sou · GTB378 · 2006-01-01 00:00:00 — I princip all sådan forskning skulle kunna innefatta en risk för påverkan och således kräva etik- prövning. Med hänsyn till att lagrummet är förbundet med straff- ansvar måste en tydlig avgränsning finnas. Utredningen anser därför att detta varken är en möjlig eller lämplig lösning. Forskning som uppenbart riskerar att påverka forskningspersonen Ett alternativ skulle kunna vara att 4 § 2 p. EPL ändras på så sätt att etikprövning skall ske när det är fråga om forskning som utförs enligt en metod som uppenbart riskerar att påverka forskningsper- sonen fysiskt eller psykiskt. Genom att föra in begreppet uppen- bart riskerar markeras att det är en tydlig eller påtaglig risk att forskningsmetoden kommer att påverka forskningspersonen. sådan lösning skulle ligga i närheten av det förslag lämnat i sin rapport. Vad som talar emot en sådan lösning är att begreppet alltjämt kan anses som för diffust för att kunna appli- ceras på forskningsprojekt. Det kan därmed innebära osäkerhet om forskningen skall etikprövas eller inte. Med hänsyn till att det är fråga om en obligatorisk regel om etikprövning som är förenad med straffansvar kan inte heller ett sådan alternativt vara att föredra. Forskning som syftar till att påverka forskningspersonen eller uppen- bart riskerar att skada densamme Ett tredje alternativ skulle vara att bibehålla formuleringen i 4 § 2 p. EPL samt att komplettera den med ytterligare rekvisit. Genom att lägga till eller som innebär en uppenbar risk att skada forsknings- personen markeras att det krävs att metoden tydligt eller påtagligt riskerar att forskningspersonen kommer att skadas. En sådan lös- ning innebär en tydligare avgränsning än de tidigare angivna för- slagen. Utredningen anser att det nu nämnda alternativet innebär en lämplig förändring av bestämmelsen. De projekt som inte faller in under bestämmelsen kan underställas en frivillig prövning (se avsnitt 6.4.4). Reglerna som återfinns i nuvarande 3 och 4 §§ EPL är underkastade en obligatorisk prövning. Även med de nu föreslagna ändringarna av lagrummen (se avsnitt 6.4.1 och 6.4.2) skall dessa vara förenade med straffansvar. För att förtydliga kravet på prövning bör en rubrik föras in närmast före det första lagrummet med ordalydelsen Obligatorisk prövning. Reglerna om rådgivande yttrande återfinns i förordningen med instruktion för regionala etikprövningsnämnder. Ett rådgivande yttrande utfärdas av etikprövningsnämnden och sker på frivillig basis efter begäran från forskaren och grundar sig inte på EPL. Det är angeläget att det finns en dylik bestämmelse som ger forskaren möjlighet att få sitt projekt prövat av en etikprövningsnämnd för att kunna erhålla forskningsbidrag och medges rätt att publicera forskningsresultat inom och utom landet eller som av annat skäl anser det angeläget att få forskningen etikprövad. Det är inte heller något som hindrar att institutionerna i landet själva kräver etik- prövning för forskning där de anser att så är påkallat, exempelvis av studentarbeten. För att ge prövningen i dessa fall en ökad tyngd bör bestäm- melsen emellertid tas in i EPL. Den forskning som kan komma ifråga är all forskning som inte faller in under den obligatoriska prövningen och som uppfyller kravet på forskning enligt 2 § 1 p. EPL. Exempelvis kan forskning som inte faller in under den obliga- toriska prövningen i 4 § 2 p. då den inte syftar till att påverka forsk- ningspersonen fysiskt eller psykiskt eller innebär en uppenbar risk för skada (enligt utredningens förslag), men där det väl finns skäl att tro att påverkan kommer att ske, undergå frivillig prövning. Ett annat exempel på frivillig prövning är forskning genom enkäter och intervjuer på känsliga uppgifter som inte faller inom ramen för de känsliga personuppgifter i 13 § PUL eller 4 § 2 p. EPL. Dolda observationer kan vara en annan sorts forskning som kan under- ställas den frivilliga prövningen. EPL omfattar enligt 5 § endast forskning som skall utföras i . Forskning som bedrivs av svenska forskare eller med svenska medel i andra länder prövas därför enligt de ländernas regler om etikprövning. Endast i undantagsfall saknas sådana regler. Om forskning bedrivs av svenska forskare eller med svenska medel i ett annat land, exempelvis genom inhämtande av prover som sedan förs in i , krävs det således inte någon etikprövning här. Om det i ett dylikt fall skulle saknas etikprövning i det andra landet ligger nära till hands att anse att det svenska forsknings- institutet eller motsvarande låter forskningsprojektet underkastas en frivillig prövning i . Regelsystemet i EPL skall tillämpas på den frivilliga prövningen. Den frivilliga prövningen skall således ske enligt samma principer som den obligatoriska prövningen och utföras lika samvetsgrant. Den frivilliga prövningen är dock inte förenad med något straffansvar. Förändringen innebär ett allmänt starkare skydd för forskningspersonen . Även allmänhetens förtroende för forskningen kommer sannolikt att öka. Forskarsamhället ges på detta sätt möjlighet att påverka vad som skall etikprövas. Förslaget innebär också att risken för att det skapas en parallell organisation för etiska prövningar undviks och att forskarnas intressen av att få till stånd en etikprövning beaktas. Med hänsyn till att det är fråga om en frivillig prövning bör det föras in som en rubrik om detta närmast före lagrummet. 7Handläggning av ansökningar rörande kliniska läkemedels- prövningar En klinisk undersökning på människor av ett läkemedels egenska- per, s.k. klinisk läkemedelsprövning, kräver dels en prövning hos en regional etikprövningsnämnd enligt 4 § 2 p. EPL, dels en prövning hos enligt 13 och 14 §§ läkemedelslagen (1992:859), LML, genom två separata ansökningsförfaranden. Enligt direktiven skall utredningen undersöka förutsättningarna för att skapa en ordning för kliniska läkemedelsprövningar där den sökande kan lämna in en samlad ansökan som gäller för både etikprövningsnämn- den och , men där två oberoende prövningar görs vid respektive myndighet, och sedan få ett besked med båda beslu- ten. Utredningen skall även utreda möjligheten till förkortad hand- läggningstid vid etikprövningsnämnderna för ansökningar som av- ser kliniska läkemedelsprövningar och hur kommunikationen mellan de sökande och de inblandade myndigheterna bör gå till från det att ansökan lämnas in tills besked om utfallet av prövningen lämnas. Utredningen gör i det följande först en översiktlig genom- gång av de båda nuvarande parallella systemen för ansökningar om kliniska läkemedelsprövningar för att därefter redovisa sina egna över- väganden beträffande behovet av en reformering av den nu gällande ordningen samt sina egna förslag. I EPL finns bestämmelser om etikprövning av forskning som avser människor. Syftet med lagen är att skydda den enskilda människan och respekten för människovärdet vid forskning (1 §). Med forskning avses vetenskaplig forskning samt utvecklingsarbete på vetenskaplig grund (2 §). Forskning innebär ibland ett fysiskt ingrepp på forsk- ningspersonen, dvs. en levande människa som forskningen avser. Handläggning av ansökningar rörande kliniska läkemedelsprövningar begreppet innefattas dock även forskning som innebär metoder som syftar till att påverka forskningspersonen fysiskt eller psykiskt för att kunna registrera en effekt eller en reaktion. En åsyftad fysisk påverkan på en forskningsperson inom medicinsk forskning (som inte är att betrakta som ett fysiskt ingrepp) kan vara t.ex. kliniska läkemedelsprövningar (se prop. 2002/03:50 s. 194). Sådan forskning skall etikprövas (4 § 2 p.). Det ankommer på forskningshuvudmannen (dvs. en statlig myndighet eller en fysisk eller juridisk person i vars verksamhet forskningen utförs) att ansöka om etikprövning (23 §). Ansökan skall lämnas in till den regionala etikprövningsnämnd där forskningshuvudmannen har sitt säte (3 § andra stycket förord- ningen om etikprövning av forskning som avser människor). För att ansökan skall prövas har forskningshuvudmannen att erlägga en av- gift, för kliniska läkemedelsprövningar uppgår avgiften till och för ändringar till (Bilaga 2 till förordningen). Vid klinis- ka läkemedelsprövningar skall den regionala nämnden fatta beslut inom vissa angivna tider. Tiden börjar löpa från och med det att en komplett ansökan kommit in till behörig regional nämnd. En ansö- kan om läkemedel för genterapi eller somatisk cellterapi eller läke- medel som innehåller genetiskt modifierade organismer skall hand- läggas , i de fall det finns föreskrifter om skyldighet för nämnden att höra någon annan myndighet skall en ansökan handläggas , en ansökan om ändring och en ansökan om xenogen cellterapi utan någon tidsgräns samt övriga kliniska läkemedelsprövningar (5 § i förord- ningen). Tiden får förlängas om den regionala nämnden begär ytterligare information från den sökande. Handläggnings- tiden förlängs i de fallen med det antal dagar som löper från det att informationen begärdes till dess att den kommit in (6 § i förord- ningen). Om en ansökan har överlämnats från den regionala nämn- den till gäller handläggningstiderna i förordningens 5 § som får förlängas på sätt som angetts i 6 § om inte en sådan förlängning redan skett (7 § i förordningen). Forskning som enligt EPL skall etikprövas får utföras bara om den har godkänts vid en sådan prövning – med eller utan villkor. Ett godkännande upphör att gälla, om inte forskningen har börjat utfö- ras senast efter det att beslutet om godkännande vann laga kraft (6 § EPL). Forskningen får bara godkännas om den kan utföras med respekt för människovärdet (7 §). Mänskliga rättigheter och grund- läggande friheter skall alltid beaktas vid etikprövningen samtidigt som hänsyn skall tas till intresset av att ny kunskap kan utvecklas Handläggning av ansökningar rörande kliniska läkemedelsprövningar Människors välfärd skall ges företräde framför sam- hällets och vetenskapens behov (8 §). Forskningen får godkännas bara om de risker som den kan medföra för forskningspersonens hälsa, säkerhet och personliga integritet uppvägs av dess vetenskapliga värde (9 §). Forskning får inte godkännas, om det förväntade resultatet kan uppnås på ett annat sätt som innebär mindre risker för forsk- ningspersoners hälsa, säkerhet och personliga integritet (10 §). Forsk- ning får godkännas bara om den skall utföras av eller under över- inseende av en forskare som har den vetenskapliga kompetens som behövs (11 §). Forskningspersonen skall informeras om den övergripande planen för forskningen, syftet med forskningen, de metoder som kommer att användas, de följder och risker som forskningen kan medföra, vem som är forskningshuvudman samt att deltagandet i forskningen är frivilligt och att forskningspersonen har rätt att när som helst av- bryta sin medverkan (16 §). Forskningen förutsätter att forskningspersonen har samtyckt till forskningen och att detta föregåtts av information. Det krävs vidare att samtycket, som skall vara frivilligt, är uttryckligt och preciserat till viss forskning samt har dokumenterats (17 §). Om forsknings- personen har fyllt men inte och inser vad forskningen innebär för hans eller hennes del, skall han eller hon själv informeras om och samtycka till forskningen. I andra fall när forskningsperso- nen inte fyllt , skall vårdnadshavarna informeras om och sam- tycka till forskningen på det sätt som nämnts ovan. Forskningsper- sonen skall dock själv så långt som möjligt informeras om forsk- ningen. Trots vårdnadshavarnas samtycke får forskningen inte ut- föras om en forskningsperson som är inser vad den innebär för sin del och motsätter sig att den utförs. Om en forsk- ningsperson är gift tillämpas reglerna så som om vederbörande fyllt (18 §). Ett tidigare lämnat samtycke får tas tillbaka med ome- delbar verkan. Data som hämtats in får dock användas i forskningen (19 §). Forskning får utföras utan samtycke, om sjukdom, psykisk stör- ning, försvagat hälsotillstånd eller något annat liknande förhållande hindrar att forskningspersonens mening inhämtas (20 §). Det krävs dock att förutsättningarna i 21 och 22 §§ är uppfyllda. Forskning avseende en forskningsperson får då utföras om forskningen kan förväntas ge en kunskap som inte är möjlig att få genom forskning med samtycke och forskningen kan förväntas leda till direkt nytta för forskningspersonen. Även om det sistnämnda förhållandet inte Handläggning av ansökningar rörande kliniska läkemedelsprövningar är uppfyllt får forskningen utföras om syftet är att bidra till ett resultat som kan vara till nytta för forskningspersonen eller någon annan som lider av samma eller liknande sjukdom eller störning och forskningen innebär en obetydlig risk för skada och ett obetydligt obehag för forskningspersonen (21 §). En forskningsperson som av- ses i 20 § skall så långt som möjligt informeras personligen om forsk- ningen. Samråd skall även ske med forskningspersonens närmaste anhöriga samt med god man eller förvaltare enligt 11 kap. FB om frågan ingår i dennes uppdrag. Forskningen får inte utföras om forsk- ningspersonen i någon form ger uttryck för att inte vilja delta eller om någon av dem som samråd har skett med motsätter sig utföran- det (22 §). har genom föreskrifter och allmänna råd för etik- prövning av forskning som avser människor i VRFS 2004:1 utformat en ansökningsblankett för etikprövningar. Nedan lämnas en redo- görelse för innehållet i denna. När en ansökan kommer in till etikprövningsnämnden skall myn- digheten fylla i ankomstdatum, diarienummer, om avgiften är betald, när ansökan är komplett, om det begärs komplettering av ansökan, när den begärda information är inkommen, om det begärs ytterligare information samt expeditions- och beslutsdatum. De första uppgifterna som skall fyllas i av sökande är titel på projektet och vad ansökan avser med angivande av vilken avgift som skall erläggas. Beträffande avgifterna skall det anges om det är fråga om forskning där endast en forskningshuvudman deltar (), forskning där fler än en huvudman deltar (), forskning där mer än en forskningshuvudman deltar, men där samtliga forsknings- personer eller forskningsobjekt enligt 4 § EPL har ett samband endast med en av forskningshuvudmännen (), en- dast behandling av personuppgifter (), forskning som gäller klinisk läkemedelsprövning () eller ändring av tidigare god- känd ansökan (). Om rådgivande yttrande önskas för det fall nämnden finner att studien/forskningsprojektet inte faller inom lagens tillämpningsområde skall det anges. Blanketten har därefter delats in i nio avsnitt med uppgifter som skall fyllas i. Nedan anges avsnitten var för sig enligt den ordning som de finns upptagna i an- sökan. Handläggning av ansökningar rörande kliniska läkemedelsprövningar 1.Information om forskningshuvudman m.m. Under rubriken skall anges vem som är sökande forskningshuvudman (se närmare beskrivning under avsnitt 7.1.1), vem som är behö- rig företrädare för forskningshuvudmannen (t.ex. prefekt, enhetschef, verksamhetschef), vem som är forskare och hu- vudansvarig för genomförandet av projektet och som be- nämns kontaktperson. Vidare skall plats där projektet skall genomföras antecknas liksom om det finns andra medver- kande såsom övriga deltagande forskningshuvudmän samt forskare som är ansvariga att lokalt genomföra projektet. Om ansökan om tillstånd sänts in till skall det antecknas liksom om en anmälan gjorts till Datainspek- tionen om det är fråga om förhandskontroll av behandling av personuppgifter om genetiska anlag som framkommit efter genetisk undersökning. 2.Uppgifter om projektet. Sökanden skall under rubriken ange en sammanfattande beskrivning av forskningsprojektet. Vi- dare skall han eller hon förklara vilken primär vetenskaplig frågeställning som ligger till grund för projektets utformning. Om det har förevarit relevanta djurförsök skall resultaten från dem framgå. Undersökningsprocedurer, datainsamlingar och datas karaktär skall anges översiktligt. Avsikten är att det framgår hur studien skall genomföras och vad det insamlade materialet har för karaktär. Det är vidare av vikt att förklara hur uppgifternas tillförlitlighet säkerställs. Vid medicinsk forskning skall t.ex. typer av ingrepp, mätmetoder, antal be- sök, tidsåtgång vid varje försök, doser och administrations- sätt för eventuella läkemedel och/eller isotoper och blod- provsmängd uppges. Det skall anges om och på vilket sätt undersökningsproceduren m.m. skiljer sig från klinisk rutin. Sökanden skall även uppge hur proceduren är upplagd för att ge eventuell behandling efter studiens slut samt för att handha insamlingen av biologiskt material. Datakällor och procedurer vid behandling av personuppgifter skall lämnas. Sökanden skall även ange om insamlat biologiskt material kommer att förvaras i en biobank. Det är därvid lämpligt att ange hur prover som skall sparas förvaras, hur kodningspro- cedurer är upprättade och hur villkor för utlämnande av pro- ver är utformade. Av ansökan skall framgå att det finns till- gång till nödvändiga resurser under hela projektets genom- förande. I samband därmed skall det finnas antecknat vem Handläggning av ansökningar rörande kliniska läkemedelsprövningar som har ansvaret för forskningspersonernas säkerhet vid alla enheter/kliniker där patienter ingår samt att erforderliga ekonomiska och personella resurser finns tillgängliga. Sökan- den har även att ange hur journalföring, registrering och han- tering av data skall ske. En redogörelse skall lämnas om tidi- gare egna och/eller andras erfarenheter av den använda pro- ceduren, tekniken eller behandlingen. 3.Uppgifter om forskningspersoner. Av ansökan skall framgå hur man gör urvalet av forskningspersonerna. Det är därvid av vikt att veta på vilket sätt forskaren kommer i kontakt eller får kännedom om lämpliga forskningspersoner. Om rekry- tering skett genom annonsering eller genom tidigare eller pågående studier bör detta anges. Om forskningspersonerna är beslutsinkapabla skall detta särskilt motiveras. Om forsk- ningen inriktas endast mot en viss grupp, såsom exempelvis män, bör detta förklaras utifrån ett genusperspektiv – mot- svarande skall gälla om en undersökning gäller endast barn, kvinnor eller äldre. Vidare skall relationen mellan forska- re/försöksledare och forskningspersonerna anges såsom t.ex. behandlande läkare – patient. Det är av vikt att det framgår hur det statistiska underlaget för studiepopulationens/under- sökningsmaterialets storlek är uttaget. Om forskningsperso- nerna kan komma att inkluderas i flera studier eller i nära anslutning till studien skall även det framgå. I ansökan skall det anges vilket försäkringsskydd som finns för de olika forskningspersonerna som deltar i projektet liksom om det utgår någon ekonomisk ersättning eller andra förmåner till dessa. 4.Information och samtycke. Forskningspersonen skall infor- meras om den övergripande planen för forskningen, syftet med forskningen, de metoder som kommer att användas, de följder och risker som forskningen kan medföra, vem som är forskningshuvudman och kontaktperson, att deltagandet är frivilligt och att han eller hon när som helst kan avbryta sin medverkan. Den sökande skall beskriva i ansökan hur och när nu nämnd information lämnats till forskningspersonen. Hur, när och från vem samtycke har inhämtats skall anges liksom dokumentation av detta. Att det lämnas en utförlig redovisning är särskilt viktigt när det är fråga om barn eller personer med nedsatt beslutskompetens som ingår i studien eller vid studier i en grupp. Handläggning av ansökningar rörande kliniska läkemedelsprövningar En beskrivning skall lämnas om de risker som deltagandet kan medföra samt möjliga kom- plikation såsom t.ex. smärta, obehag eller integritetsintrång som projektet innebär eller kan innebära. Uppgifter om det vidtagits några åtgärder för att förebygga riskerna och vilken beredskap som finns för att hantera sådana komplikationer skall framgå. De metoder som kommer att användas för att efterforska, registrera och rapportera oönskade händelser skall anges liksom den förutsebara nytta som forskningen kan innebära för forskningspersoner som ingår i projektet. Sökan- den skall förklara den egna värderingen av förhållandet risk – nytta för de forskningspersoner som deltar. Även en när- mare identifikation och precisering i ett vidare perspektiv som kan uppstå inom eller genom projektet av de etiska pro- blem t.ex. risk – nytta skall anges. 6.Redovisning av resultaten. Det skall framgå hur forsknings- huvudmannen och medverkande forskare garanteras tillgång till data och vem som ansvarar för databearbetning och rap- portskrivning. Det är i detta avseende även viktigt att veta om resultaten kommer att göras offentligt tillgängliga såsom om de kommer att publiceras i tidskrift eller publiceras på annat sätt. Det skall även redovisas på vilket sätt forsknings- personerna garanteras rätt till integritet när materialet offent- liggörs eller publiceras. 7.Redovisning av ekonomiska förhållanden och beroendeför- hållanden. Vid uppdragsforskning såsom vid klinisk läkeme- delsprövning skall uppdragsgivaren anges samt dennes rela- tion till forskningshuvudmannen/medverkande forskaren. En redovisning av eventuella ekonomiska överenskommelser med uppdragsgivare eller andra finansiärer skall redovisas. Vid kliniska läkemedelsprövningar kan hänvisning ske till in- gånget avtal med sjukvårdshuvudmannen eller genom uppgift om föreslagen ersättning enligt överenskommelsen mellan , , som bifogas. Separata överenskommelser med den eller de som skall genomföra forskningen skall också redovisas. Om överenskommelserna inte är klara i sin helhet för ansökan skall belopp för studien eller ersättning till kli- niken eller genomföraren och vad ersättningen skall täcka alternativt belopp per forskningsperson anges. Vid studier där fler än en forskningshuvudman deltar skall principerna Handläggning av ansökningar rörande kliniska läkemedelsprövningar för och storleksordningen för ersättning för studien i sin hel- het anges. Forskningshuvudmannens och de medverkande forskarnas intressen och tillgångar skall redovisas. 8.Förteckning över bilagor. Om inte det finns relevant infor- mation i ansökan skall följande dokument bifogas ansökan. Deltagande forskningshuvudmän och medverkan- de forskare (kontaktpersoner) vid forskning där mer än en forskningshuvudman deltar. För fackmän avsedd projekt/forskningsplan (pro- tokoll), vid behov även för lekmän avsedd bilaga. Annonsmaterial för rekrytering av forskningsper- soner. Skriftlig information till dem som tillfrågas om del- tagande. Enkät, frågeformulär. Gemensam EU-blankett, gäller även vid ändring. Sammanfattning av protokollet på svenska. alt. bipacksedel/produktresumé. Intyg från verksamhetschef/motsvarande om re- surser. CV för forskare med huvudansvar för genomfö- rande (redovisa forskarens kompetens). Beskrivning av ersättning till forskningspersoner. Överenskommelser med uppdragsgivare/finansiär om t.ex. anställningsförhållanden, bidrag/ersättning till prövningsplats, sjukvårdshuvudman, forskningshuvud- man eller forskare. Tillstånd från strålskyddskommitté eller motsva- rande. Ansökan skall undertecknas av dels behörig företrädare för sökande forskningshuvudman, dels forskare som genomför projektet (kontaktperson) som intygar att forskningen kommer att genomföras i enlighet med ansökan. Handläggning av ansökningar rörande kliniska läkemedelsprövningar Med läkemedel avses i LML varor som är avsedda att tillföras män- niskor eller djur för att förebygga, påvisa, lindra eller bota sjukdom eller symtom på sjukdom eller att användas i likartat syfte.