sou · GTB31d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Public service- företagens roll på detta område är särskilt betydelsefull eftersom de kommersiella TV-bolagens utbud till stor del utgörs av utländska animerade program och eftersom den kommersiella radion i princip bara sänder musik. Kommittén vill också understryka vikten av att programföretagen ser barn och unga som en heterogen grupp av individer med olika behov och intressen, bl.a. beroende på ålder. Det är tydligt att program av hög kvalitet för och med barn och unga är en prioriterad fråga för de svenska public service-företagen. Utbudet innehåller en betydande del egenproduktion, och håller en hög kvalitet med bredd och variation. En stor del av utbudet är på svenska, vilket kommittén anser är av stor betydelse för barnen och deras språkliga utveckling. Hänsyn tas också i enlighet med kraven till språkliga och etniska minoriteter, både avseende medverkande och språk i programmen. Kommittén anser att det är av stor betydelse att public service- företagen fortsätter att vara en förebild vad gäller program riktade till barn och unga och även fortsätter att låta barn och ungdomar själva medverka i programmen. Detta är inte minst viktigt för barn med teckenspråk som förstaspråk, eftersom dessa har sämre möj- ligheter att ta del av andra barnprogram. Det är angeläget att arbetet på detta område även fortsättningsvis redovisas tydligt för att möjliggöra uppföljning av hur verksam- heten för barn och unga bedrivs. 10 Nyheter i SVT togs kravet på två självständiga nyhetsredaktioner bort. SVT:s nyhetsverksamhet ska i stället bedrivas så att de olika själv- ständiga redaktionerna inom företaget oberoende av varandra kan fatta beslut med skilda perspektiv. Regeringen har gett för radio och TV i uppdrag att följa och utvärdera hur de gjorda förändringarna påverkat mångfalden i nyhetsutbudet. Kommittén ska mot bakgrund av bl.a. arbete bedöma om SVT:s uppdrag utifrån ett mångfaldsperspektiv på nyhetsverksamheten behöver förändras. Mediernas uppgift i ett demokratiskt samhälle är bl.a. att informera om viktiga händelser, granska maktens företrädare och låta olika åsikter komma till tals. Nyhets- och samhällsbevakningen i SVT och SR är särskilt betydelsefulla härvidlag. De två programbolagens nyhetssändningar når i princip hela befolkningen och publikunder- sökningar visar att stora delar av allmänheten tar del av program- men regelbundet. Uppgiften att bidra till att medborgarna har kunskap om de förhållanden som påverkar deras liv och levnads- villkor har vidgats i och med inträde i EU liksom generellt med nationens ökade beroende av internationella förhållanden. Nyhetsverksamheten vid public service-företagen är reglerad i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Sändningstillstånden för SVT och SR slår fast att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt. Nyhetsverksamheten ska bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. Företagen ska meddela nyheter och stimulera till debatt. Verksamheten ska spegla hela landet, ge allsidig information och göra det möjligt för medborgarna att orientera sig och ta ställning i samhällsfrågor. I anslagsvillkoren för SVT konstateras också att nyhetsverksamheten ska bedrivas så att de olika självständiga redaktionerna inom företaget oberoende av varandra kan fatta beslut med skilda perspektiv. Nyhetsverksamheten vid SVT har varit föremål för diskussioner . ville den dåvarande radiochefen ha en sammanhållen nyhetsorganisation för såväl radio som TV, även efter starten av en andra TV-kanal. Idén med en gemensam nyhetsredaktion för radio och TV kom dock aldrig att förverkligas. Huvudinriktningen var att de två TV- kanalerna skulle verka i stimulerande tävlan. I diskussionerna konstaterades emellertid att nyheter var ett programområde där TV-kanalerna kunde samarbeta. började SVT samordna sina båda kanaler bl.a. som svar på framväxten av nya kommersiella kanaler. De två nyhetsredaktionerna, Rapport och Aktuellt, påbörjade ett visst samarbete bl.a. när det gällde utrikeskorrespondenter. vidareutvecklades samarbetet bland annat till följd av starten av nyhetskanalen . En central nyhetsdesk tillskapades med ansvar för planering och bevakning samt för att samordna resurser och specialkompetens för verksamheten i . samordnades redaktionerna för de analoga och digitala nyhetssändningarna och Rapportredaktionen tog över ansvaret för kortsändningarna i . Från nyhetsdesken bokar de stockholmsbaserade redaktionerna inom enheten Nyheter och Samhälle de produktionsresurser de behöver för att genomföra sina uppdrag. Nyhetsdeskens resurser innefattar reportrar, produktionspersonal, utrikeskorrespondenter, översättare och grafisk personal m.m. Inom enheten Nyheter och Samhälle ryms Rapports och Aktuellts redaktioner och även bl.a. ABC, /Webb, Agenda, Kobra och finskspråkiga Uutiset. Rapport och Aktuellt har, liksom övriga redaktioner, egna fasta medarbetare och egna ansvariga utgivare. I SVT:s publicerings- policy beskrivs de två nyhetsredaktionernas profiler. Rapports huvudsändning ska enligt policyn innehålla dagens viktigaste händelser på inrikes- och utrikesområdet. Bredden i rapporteringen och antal nyhetsinslag prioriteras i förhållande till fördjupning av enskilda nyheter. Aktuellts huvudsändning ska vara det för- djupande nyhetsprogrammet som ska skapa sammanhang och ta sig att problematisera viktiga ämnen. Utöver de nyhets- och samhällsredaktioner som är baserade i har SVT regionala nyhetsredaktioner i tio distrikt samt regionalt producerade samhällsprogram som och Debatt. De nyhets- och samhällsredaktioner som inte ligger i har sina produktionsresurser regionalt och påverkas enligt företaget inte av bildandet av nyhetsdesken i . 10.3Mångfald i nyhetsbevakningen? De överväganden som legat till grund för regleringen av nyhets- bevakningen i public service har haft som centralt tema att verk- samheten ska bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kan komma till uttryck i verksamheten. Det tidigare kravet i anslagsvillkoren på två självständiga nyhets- redaktioner vid SVT, samt att även text-TV-verksamheten skulle ha en separat nyhetsredaktion, omformulerades inför innevarande till- ståndsperiod. I regeringens proposition inför den nuvarande till- ståndsperioden konstaterades att riktlinjerna avseende nyhetsverk- samheten och kravet på mångfald kvarstod, men att villkoret som det då var formulerat borde ändras. Anslagsvillkoret borde i stället ta fasta på att de olika redaktionerna inom företaget skulle kunna fatta beslut med skilda perspektiv oberoende av varandra. Riks- dagen beslutade i enlighet med regeringens förslag.1 Regeringen menade vidare att de samordningsvinster som en förändrad nyhetsorganisation på SVT kunde komma att innebära borde leda till en ökad satsning på fördjupning i nyhets- och sam- hällsjournalistiken och att detta även borde komma den regionala nyhetsverksamheten till del. För att understryka vikten av fortsatt mångfald på området anförde regeringen att man avsåg att ge i uppdrag att följa och utvärdera hur de gjorda förändringarna påverkat mångfalden i nyhetsutbudet. gav professor vid Institutio- nen för Kultur och Medier vid i uppdrag att granska nyhetsmångfalden i SVT. Resultaten har publicerats i två rapporter.2 I slutrapporten jämförs nyhetsmångfalden i Rapports 2000/01:94, bet 2000/01:KrU8, rskr. 2Granskningsnämnden , Mångfald i TV-nyheterna 1 och , Mångfald i TV-nyheterna 2. och Aktuellts huvudsändningar. Urvalet omfattar per undersökningstillfälle. Mätperioderna infaller (innan SVT omorganiserade nyhetsverksamheten), (kort efter ) och . Undersökningen syftar till att mäta andelen unika inslag i Rapport och Aktuellt med utgångspunkt i deras sändningar respektive 21.00. Med unika inslag menas nyheter som bara förekommer i ett av programmen. Undersökningen har också tittat på huruvida de gemensamma nyheterna skiljer sig åt i presentation och kommentarer samt om det förekommit några nyhetsinslag som varit exakt lika i de båda programmen. I under- sökningen mäts alla nyhetsinslag, såväl de längre reportagen som de korta telegramnyheterna. Undersökningsmetoden innebär att mångfalden är som störst om de två nyhetsprogrammen inte har några gemensamma nyheter alls. Författaren menar att detta inte kan vara ett självändamål utan att det är rimligt att ett antal nyheter är av den karaktären att de bör rapporteras i SVT:s båda nyhetsprogram. Den nyhets- värdering som leder till att det finns ett antal nyheter som är gemensamma i alla nyhetsmedier är inte speciell för , menar författaren. I rapporten görs skillnad på tre olika typer av nyhetsinslag. Den första är tidsaktuella nyheter som är planerade i förväg, t.ex. längre reportage om politiska skeenden eller granskande undersökningar av olika slag. Den andra typen är planerade dagsaktuella nyheter där redaktionerna i förväg vet vad som ska hända som t.ex. press- konferenser, invigningar m.m. Slutligen studeras oplanerade dags- aktuella nyheter som olyckor och katastrofer. Den största andelen av de unika nyhetsinslagen förekommer bland de tidsaktuella planerade nyheterna. Förklaringen bör, enligt författaren, vara att den redaktionella självständigheten blir som tydligast när det gäller reportage och granskningar som inte utgår från dagsaktuella händelser utan som avser att spegla ett skeende och som i allmänhet kräver ett mer långsiktigt journalistiskt arbete. De dagsaktuella planerade nyheterna är däremot sällan unika. Utfallet av den redaktionella planeringen av vilka händelser som är värda att bevaka en viss dag visar att den journalistiska nyhets- värderingen är relativt samstämmig, vilket torde gälla oavsett redaktionell självständighet och medium. De dagsaktuella oplane- rade nyheterna är i något större utsträckning unika. I undersökningen konstateras att mångfalden, i detta samman- hang i betydelsen andelen unika inslag i Rapport respektive Aktuellt, inledningsvis minskade i samband med omorganisationen vid den mätning som gjordes . Vid den senaste mätningen hade antalet unika nyhetsinslag ökat och låg på en nivå strax under vad som gällde före införandet av en gemensam nyhetsdesk. Rapportens författare drar slutsatsen att nyhetsredaktionerna i viss utsträckning lärt sig motarbeta tendenser till ökad likformig- het. De direkta kopiorna, där exakt samma nyhetsinslag sänds i såväl Rapport som Aktuellt, förekommer enligt undersökningen inte längre. Det har också skett en ökning av antalet nyheter där de olika redaktionerna har olika infallsvinklar, och/eller låter olika röster kommentera händelsen, även i de fall nyhetsinslagen behandlar samma ämne. SVT har gjort egna undersökningar av nyhetsmångfalden från och med starten av den nya organisationen. I dessa har man mätt reportagen i Aktuellt 18, Rapport 19.30 samt Aktuellt 21. SVT har i sitt urval inte räknat med telegramnyheter och bildsatta telegramnyheter som läses av programledaren i direktsändning. Även SVT:s undersökning visar en ökad andel unika nyheter och en minskning av antalet repriser.3 SVT konstaterar sammanfatt- ningsvis att fler unika ämnen än tidigare sänds endast i Aktuellt 18 samt att Rapport har unika ämnen. SVT:s ambition, som den kommer till uttryck i ett underlag till kommittén, är att fortsätta arbetet med att göra Rapport och Aktuellt alltmer olika till innehåll och form samt att de två nyhets- programmen ska erbjuda publiken skilda perspektiv på omvärlden. SVT påpekar dock att det finns en gräns för hur stora skillnaderna kan vara om båda programmen ska ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att ta ställning i samhällsfrågor. Programbolagens trovärdighet inom områden som nyheter, fakta och samhälle har stor betydelse för allmänhetens förtroende för public service. Att bedriva en kvalificerad nyhetsverksamhet och samhällsbevakning tillhör de mest centrala uppgifterna för en radio och TV i allmänhetens tjänst. 3 SVT 2003 Aktuellt och Rapport – mätningar av unika ämnen. Mångfald är ett viktigt kriterium för nyhetsverksamhet och samhällsbevakning. Begreppet kan anses täcka flera olika aspekter. Det kan avse betydelsen av att det finns mångfald när det gäller de ämnen som speglas och bevakas, att det finns en geografisk mång- fald i såväl inrikes- som utrikesnyheterna, att det finns plats för en mångfald av åsikter och kommentarer samt att det finns utrymme för skilda sociala perspektiv. En studie om jämställdheten i SVT:s nyhetsverksamhet tas upp i kapitel 14. Enskilda länder är i långt större utsträckning än tidigare bero- ende av utvecklingen på den internationella arenan. Nyhets- mediernas informerande och granskande uppdrag är nödvändigt för att ge medborgarna ett bra underlag för att ta ställning i vår tids viktiga frågor. Betydelsen av det journaliska uppdraget har enligt vår bedömning också vidgats i och med inträde i EU. Den traditionella uppdelningen i inrikes- och utrikesnyheter har inte längre samma relevans eftersom politiska diskussioner och beslut på europeisk nivå har en direkt inverkan på svenska förhållanden. Även om denna framställning tar sin utgångspunkt i SVT:s centrala nyhetsverksamhet konstaterar kommittén att den regio- nala nyhetsverksamheten i stor utsträckning bidrar till mångfalden i SVT:s samlade nyhets- och samhällsbevakning. SR:s och SVT:s regionala nyheter bidrar också till en ökad medial mångfald i lokal- samhället. De dagliga nyhetsprogrammen kompletteras av nyhets- magasin, granskande program, dokumentärer och debattprogram. visar att programområdena nyheter och fakta tar av bästa sänd- ningstid i anspråk i SVT:s två huvudkanaler. Kommittén anser att redaktionell självständighet är en förutsätt- ning för att motverka en likriktning av nyhetsverksamheten. Det är av stor vikt att förändringar i nyhetsorganisationen inte leder till att de redaktionella bedömningarna centraliseras. Vår bedömning är att nuvarande riktlinjer på området är ändamålsenliga och bör gälla också i fortsättningen. De journalistiska beslut som fattas på de olika redaktionerna ska ske självständigt och syfta till att ge den allsidiga information medborgarna behöver för att orientera sig och ta ställning i samhälleliga frågor. Det ska finnas stort utrymme för fördjupning, analys och förklaringar av sammanhang. I de fall redaktionerna rapporterar om samma nyhet bör de sträva efter att belysa händelsen ur olika perspektiv och låta olika röster komma till tals. Vi noterar att SVT i en skrivelse till kommittén förklarat att företagets ambition är att fortsätta arbetet med att göra Rapport och Aktuellt olika till innehåll och form samt att programmen generellt sett ska erbjuda publiken skilda perspektiv på omvärlden. Vi vill understryka att ett sådant arbete är nödvändigt för att mångfalden i nyhetsbevakningen ska värnas. Det är viktigt att SVT fortlöpande följer och redovisar hur nyhetsverksamhetens organisation påverkar mångfalden. Det kan också finnas anledning att ge fortsatt upp- drag att studera nyhetsmångfalden i SVT. 11Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen I utredningsdirektiven anges att kommittén ska behandla de villkor i public service-uppdraget som rör företagens interna organisation och arbetssätt. Kraven i sändningstillstånd och anslagsvillkor tar inte direkt sikte på organisationen som sådan, utan avser frågor som fördelningen av produktion och resurser mellan och övriga landet samt utomståendes medverkan, samarbeten, inköp och utläggningar av produktion på producenter utanför programföretagen. De uppgifter som används i detta kapitel är hämtade dels från programföretagens egna redovisningar, dels från en studie som och TV på regeringens uppdrag har låtit genomföra.1 Undersökningen, som publicerades , har genomförts av , och vid , kultur och kommunikation vid . 11.1Fördelning av produktionsresurser för allmän- produktion I den proposition som ligger till grund för nuvarande riksdags- beslut om public service-uppdraget anges flera syften med de villkor som gäller på detta område.2 Den produktion som sker ute i landet ska spegla den lokala och regionala särarten, men förväntas lokal och regional produktion bidra till mångfalden i programutbudet i stort, särskilt på nyhets-, kultur- och samhälls- områdena och därigenom utgöra en motvikt till det stockholms- perspektiv som annars hotar att dominera. Regeringen anför att en betydande del av programproduktionen också i fortsättningen ska 1Granskningsnämnden , Spegling, produktion och mångfald. 2000/01:94, s. 47 ff. Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen ske i decentraliserade former, vilket bl.a. bör skapa förutsättningar för att programmen präglas av skilda perspektiv. Mot denna bakgrund föreslog regeringen att villkoret att av allmänproduktionen ska ske utanför skulle kvarstå. Regeringen skärpte dessutom kravet genom att före- slå att också den andel av resurserna för allmänproduktion som förbrukas av enheterna utanför skulle behållas på minst den nivå som gällde vid slutet av föregående tillståndsperiod. Riks- dagen beslutade i enlighet med regeringens förslag. Utöver 55-procentskravet framgår också av anslagsvillkoren för och att företagen ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på regional (SR: lokal) nivå och att förhållanden i hela landet kan speglas och repre- senteras i programutbudet. Kravet på public service-företagen att en viss andel av allmän- produktionen ska ske utanför har funnits . var målsättningen att en fjärdedel av produktionen skulle ske utanför . byggdes distriktsverksamheten ut kraftigt både inom televisionen och inom radion och inför den avtalsperiod som inleddes sattes ambitionen till . gav som sin mening till känna att kravet borde höjas till . påpekade dock att denna nivå i realiteten redan var uppnådd, vilket alltså innebar att beslut endast var en bekräftelse på vad som redan uppnåtts. Inför skärptes kravet ytterligare till den nivå som gäller , . Också denna höjning avspeglade i huvudsak den faktiska fördelningen av allmänproduktion mellan och övriga landet. I det följande redovisas utvecklingen inom SVT och SR. Villkoret gäller inte för UR, som heller inte har den regionala och lokala produktionsverksamhet som de övriga två företagen har. Andelen allmänproduktion utanför uppgick av den totala allmänproduktionen inom SVT. Mätt i produktionsvolym var detta en ökning jämfört med året innan. Jämfört med , som var på föregående tillståndsperiod, är ökningen ca SOU 2005:1 Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen Andelen allmänproduktion utanför var då . Allmänproduktion i SVT1 och SVT2, rikssänt utbud i förstasändning Sänd tid i timmar Förändring 2001–2003 Källa: SVT:s public service-redovisning 2003. Alla typer av produktion görs både i och ute i landet, men i regionerna dominerar produktionen av fakta-, musik- och nöjesprogram. Merparten av fiktion och långfilm produceras i . När det gäller den andel av företagets resurser för allmänproduktion som förbrukas av enheterna utanför är bilden likartad. Fördelning av resurser för allmänproduktion 2001– 2003, mkr Enheter i övriga landet Enheter i övriga landet, % Källa: Underlag från SVT . Av de totalt som SVT:s allmänproduktion kostade användes av företagets enheter utanför . Det är en liten ökning i förhållande till i föregående tillståndsperiod, . SVT har också lämnat en redovisning av personalstyrkans fördelning. Av SVT:s ca 2 700 tillsvidareanställda var anställda i enheterna utanför , vilket är samma fördelning som gällde . Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen SVT genomför en omorganisation av verksamheten på flera områden som sammanfattningsvis syftar till en omfördel- ning av resurser från administration, teknik och distribution till programverksamheten. Beslutet, som fattades av , avser en strategisk planering för åren 2004-2006.3 De delar av omställningsarbetet som direkt rör den regionala verksam- heten är dels en rationalisering inom den allmänna programverk- samheten som påverkar verksamheten både i och i , dels ett projekt för att ersätta gammal produktions- teknik med en modern digital teknik på samtliga 28 orter runt om i landet där företaget har allmänproduktion, nyhetsproduktion eller fasta korrespondenter. Genom rationaliseringen av företagets administration räknar SVT med att dra in i storleksordningen 160-170 tjänster, varav 130- 140 i . I den allmänna programverksamheten räknar SVT med att antalet tillsvidareanställda kan minska med ca 130 tjänster i och 30 tjänster i . Digitaliseringen av den regionala produktionsapparaten beräknas i sig inte påverka den regionala bemanningen. Däremot påverkas produktionsorterna , , , och genom att dessa orter vid kommande investeringar får s.k. lätt teknik, exempelvis begränsad studiokapacitet. Den tyngre produktion som kräver sär- skilda studior och mer avancerad produktionsteknik kommer att fokuseras till en ort per enhet. En av anledningarna till detta är, enligt SVT, att flera studior har haft alltför låg nyttjandegrad. Den omställning från gammal till ny produktionsteknik som genomförs i regionerna har tidigare genomförts på andra program- områden, t.ex. inom nyhetsverksamheten i Rapport och Aktuellt. SVT pekar bl.a. på att den digitala produktionstekniken underlättar programmedarbetarnas arbete och att den leder till förbättrade kommunikationer inom alla delar av företaget. Detta kommer enligt SVT att stärka företagets förmåga att spegla hela landet, både i den vanliga programproduktionen samt i nya verksamheter, t.ex. i SVT24 och på Internet. SVT pekar också på att företaget kommer att kunna öppna nya regionala fönster i huvudkanalen SVT2. Utöver dessa beräknade vinster i en effektivare produktion utgår SVT också från att kostnaderna för den tekniska utrustningen som sådan kommer att minska kraftigt. 3 SVT, skrivelse till kommittén Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen En utgångspunkt för omställningen av produktionsteknik är, enligt SVT, att företaget fortfarande ska uppfylla kravet på att av allmänproduktionen ska ske utanför samt att sådan produktion också i fortsättningen ska ske på samtliga elva produktionsorter i landet. Sammanlagt ska SVT vara representerade och ha resurser för programproduktion på 27 orter runt om i landet, varav 16 orter, liksom , kommer att vara lokalredaktioner. I en skrivelse till kommittén redovisar SVT att företaget kommer att lägga ytterligare på regional programverksamhet och de fyra program- producerande enheterna utanför Stockholm.4 Bland de åtgärder som ska vidtas kan nämnas en utökning av resurserna för dokumentärfilmsproduktion utanför , fler utsändningar av kulturevenemang från regionala teatrar och ensembler, ett nytt regionalt förankrat kulturprogram, nya samhällsprogram från företagets elva regioner, ökade resurser för programutveckling ute i landet samt utveckling av regional text-TV. Av SR:s ca 2 000 anställda arbetar nästan hälften utanför . Företaget har en redaktionell bemanning på ett 50-tal orter i landet, dels på de lokala kanalernas 25 huvudorter, dels med kontor och redaktionell bemanning på ytterligare ett trettiotal orter. Av den totala sändningstiden i SR:s kanaler utgör sändningarna i de lokala kanalerna . Alla typer av program görs både i och på de lokala enheterna ute i landet. De största producenterna av riksprogram är SR och SR . Också SR , SR Väster- botten och SR har enligt SR en omfattande riks- produktion. 4 SVT, skrivelse till kommittén Spegling av hela landet samt mångfald i programproduktionen Sändningstid för allmänproduktion i rikssändningarna 2001–2003 Källa: SR:s public service-redovisning 2003. De lokala enheternas andel av allmänproduktionen har varit i stort sett oförändrad . producerade de lokala enheterna av företagets samlade allmänproduktion. Totalt använde SR ca för allmän- produktion, varav , eller , användes för sådan produktion ute i landet.