounionen (EBU) eller ett arrangemang av liknande betydelse samt att programmet direktsänds till flera länder. Kommittén skall utifrån gällande regler överväga om det finns skäl att tydliggöra riktlinjerna för sponsring inom radio och TV i allmänhetens tjänst. Kommittén skall samverka med , Tele- vision AB och . Kommittén skall fortlöpande samråda med Radio- och (Ku2000:01), (Ku2001:03) samt den sär- skilda utredaren (). Kommittén skall börja med att genomföra omvärldsanalysen. Kommittén skall i sitt arbete noga följa arbetet inom andra områden som rör verksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst. Uppdraget skall redovisas före utgången av . Tilläggsdirektiv till Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst (Ku 2003:01) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande till- kallade chefen för en parlamentarisk kom- mitté med uppdrag att utifrån en bred omvärldsanalys ta fram ett underlag om de villkor som skall gälla för radio och TV i allmän- hetens tjänst (dir. 2003:119). Kommittén, som antagit namnet Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst (Ku 2003:01), skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag före utgången av . Uppdraget skall, med ändring av tidigare angiven tidpunkt, redovisas före utgången av . Deltagare vid hearing om funktions- hindrades tillgänglighet till public service (Socialdep) (Ju-dep) (Ku-dep) (Ku-dep) Deltagare vid hearing om språkliga och etniska minoriteters tillgänglighet till public service (Sverigefinländarnas delegation) Milinko Mijatovic (SIOS) (Ju-dep) (Ku-dep) Tillståndets innebörd, tid och upphörande () har till uppgift att bedriva ljudradio- verksamhet i allmänhetens tjänst. Verksamheten skall bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. SR meddelas tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen (1996:844) att sända rikstäckande ljud- radio. Sändningstillståndet innebär rätt att i hela landet sända fyra program. Att sända ett rikstäckande program innebär rätt att dela upp sändningen i regionala sändningar. SR medges dessutom rätt att – i likhet med vad som sänds – i och sända två respektive ett program. Se också SR:s sändningstillstånd för digitala ljudradiosändningar. SR medges vidare rätt att sända ljudradioprogram avsedda för mottagning i utlandet. Tillståndet träder i kraft och gäller till och med . upphör SR:s nu gällande sändningstillstånd. I enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 7 § radio- och TV-lagen förlängs tillståndet på oförändrade villkor , om tillståndshavaren önskar det och regeringen inte senast före tillståndstidens utgång meddelat att tillståndet inte kommer att förlängas eller att regeringen önskar förändra villkoren. Detta tillstånd kan återkallas enligt bestämmelserna i 11 kap. 1 och 2 §§ radio- och TV-lagen. Regeringen föreskriver att sändningstillståndet skall förenas med följande villkor, vilka SR godtagit, enligt 3 kap. 8 § radio- och TV- lagen. SR skall sända fyra rikstäckande ljudradioprogram, varav ett även skall ha regionalt uppdelat innehåll. Att sända till hela landet innebär att av den fast bosatta befolk- ningen skall kunna ta emot sändningarna. Vill SR uppfylla en del av denna skyldighet genom att sända över satellit skall regeringens medgivande inhämtas. SR får inte ta flera frekvenser i FM-bandet i anspråk för sina sändningar än dem som SR använt under huvuddelen av . Detta hindrar dock inte en sådan utbyggnad som behövs för att en större andel av den bofasta befolkningen skall kunna nås av sänd- ningarna. SR skall bereda utrymme för sändningar av radiotidningar. Sänd- ningar skall ske, om så behövs, i samma tidsmässiga omfattning som under . SR skall upplåta sändningstid för sändningar av utbildningsprogram från (se även SR:s anslagsvillkor). SR skall utforma sändningarna på sådant sätt att de inte endast kan tas emot av en begränsad del av allmänheten i sändningsområdet. SR skall använda analog utsändningsteknik för sändningarna. Den tekniska kvaliteten på sändningarna skall vara hög. Sändningarna skall ske med så god säkerhet att eventuella sändningsavbrott blir så korta som möjligt. Verksamheten skall utformas så att den inte understiger de kvalitets- och säkerhetsnivåer som sammantaget rådde för programproduktion och utsändning . SR skall köpa utsändningstjänster för analoga marksändningar från . Sändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informations- frihet skall råda i ljudradion. SR skall före sändning av program så noggrant som omständig- heterna medger kontrollera sakuppgifter i programmet. Ämnesval och framställning skall ta sikte på vad som är väsentligt. Den enskildes privatliv skall respekteras i programverksamheten om inte ett oavvisligt allmänt intresse kräver annat. SR skall ta hänsyn till ljudradions särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sänd- ning av programmen. SR skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet i alla programgenrer. Programmen skall utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. Programutbudet skall spegla hela landet och som helhet präglas av folkbildningsambitioner. SR skall beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och utrymme skall ges åt en mångfald av åsikter och meningsriktningar. SR skall i skälig omfattning tillgodose olika intressen i fråga om bl.a. religion, kultur och vetenskap. (Se prop. 2000/01:94 s. 30-35, bet. 2000/01:KrU8 s. 19-23). SR har ett särskilt ansvar för det svenska språket och dess ställning i samhället. SR skall tillhandahålla ett mångsidigt utbud av program av hög kvalitet på svenska språket och tillvarata den svenska kultu- ren i dess vidaste bemärkelse. Språkvårdsfrågor skall beaktas i programverksamheten. Nyhetsverksamheten inom SR skall bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. SR skall meddela nyheter, stimulera till debatt, kommentera och belysa händelser och skeenden och därvid ge den allsidiga informa- tion som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. SR skall granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna samt spegla verk- samheten inom sådana organ och inom andra maktsfärer. Nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall utgå från olika perspektiv, så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. SR skall i sin roll som kulturbärare fortsatt vidga och fördjupa sitt kulturansvar. SR skall verka för debatt kring viktigare kulturfrågor, bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivets olika områden och i samverkan med det övriga kulturlivet stimulera och förmedla olika kulturaktiviteter. SR skall tillvarata och utveckla ljudradions särskilda förutsättningar att ge upplevelser och stimulera fantasin och därigenom ge möjligheter till inlevelse, engagemang och för- ströelse. Nyskapande programinnehåll skall främjas, även i SR:s egen skapande verksamhet. SR skall samarbeta med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter i hela i syfte att erbjuda utsänd- ningar av föreställningar, konserter och andra kulturhändelser. Det årliga antalet utsändningar av föreställningar, konserter och andra kulturhändelser skall öka jämfört med . SR skall tillhandahålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . Det utländska programutbudet skall spegla olika kulturkretsar. Program om och från de nordiska grannländerna skall sändas i syfte att stärka den nordiska kultur- gemenskapen. SR:s program för sändning till utlandet skall ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik, möjlighet att få information om och upprätthålla kontakt med . Program- men bör ge kunskap om och bidra till förståelse för det svenska samhället. Bestämmelserna i 9, 10, 12 och 13 §§ skall tillämpas med avse- ende på varje språkgrupp för sig och med beaktande av den speciella karaktären hos sändningarna till utlandet. SR skall ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar samt i dessa program förmedla kulturella och konstnärliga upplevelser, nyheter och information. SR skall ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör språkliga eller etniska minoritetsgrupper. SR skall beakta funktionshindrades behov. Program skall även produceras för speciella målgrupper. SR:s insatser för att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade skall öka under till- ståndsperioden jämfört med . God hörbarhet i sändningarna skall eftersträvas. I fråga om program om och för funktionshindrade får SR, () och () sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. SR skall beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. SR:s insatser på detta område skall öka jämfört med . Minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib skall inta en särställning. SR skall vidta särskilda åtgärder för att säkerställa en ökad tillgänglighet för den finska språkgruppen jämfört med . I fråga om verksamhet för språkliga och etniska minoriteter får SR, SVT och UR sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser.