sou · GTB3105 · 2006-01-01 00:00:00 — Utredningens uppdrag, bakgrund och förutsättningar I kapitel 6 redovisas lagstiftning och rättspraxis som särskilt reglerar deltidsanställdas villkor i arbetslivet. Det gäller företrädes- rätten till anställning med högre sysselsättningsgrad (25 a § anställ- ningsskyddslagen), arbetstidslagens regler om uttag av mertid samt regler och domstolspraxis som har betydelse för hur arbetstids- måttet i anställningsavtalet bestäms. Här görs också en översiktlig genomgång av kollektivavtalsbestämmelser som särskilt reglerar frågor om företrädesrätt, uttag av mertid och valet mellan hel- och deltidsanställning. I kapitlet 7 drar utredningen slutsatsen att deltidsarbetslösheten är ett allvarligt problem både på individ- och samhällsnivå. I det sammanhanget aktualiseras särskilt de problem från jämställdhets- synpunkt som är förknippade med en hög och bestående deltids- arbetslöshet. Det konstateras att många värdefulla insatser har gjorts för att komma tillrätta med problemet, men att dessa inte varit tillräckliga och att tiden därför är mogen för att överväga en lag om heltidsanställning som bör innehålla bl.a. en huvudregel om att anställningsavtalet skall avse arbete på heltid och en rätt till heltidsanställning för den som redan är anställd. I kapitel 8 ges en närmare genomgång av de överväganden som ligger bakom utred- ningens lagförslag i dess olika delar. I kapitel 9 redovisar utred- ningen konsekvenserna av lagförslaget. I kapitel 10, slutligen, finns en författningskommentar till den föreslagna lagen om heltids- anställning och de föreslagna följdändringarna. 2Deltidsarbete och deltidsarbets- löshet Utredningen om arbetslöshetsersättningen och deltidsarbete m.m. () genomförde bl.a. en kartläggning av deltidsarbete och tillfälliga anställningar.1 I betänkandets kapitel 8 beskrev och analyserade situationen för deltidsarbetande och deltidsarbetslösa. Kartläggningen täcker i huvudsak perioden . Underlagsmaterial hämtades från SCB:s arbetskraftsundersökningar () och AMS statistik. har publicerat en rapport som följer upp resultatet av kartläggning.2 Uppföljningen har utförts av och täcker perioden . Utformningen av rapporten följer i stort samma uppläggning som den i betänkande. Men har gjort en mer konsekvent uppdelning av statistiken på kön eftersom skillnaderna mellan kvinnor och män är stora med avseende på deltidssysselsättning och deltidsarbets- löshet. I detta kapitel presenteras statistiska uppgifter för att beskriva omfattningen av deltidsarbete och deltidsarbetslöshet. Redovis- ningen innehåller bl.a. uppgifter i tabeller och diagram som avser tiden efter betänkande och rapport.3 Avsnitt 2.1 innehåller en beskrivning av tillgänglig arbetsmark- nadsstatistik. Deltidsarbete och deltidsarbetslöshet är särskilt omfattande i vissa näringsgrenar och yrken. Och kvinnor är deltidsarbetande och deltidsarbetslösa i större utsträckning än män. Dessa förhållanden belyses i avsnitt 2.2 och 2.3. 2Nyberg (2003). Rapporten finns tillgänglig på webbplats . 3Redovisade data i tabeller och diagram utgör i samtliga fall årsmedeltal. SCB ansvarar för den officiella arbetsmarknadsstatistiken. Under- laget för statistiken utgörs av arbetskraftsundersökningar (). Syftet med undersökningarna är att beskriva aktuella syssel- sättningsförhållanden och att ge information om utvecklingen på arbetsmarknaden. Redovisningen av SCB:s arbetskraftsunder- sökningar sker bl.a. i grundtabeller som publiceras för och kvartal och som årsmedeltal. Ett urval av tabeller och diagram finns också tillgängliga på SCB:s webbplats.4 Arbetskraftsundersökningarna utförs i form av telefonintervjuer med ett representativt urval av 17 000 personer i åldersgruppen 16 . Varje person intervjuas sammanlagt åtta gånger . De besvarar frågor om sin arbets- marknadssituation under en viss vecka . Urvals- personerna tillfrågas bl.a. om hur lång deras arbetstid är. Personer med en arbetstid eller mer betraktas som heltidsarbetande och de som angett en kortare arbetstid som deltidsarbetande. De sistnämnda delas i sin tur in i de med kort deltid () och de med lång deltid (). I figur 2.1 redovisas sambandet mellan några centrala begrepp i . Personer i arbetskraften är personer som antingen är sysselsatta eller arbetslösa. Personer som varken är sysselsatta eller arbetslösa tillhör gruppen ej i arbetskraften. Den gruppen omfattar bl.a. personer som är studerande, pensionärer eller värnpliktiga. I gruppen sysselsatta ingår personer som under mätveckan utförde något arbete () antingen som avlönade arbetstagare eller egna företagare. Till gruppen sysselsatta hör också oavlönade medhjälpare i företag som tillhör en maka eller make eller annan familjemedlem som intervjupersonen bor tillsammans med. En stor majoritet av de sysselsatta är i arbete. I gruppen sysselsatta ingår också personer som inte utförde något arbete, men som hade en anställning eller arbetade som medhjälpande familjemedlem eller egen företagare och var tillfälligt frånvarande hela mätveckan.5 Dessa personer betecknas som sysselsatta, men tillfälligt från- varande. 4www.scb.se/aku. 5Orsak till frånvaron kan vara sjukdom, semester, värnpliktstjänstgöring, tjänstledighet, arbetskonflikt eller ledighet av annan anledning, oavsett om frånvaron varit betald eller inte. I finns två sätt att klassificera personer efter arbetstid. Det är dels vanligen arbetad tid som avser den arbetstid som personer skall arbeta enligt överenskommelse med arbetsgivaren, dels faktiskt arbetad tid som är den tid en person faktiskt arbetat under mätveckan. Begreppet faktiskt arbetad tid gäller personer i arbete, dvs. sysselsatta exklusive tillfälligt frånvarande. Begreppet vanligen arbetad tid avser personer som är sysselsatta oavsett om de varit i arbete eller varit tillfälligt frånvarande under mätveckan. Det sistnämnda begreppet motsvarar sannolikt det arbetstidsmått som arbetsgivaren och arbetstagaren kommit överens om att anställ- ningen avser. Källa: SCB. Från och med har SCB infört en EU-anpassad arbetskraftsundersökning. Definitionen av vissa begrepp i har ändrats, däribland begreppet undersysselsatta.6 En översyn av intervjublanketten har också genomförts. I och med införandet av 6 Från och med omfattar begreppet undersysselsatta personer som är syssel- satta men som arbetar mindre än de skulle vilja göra och som hade kunnat börja arbeta mer under referensveckan eller från referensveckans slut. avsågs med begreppet undersysselsatta personer som är sysselsatta men som av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än de skulle vilja göra. den nya arbetskraftsundersökningen har SCB även genomfört en översyn av publiceringen av materialet i grundtabellerna. Till och med har SCB publicerat tre tabeller som gäller personer som arbetar mindre än de skulle vilja. I tabell 15A och 15B redovisas antalet anställda som arbetar mindre än de skulle vilja göra bl.a. av arbetsmarknadsskäl efter kön, ålder, näringsgren (grov nivå) och genomsnittligt önskad ökning av arbetstiden. I tabell 34 redovisas antalet undersysselsatta efter kön och ålder. Från och med utgår tabell 15 A och 15 B. Och AKU-data som tidigare redovisats i tabell 34 kommer att redovisas i tabell 18. För sysselsatta personer bestäms näringsgren i med utgångspunkt från det enskilda företagets eller organisationens huvudsakliga verksamhet vid det arbetsställe där personen är eller senast var sysselsatt. Med näringsgren (grov nivå) avses en närings- gren med 2-siffrig kod. Och med näringsgren (detaljerad nivå) avses en näringsgren med 3-, 4- eller 5-siffrig kod.7 Här är begreppen näringsgren (detaljerad nivå) och bransch synonyma. Deltidsarbetslösa i SCB:s arbetsmarknadsstatistik I finns inte någon kategori med benämningen deltidsarbets- lösa, varken i tidigare arbetskraftsundersökningar eller i den revide- rade undersökningen. För att belysa omfattningen av deltidsarbets- lösheten får man istället använda uppgifter som avser den grupp i som benämns undersysselsatta. Fram till och med tillfrågades samtliga intervju- personer som tillhör kategorin sysselsatta och som arbetar om de vill öka sin arbetstid. De som svarade jakande på frågan och som uppgav arbetsmarknadsskäl för att de inte arbetar mer än de redan gör, räknades som undersysselsatta. Frågan ställdes inte bara till personer som arbetar under mätveckan, utan även till personer som arbetar . Gruppen undersysselsatta i publicerade AKU-data inklu- derar därför även personer som vanligtvis betecknas som heltids- arbetande. 7 Enligt Standard för Svensk Näringsgrensindelning (SNI 2002) tilldelas varje företag eller organisation en 5-siffrig kod som redogör för vilken bransch det tillhör. SNI 2002 har en hierarkisk struktur där varje bransch på lägre nivå ingår i en överliggande branschstruktur. De fyra högsta nivåerna i SNI 2002 är identiska med EU:s näringsgrensindelning NACE Rev. 1.1 (Nomenclature Generale des Activités dans les Communautes Européennes). I den nya intervjublanketten har frågorna omarbetats. Från och med tillfrågas samtliga intervjupersoner om de vill ändra sin arbetstid.8 De personer som svarar jakande på frågan och som anger att de vill arbeta fler timmar tillfrågas bl.a. om hur de vill öka arbetstiden, om de sökt annat arbete eller extrajobb samt om de kunnat arbeta fler timmar under mätveckan eller från mätveckans slut. De omarbe- tade frågorna motsvarar den nya definitionen av begreppet undersysselsatta. Publicerade AKU-data inkluderar personer som vanligtvis betecknas som heltidsarbetande i gruppen undersysselsatta. Det framgår inte i vilken utsträckning personer, som uppgett att de arbetar mindre än de skulle vilja göra av arbetsmarknadsskäl, har sökt mer arbete. tenderar därför att överskatta antalet deltidsarbetslösa.9 Frågorna i den nya intervjublanketten och den nya definitionen av begreppet undersysselsatta tar sikte på den aktuella situationen för de personer som vill ändra sin arbetstid. tillfrågas numera samtliga intervjupersoner, dvs. även de som arbetar under mätveckan. Den nya intervju- blanketten används och publicering av data i tabell 18 har planerats att ske med start . Det är därför för tidigt att nu bedöma hur den reviderade arbets- kraftsundersökningen påverkar data som avser den grupp i som benämns undersysselsatta. I AMS arbetssökanderegister registreras uppgifter om antalet deltidsarbetslösa arbetssökande. De delas in i två kategorier – deltidsarbetslösa (sökandekategori 21) och timanställda (sökande- kategori 22). Till kategorin deltidsarbetslösa hör arbetssökande med tidsbegränsad eller fast anställning som arbetar mindre än önskad arbetstid. Och till kategorin timanställda hör arbetssökande som har ett arbete av tillfällig karaktär (s.k. springvikarier eller behovsanställda) där arbetets omfattning bedöms uppgå till minst i genomsnitt under en månad. 8Svarsalternativen avser både utökning och minskning av arbetstiden. 9Jfr (2003) s. 6 ff. AMS publicerar löpande vecko- och månadsstatistik över utvecklingen på arbetsmarknaden.10 Underlaget för statistiken hämtas ur det operativa förmedlingssystemet vid arbetsförmed- lingen. Uppgifterna utgör i själva verket verksamhetsstatistik och skall därför inte förväxlas med den officiella arbetsmarknads- statistiken som tillhandahålls av SCB. Deltidsarbetslösa i AMS statistik Den som arbetar på deltid kan under vissa förutsättningar få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. En av förutsättningarna är att den deltidsarbetande är anmäld som arbetssökande hos arbetsförmedlingen.11 Deltidsarbetslösa som inte är berättigade till fyllnadsersättning från arbetslöshetsförsäkringen behöver inte av det skälet besöka arbetsförmedlingen. Och det finns inte något hinder för att söka arbete på annat sätt än att ta arbets- förmedlingens tjänster i anspråk. Den redovisade statistiken från AMS tenderar därför att underskatta antalet deltidsarbetslösa (inklusive timanställda) eftersom inte alla personer, som vill och kan ta ytterligare arbete och dessutom har sökt arbete, besöker arbetsförmedlingen.12 arbetade av samtliga sysselsatta personer deltid (se figur 2.2).13 och första har andelen deltidsarbetande av det totala antalet sysselsatta pendlat mellan 23 och 25 procent.14 minskade andelen deltidssysselsatta. 2002 arbetade av sysselsatta personer deltid. Minskningen skedde bland personer med lång deltid, medan 10Statistiken finns tillgänglig på AMS webbplats . AMS publicerar också löpande rapporter över utvecklingen på arbetsmarknaden. 11Rätt till ersättning förutsätter bl.a. att den sökande är helt eller delvis arbetslös, arbetsför och oförhindrad att ta arbete, anmäld hos arbetsförmedlingen, aktivt söker arbete, beredd att anta erbjudet lämpligt arbete samt uppfyller det s.k. arbetsvillkoret. 12Jfr (2003) s. 6 ff. 13Uppgifterna i kap. 2.2 gäller vanligen arbetad tid. Begreppet vanligen arbetad tid förklaras i avsnitt 2.1. 14SOU 1999:27 s. 134 och (2003) s. 17 19. andelen deltidssysselsatta med kort deltid ökade något . har andelen deltidsarbetande åter ökat och ligger på . Ökningen har varit lika stor bland personer med kort deltid som bland personer med lång deltid. Deltidssysselsatta (1 ) som andel av samtliga sysselsatta och fördelade på kort deltid (1 ) och lång deltid (20 ), %, Källa: beräknat från 2A. Fördelningen av deltidsarbete mellan könen har kvinnor dominerat gruppen deltidssysselsatta, men dominansen har minskat. var av de deltidssysselsatta kvinnor, och 2002 låg denna andel på . ökade männens andel av de deltidssysselsatta från 17 till 23 procent.15 har andelen deltids- sysselsatta kvinnor minskat ytterligare. var av de deltidssysselsatta kvinnor, medan männens andel ökat till . Om man studerar omfattningen av deltidsarbetet inom grupperna sysselsatta kvinnor respektive män så framträder samma bild (se figur 2.3). arbetade av de sysselsatta 15 (2003) s. 19. hade denna andel minskat till . har andelen män som arbetar på deltid ökat från till . har deltidsarbetet ökat inom båda grupperna. Ökningstakten har varit störst för män. var av männen deltids- arbetande, medan andelen deltidsarbetande kvinnor var . Figur 2.3 Deltidssysselsatta kvinnor respektive män som andel av samtliga sysselsatta kvinnor respektive män, %, 1990 2004 Källa: beräknat från 2A. Deltidsarbete inom olika näringsgrenar Mer än en tredjedel av de deltidssysselsatta kvinnorna arbetar i vård och omsorg som omfattar verksamheter inom bl.a. hälso- och sjukvården och (se tabell 2.1).16 Andelen har sjunkit , men vård och omsorg utgör fortfarande den största näringsgrenen för deltidssysselsatta kvinnor. Andelen deltidsarbetande män har varit störst inom tillverkningsindustri samt handel och kommunikationer. har dock antalet sysselsatta i tillverkningsindustri minskat 16 I 3 redovisas näringsgren (grov nivå) i nio olika grupper. Enligt SNI 2002 finns det 60 näringsgrenar på 2-siffernivå. I fotnot 7 finns en kort beskrivning av SNI 2002. kraftigt och därmed även andelen deltidsarbetande i denna närings- gren av det totala antalet deltidsarbetande. Det gäller båda könen. Tabell 2.1 Deltidssysselsatta fördelade efter näringsgrenar (grov nivå), %, 1992, 1996, 2000 och 2004 Personliga och kulturella tjänster Jordbruk, skogsbruk och fiske Personliga och kulturella tjänster Jordbruk, skogsbruk och fiske Källa: Beräknat från 3A. För såväl kvinnor som män är deltidsarbete inom handel och kommunikationer fortfarande vanligt. En fjärdedel av de deltidsarbetande männen och ca en femtedel av kvinnorna arbetar där. Andelen har ökat 2004. I personliga och kulturella tjänster ingår bl.a. hotell- och restaurangverksamhet. Denna näringsgrens betydelse för deltids- arbetet har ökat för båda könen . Detsamma gäller finansiell verksamhet. Om man studerar hur andelen deltidsarbetande kvinnor av samt- liga sysselsatta i olika näringsgrenar har utvecklats, kan man konstatera att andelen har minskat i samtliga näringsgrenar utom en (se tabell 2.2). Denna tendens har dock mattats av och har deltidsarbetet på nytt ökat bland kvinnor i nästan samtliga näringsgrenar. Den största förändringen har ägt rum inom utbildning och forskning. 2002 minskade andelen deltidssysselsatta kvinnor där med 16,7 procent- enheter.17 Det två har dock deltidsarbetet på nytt ökat i den näringsgrenen. Men sett över hela perioden 2004 är minskningen ändå betydande. Tabell 2.2 Andelen deltidssysselsatta kvinnor respektive män av samtliga sysselsatta kvinnor och män inom respektive näringsgren (grov nivå), %, 1990, 2002 och 2004 med förändring respektive 2002 och 2004 -3,0 Jordbruk, skogsbruk och fiske -7,2 -1,6 -0,4 Personliga och kulturella tjänster -0,8 därav hotell- och restaurang -16,7 -9,5 -5,6 -12,4 -0,5 -10,2 Jordbruk, skogsbruk och fiske Personliga och kulturella tjänster därav hotell- och restaurang -3,1 Källa: Beräknat från 3A och 3B. För männen är utvecklingen den omvända. 2002 har andelen deltidsarbetande män av samtliga sysselsatta 17 förklarade förändringen inom utbildningssektorn med ett genera- tionsskifte; äldre deltidsarbetande kvinnor går i pension och ersätts med yngre kvinnor som i större utsträckning arbetar på heltid. SOU 1999:27 s. 139. ökat i samtliga näringsgrenar utom en. Och har tendensen fortsatt i samtliga näringsgrenar. Den största ökningen 2004 återfinns inom personliga och kulturella tjänster som inkluderar hotell- och restaurangverksamhet samt inom offentlig förvaltning. Branscher med störst andel deltidsarbete Med bransch menas här näringsgren på en mer detaljerad nivå. Antalet sysselsatta och deltidssysselsatta i de 16 branscher där av de sysselsatta arbetar på deltid framgår av tabell 2.3. Antal sysselsatta i branscher eller mer av det totala antalet sysselsatta (näringsgren på detaljerad nivå), 2004 , hem för vård och boende o.d. Varuhus och butiker med brett sortiment Sociala öppenvårdsenheter, socialkontor Annan service, förvärvsarbete i hushåll Rekreation, kultur och sport Hälso- och sjukvård, veterinärverksamhet Detaljhandel, ej butik Intresseorganisationer, religiösa samfund Reparationsverkstäder, hushållsartik. Utbildning, exkl. förskolan Källa: Beräknat från 3B. Störst antal deltidssysselsatta finns i vård- och omsorgsverk- samheter. Där är 283 800 personer sysselsatta på deltid. Inom näringsgrenarna varuhus och butiker med brett sortiment, special- butiker, detaljhandel och reparationsverkstäder finns sammantaget 105 200 deltidssysselsatta personer. Och inom utbildningsväsendet inkl. förskolan är totalt 114 600 personer sysselsatta på deltid. Av de 16 branscher där av de sysselsatta arbetade på deltid 1997 minskade andelen i tio stycken, medan den ökade i sex branscher (se tabell 2.4).18 Bland dessa var ökningen störst inom tre handelsbranscher. har andelen deltidsarbetande totalt sett ökat inom samtliga branscher. Av de 16 branscher där av de sysselsatta arbetade på deltid ökade andelen i elva stycken, medan den minskade i fem branscher. Andelen deltidsarbetande i textil- och läderindustri har ökat något . låg dock andelen fortfarande strax jämfört med 1997. har deltids- arbetet i branschen reparationsverkstäder m.m. ökat kraftigt . låg andelen deltidsarbetande i den branschen på . Tabell 2.4 Branscher där andelen deltidsarbetande uppgick till eller mer av det totala antalet sysselsatta (näringsgren på detaljerad nivå) 1997, 2002 och 2004 samt förändringen respektive 2002 och 2004 , hem för vård och boende o.d. -6,5 -1,2 Varuhus och butiker med brett sortiment -2,5 Sociala öppenvårdsenheter, socialkontor -2,6 -1,2 Annan service, förvärvsarbete i hushåll Rekreation, kultur och sport -3,8 Hälso- och sjukvård, veterinärverksamhet -6,3 -0,8 Detaljhandel, ej butik -0,2 Intresseorganisationer, religiösa samfund -2,1 Reparationsverkstäder, hushållsart. Utbildning, exkl. förskolan -2,7 -4,4 -2,3 -1,0 -5,8 -1,4 Källa: Beräknat från 3B. 18 Jfr SOU 1999:27 s. 139. Om man studerar hela perioden 2004 har andelen deltids- sysselsatta ökat i fem branscher. Av dessa är tre handelsbranscher. Och i två av dessa är ökningen större än . I branscherna service och hemtjänst för äldre respektive hälso- och sjukvård har andelen deltidssysselsatta minskat med . Yrken med störst andel deltidsarbetande Butikskassörer är det yrke som har störst andel deltidsarbetande och det gäller både för kvinnor och för män (se tabell 2.5). Affärsbiträden har också en hög andel deltidsarbetande kvinnor, medan andelen män är betydligt lägre i det yrket. Andelen deltidsarbetande bland kvinnliga affärsbiträden har dock minskat något jämfört med , medan den har ökat för män.19 Tabell 2.5 Yrken med deltidssysselsatta, kvinnor och män, 2004 Yrke (SSYK-kod) Vårdbiträden och personliga assistenter m.fl. Undersköterskor och sjukvårdsbiträden m.fl. Arbete inom lantbruk m.m. utan krav på utbildning Barnmorskor, sjuksköterskor med specialkompetens Annat arbete utan krav på särskild yrkesutbildning Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske Sjukgymnaster, tandhygienister m.fl. Källa: Beräknat från 3D. 19 (2003) diagram 10. Yrkesstatistiken pekar i samma riktning som branschstatistiken (jfr tabell 2.3). Det är yrken inom vård- och omsorgssektorn samt handeln som uppvisar en stor andel deltidsarbetande. Jämfört med 2002 har andelen dock minskat bland vårdbiträden och under- sköterskor, medan den har ökat bland butikskassörer. Andra yrken som har en hög andel deltidsarbetande är städare och köks- och restaurangpersonal. I de yrkena har dock andelen deltidsarbetande minskat jämfört med 2002.20 I vissa yrken är skillnaden i andel deltidsarbetande stor mellan kvinnor och män, medan skillnaden är liten i andra. Så arbetar t.ex. både manliga och kvinnliga butikskassörer i hög grad på deltid, medan manliga barnmorskor och affärsbiträden i mycket mindre utsträckning arbetar på deltid än sina kvinnliga kollegor. Och bland manliga post- och bankkassörer förekommer i princip inte deltids- arbete. Andelen deltidsarbetande kvinnor har minskat , men fortfarande utgör kvinnor tre fjärdedelar av samtliga deltids- arbetande. Det är framförallt inom vård och omsorg som deltidsarbete är vanligt. Trots att den relativa andelen har minskat, sysselsätter vård- och omsorgssektorn en tredjedel av samtliga deltidsarbetande kvinnor. Även inom utbildningssektorn och i branschen handel och kommunikationer är en stor andel kvinnor och män sysselsatta på deltid. Deltidsarbete är också vanligt inom hotell- och restaurangbranschen. Men där är deltidsarbetet mer jämt fördelat mellan könen jämfört med andra näringsgrenar som har en hög andel deltidsarbetande. Antal anställda som är deltidsarbetslösa Publicerade AKU-data i tabell 15B avseende anställda som arbetar mindre än de skulle vilja göra på grund av arbetsmarknadsskäl inkluderar personer som arbetar och som 20 (2003) diagram 10. vanligtvis betecknas som heltidsarbetande (jfr avsnitt 2.1).21 Det är dock möjligt att särskilja de anställda som arbetar mindre än . I tabell 2.6 redovisas skillnaden mellan kate- gorierna. Av jämförelsen framgår att av de anställda männen arbetar och därmed kan betraktas som heltidsarbetande, medan detta gäller endast av de undersysselsatta kvinnorna.22 Omvänt betyder det att av de kvinnor som redovisar som anställda som arbetar mindre än de skulle vilja göra på grund av arbetsmarknadsskäl är deltidsarbetslösa, medan av männen är det. Tabell 2.6 Antal anställda som arbetar mindre än de skulle vilja göra av arbetsmarknadsskäl, 2004 Anställda enligt tabell 15B Anställda som arbetar /v Källa: 15B och beställt material från SCB. Branscher med störst andel deltidsarbetslösa Med deltidsarbetslösa menas här personer som har en anställning (1 /v) och som arbetar mindre än de skulle vilja göra av arbetsmarknadsskäl. Och med bransch menas näringsgrenar på mer detaljerad nivå. Det totala antalet deltidsarbetslösa uppgår till 203 500. Av dessa arbetar ca 175 000 i någon av de 16 branscher som har störst andel deltidsarbetande (jfr tabell 2.3). Antalet deltidsarbetslösa i de branscherna framgår av tabell 2.7. 21Detta framgår inte av .