sou · GTB366d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 11 procent.31 Utredningen om jäm- ställdhet i jord- och skogsbruk presenterar en förhållandevis dyster bild av kvinnors situation i lantbrukssektorn. Jordbruksföretagen ägs i stor utsträckning av män och ärvs av söner. Målet för många lantbrukare är att gården ska gå vidare inom familjen och fort- farande helst via en man. Som en garanti för att företaget inte skall gå släkten ur händerna vid en eventuell skilsmässa används äkten- skapsförord flitigt. Antalet äktenskapsförord har ökat kraftigt inom lantbruket . Äktenskapsförord inom lant- bruksföretag har som huvudsyfte att skydda företaget. Därför är de ofta mycket ensidigt skrivna och bevakar inte i samma grad den tillkommande maken/makans intressen. Detta innebär att de pengar kvinnan investerat i företaget inte kommer henne tillgodo vid en eventuell skilsmässa.32 Kvinnornas inkomst från jordbruksföretagen utgjorde en tredje- del av männens medan kvinnor i högre grad har inkomst från tjänst utanför företaget. Ofta försörjer kvinnorna familjen på sin inkomst medan inkomsten från företaget återinvesteras i verksamheten. Det är mycket vanligt att kvinnor investerar betydande arbetsinsatser i lantbruket utan att ta ut någon lön. Genom att avstå från lön avstår hon från eget sparande samt sänker sin sjukpenninggrundande inkomst vilket leder till sämre sjukpenning, föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och pension.33 På grund av denna situation föreslår utredningen om jämställd- het inom skogs- och jordbrukssektorn att myndigheter och organi- sationer inom sektorn ska driva frågan om driftsavtal. Denna typ av avtal är vanliga i andra länder i och reglerar ekonomiska skyldigheter och rättigheter, såsom arbetsinsatser, inkomster, ägande och gjorda investeringar, mellan parterna i företagen. Trots att förslaget om driftsavtal har på nacken har mycket lite hänt. , som är nästan helt dominerande inom juridisk och ekonomisk rådgivning till jordbruksföretag, är mansdominansen stor. Detta cementerar ett traditionellt förhåll- 31SCB (2004) ningssätt till de ekonomiska och juridiska relationerna mellan kvinnor och män.34 av de finansiella stöden som delas ut av går till kvinnor. Kvinnor får av de regionalpolitiska anslagen till landsbygdsstöd. För att vara berättigad till landsbygdsstöd måste man bedriva en huvudverk- samhet på och ha minst hälften av sin inkomst från lantbruksföretaget. Detta riskerar att diskvalificera många kvinnliga sökande. Enligt en granskning av dessa stöd utifrån ett genusperspektiv kunde forskaren visa att manliga och kvinnliga verksamheter särskiljs enligt ett genusmönster. Den manligt konstruerade jordbruksverksamheten som omfattar traditionellt jordbruk med växtodling och husdjurs- skötsel benämns huvudverksamhet medan kvinnligt konstruerade områden som exempelvis turism, konsthantverk, hästhållning samt småskalig förädling och försäljning kallas kompletterande verk- samheter.35 Av 350 000 skogsägare är kvinnor. har antalet kvinnliga skogsägare ökat från till . skog till ett värde av ägs av kvinnor.36 av de kvinnliga skogsägarna äger skogen ensamma, kvinnor övertar i större utsträckning än män föräldrarnas skog tillsammans med syskon eller andra släktingar. Även andra skillnader finns mellan skogsägande kvinnor och män. Bland annat är kvinnors skogs- arealer generellt mindre än mäns. Manliga skogsägare anser sig i högre grad än kvinnliga vara huvudansvariga för övergripande och löpande beslut rörande den ägda skogen. Kvinnliga ägare utför i betydligt lägre omfattning än manliga ägare praktiskt och administ- rativt skogsarbete.37 Kvinnornas representation i ledningen för skogsägarföreningar och skogsbolag är låg. Trots att kvinnor äger en stor del av den svenska skogen till betydande värden har de liten möjlighet att påverka den övergripande politiken på området.38 Enligt Stats- skogsutredningens slutbetänkande finns det en könsrelaterad skill- nad i attityderna till skogen hos skogsägarna. Kvinnor är i mindre grad än män intresserade av att utnyttja skogen till produktion av 36Jordbruksaktuellt 14/6-05 37Lidestav (2003) pappersmassa och byggvirke. Kvinnorna lägger istället större vikt vid biologisk mångfald än män.39 Detta tyder på att en ökad repre- sentation av kvinnliga skogsägare i organisationer och företag inom skogsnäringen skulle få effekt på hela näringens inriktning. En anledning till att starta företag kan vara innovationer. En under- sökning gjord av visar att av ansökningarna till () är gjorda av kvinnor.40 PRV för ingen statistik över fördel- ningen mellan kvinnor och män som söker patent. Det är alltså omöjligt att följa utvecklingen på området. lanserade regeringen strategin Innovativa – en strategi för tillväxt genom förnyelse. Den pekar ut ett antal priori- terade områden för åtgärder och satsningar: Kunskapsbas för inno- vation, innovativt näringsliv, innovativa offentliga investeringar och innovativa människor.41 Skrivelsen utmärker sig genom könsblindhet. Visserligen skriver man genomgående kvinnor och män – men där tar köns- perspektivet slut. Det finns inga reflektioner kring var män och kvinnor befinner sig på arbetsmarknaden, det könsbundna studie- valet, bristen på kvinnor i högre forskning, bristen på kvinnor i näringslivets ledning, den stereotypa bilden av vad en innovation är – kort sagt inga analyser av vad de skilda förutsättningar som råder i samhället för kvinnor och män innebär för utvecklandet av nya produkter och tjänster. Mycket forskning visar dock på vikten av ett könsperspektiv i analyser av innovationer och innovationssystem. Som forskarna visar i en rapport från så riskerar könsblinda analyser att missa såväl framgångsfaktorer, viktiga aktörer, viktiga åtgärder och hela problemområden.42 har urskiljt några viktiga hinder på vägen för kvinnliga innovatörer:43 40Nyberg (2001) 42Hallencreutz, Lundequist & (2003) 43Nutek (2004) av stödåtgärder och organisationer är svåröverskådlig och saknar kontinuitet. Stöden tenderar att styra istället för att stödja och är för begränsade i tiden. Kvinnor upplever att innovations- rådgivarna har en för snäv kompetens – de är för inriktade på tekniska lösningar och förstår ofta inte kvinnors idéer. Ofta föreställer man sig en uppfinning som en ny tekniskt avance- rad apparat. Kvinnor uppfinner ofta utifrån ett problemområde och män utifrån en teknisk kompetens. Kvinnor har kanske inte den tekniska lösningen klar från start, utan den tillförs under projektets gång. Kvinnor har generellt mindre erfarenhet än män när det gäller teknik och mekanik. Kvinnors tekniska kunskaper, som att konstruera mönster eller sy, betraktas inte som teknik av vare sig kvinnor eller män. Offentliga och egna rum saknas Innovativa idéer får ofta stöd i miljöer med produktutveckling som syfte, exempelvis inom industrin. Få kvinnor arbetar inom sådana miljöer. Traditionellt kvinnliga arbetsplatser saknar ofta system för att ta tillvara nya idéer för hur verksamheten kan förbättras genom organisationsförändringar eller nya hjälpmedel. Kvinnor tillbringar också i hög grad sin tid utanför yrkesarbetet med omsorgsarbete om hem och barn och sällan med att snickra och meka. Ytterst få kvinnor har tillgång till egen verkstad eller eget hobbyrum. Kvinnor saknar ofta nätverk som kan fungera som bollplank under innovationsarbetet. Ett bra nätverk är ovärderligt för att en inno- vation ska kunna bli en framgångsrik affärsidé. Den gängse bilden av uppfinnaren är en man. och böcker är fyllda av Mulle Meck, , Professor , och . I vuxenvärlden heter de kända uppfinnarna de Denna manliga kanon gör det svårt för flickor och kvinnor att identifiera sig med bilden av det uppfinnande geniet. 7.2Varför startar kvinnor inte företag (i samma utsträckning som män)? Förklaringarna till varför kvinnor inte startar företag i samma utsträckning som män är många och varierar beroende på vilket perspektiv som anläggs. Att kvinnor driver och startar företag i mindre omfattning än män förefaller hänga samman med den gene- rella bristen på jämställdhet i samhället, där bland annat fördel- ningen av det betalda och obetalda arbetet, kvinnors lägre löner och förmögenheter samt den starka könsmärkningen av företag och företagare är faktorer av betydelse. Ojämn fördelning av obetalt arbete Vissa menar att eftersom kvinnor har huvudansvaret för familj och hushåll har de sämre förutsättningar för att starta företag. av de svenska sammanboende paren har en jämställd arbetsfördelning i hemmet.44 En stor majoritet av kvinnorna tar allt eller det mesta ansvaret för det obetalda arbetet i hemmet. Kvinnor anpassar enligt flera studier sin karriär till sin familjesituation. anger många kvinnliga företagare att just den ökade möjligheten att kombinera företagande och familj är en av orsa- kerna till att de startade eget.45 Här behövs det mer forskning för att ta reda på hur ansvaret för hem och familj påverkar kvinnliga företagare. Ekonomiska risker och svag anknytning till trygghetssystemen Att starta företag innebär alltid en ekonomisk risk. Den som startar företag måste kanske säga upp sig från en anställning och göra stora investeringar. Därför är det ofta nödvändigt att ha en summa pengar som buffert. Kvinnor har generellt lägre löner än män. Detta gör det svårare för kvinnor att arbeta ihop ett kapital som kan utgöra en trygghet om företaget inte skulle bära sig. Endast 14 000 kvinnor hade en årsinkomst , däremot hade 76 900 män så hög inkomst. Svenska män är dubbelt 45Holmquist & (2002) så rika som kvinnorna när man ser till förmögenhet.46 Enligt analys- och utredningssekretariat är för- mögenhet och inkomst faktorer som generellt ökar sannolikheten för en individ att bli företagare.47 Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden är skapade för att försäkra den anställde vid sjukdom, föräldraledighet och arbetslöshet. Företagarnas försäkringsskydd har blivit bättre men är fortfarande inte lika omfattande som för anställda. Undersökningar visar att en betydligt större del av kvinnorna skaffade sig information om socialförsäkringssystemet innan de startade företag, jämfört med männen. Detta kan tyda på att kvinnor fäster större vikt vid den ekonomiska tryggheten än män.48 Föreställningar om företagaren som varandes en man Att vara företagare är ofta synonymt med att vara man. "Det finns företagare och så finns det kvinnor som är företagare" skriver och i boken . Kvinnliga företagare är också osynliga, dvs. de beskrivs inte som företagare utan som sin profession "psykolog", "sjukgymnast" eller som "företagarhustru", "medhjälpare" eller kort och gott "stöd". Studier visar att detta har betydelse för kvinnors benägenhet att starta företag. Företagare och företag associeras med ett stort engage- mang där företaget är det viktigaste i livet. Företagaren är en människa som kan arbeta dygnet runt i sitt företag och som drivs av värden som självständighet, självförtroende och ekonomiska vinster. Kvinnor verkar däremot vara mer intresserade av verksam- heten än av själva företagandet. Företagandet associeras också ofta med manliga arbetsuppgifter som teknik och byggindustri. Kvinn- liga företag kan i detta sammanhang anses löjeväckande, vem drar inte på munnen när man hör ordet Tupperware? Den manliga könsmärkningen av företagaren förstärktes kring millen- nieskiftet då samhällets hjältar hette och . De beskrevs som selfmade men, äventyrliga utan behov av trygghet och vardag och inriktade på konkurrens, vilket ibland uttrycktes i rent krigiska termer.49 Förutom att den starka normeringen och föreställningen om företagaren som man kan vara ett hinder för kvinnor att starta 46Dahlman (2004) 47Näringsdepartementet (2004) 49Holmquist & (2002) företag, kan det också leda till praktiska problem för kvinnor. Tidi- gare undersökningar har visat att kvinnor möter speciella hinder i sitt företagande. Det kan handla om att få tillgång till krediter, service, information och kompetensutveckling. Detta har lett till insatser riktade specifikt mot kvinnliga företagare. Dessa insatser har uppskattats av de kvinnliga företagarna. Enligt kommer det främst män till allmänna företagsutbildningar, men om utbild- ningen eller rådgivningen uttalat vänder sig till kvinnor flerdubblas antalet deltagande kvinnor. Den traditionella bilden av ett gott företagsklimat består ofta av enkla regelsystem, regional och lokal företagskoncentration (kluster), samverkan mellan olika makt- centra, utbyggda motorvägar och rik tillgång på riskkapital. Tidi- gare har kvinnors stödfunktioner för manliga företagare tagits för givna, medan kvinnor som startar företag inte kan räkna med sådant stöd. Kvinnliga företagare kan därför ha andra preferenser som utbyggd vård och omsorg och uppluckrade regionala köns- kontrakt. Med en mer könsmedveten analys skulle alltså synen på det goda företagsklimatet förändras.50 Traditioner inom kvinnliga sektorer En stor mängd kvinnor arbetar inom vård- och omsorgssektorn. Denna har av tradition och uttalad politisk vilja drivits av offentlig sektor. En uppfattning är att kvinnors företagande skulle öka om det offentliga monopolet skulle lösas upp. har kännetecknats av nedskärningar i offentlig sektor. Antalet anställda minskade med ca 100 000 personer. Eftersom vård- och omsorgs- behovet förstås inte minskat har detta inneburit en ökad belastning bland de anställda som är kvar och en stor grupp yrkeskunniga utanför arbetsmarknaden. Här finns också en stor andel av deltids- tjänsterna och sjukskrivningarna. Inom denna sektor har det inte funnits något uttalat stöd eller uppmuntran för att starta eget, tvärtom upplever en del kvinnor att de motarbetas. Möjligen kan man nu skönja en förändring och nyföretagandet inom sektorn har också ökat. Detta är en stor ideologisk diskussion: kan kvinnor förbättra sin situation inom denna sektor genom att starta egna företag eller gynnas gruppen kvinnor mer av en förstärkning av den offentliga sektorn? Studier visar att kvinnor drivs av arbetets inne- håll snarare än dess former. Kvinnor drivs mer av sitt uppdrag (vård och omsorg) än av viljan att driva företag.51 50Danilda (2001) 51Sundin (2003) Företrädare för framförallt borgerliga partier och företagar- organisationer hävdar att orsakerna främst ligger i den offentliga sektorns dominans över traditionellt kvinnliga arbetsplatser. De poängterar också betydelsen av att öka utbudet av hushållsnära tjänster, gärna med hjälp av skattesubventioner. Om fler kunde köpa tjänster skulle det både betyda att kvinnors ansvar för hem- arbetet skulle underlättas, något som kan göra att fler får mer tid att lägga ner på till exempel företagande, och det skulle öppna en ny arena för entreprenörskap.52 Argumentet mot detta är att det kanske ökar kvinnors företagande men att det för övrigt riskerar att cementera den rådande arbetsuppdelningen mellan könen. 7.3Bilden av företagande i politiken Regeringens paroll behöver fler och växande företag kon- kretiseras bland annat i budgetpropositionen där det sägs att målet för politikområdet Näringspolitik är att främja en hållbar ekono- misk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag.53 Företagen är viktiga för genom att de skapar arbets- tillfällen och tillväxt. bör noteras att av alla företag är soloföretag. Sådana företag skapar arbete åt den som driver företaget vilket kan vara en fördel om personen varit arbetslös. Om en person lämnar sin anställning och istället bedriver samma arbetsuppgifter som egen företagare torde det dock inte vara till nytta för tillväxten. Det behöver är kanske framförallt växande företag med ett ökande antal anställda. Forskaren ställer sig mycket kritisk till den offentliga retoriken kring småföretagandet. Hon menar att det är viktigt att skilja på företagare och entreprenörer. En entreprenör vill starta företag och drivs av en lust att utveckla företaget och se det växa. Till skillnad från entreprenörerna menar att de flesta företagare startar företag för att försörja sig och kunna utöva sitt yrke. De bästa förutsättningarna torde en företagare ha som verkligen vill driva företag och som har en stark ställning på arbetsmarknaden. De sämsta förutsättningarna har den som egent- 52Dahlman (2004) ligen inte vill driva företag och som har en svag arbetsmarknads- position.54 Det ökande antalet småföretag kan tolkas som att småföretagen stärkt sin position på marknaden. Men det kan också tyda på något annat – den enskilde företagarens försvagade position på arbets- marknaden. skriver: Det är viktigt att hålla i minnet att många små företag och ett livligt nyföretagande i sig inte är ett tecken på någonting. Det kan vara ett tecken på att många människor vill starta eget – men det kan också vara ett tecken på att det finns allvarliga brister i ekonomin, på att de stora organisationerna sviktar och på att arbetsmarknaden stagnerar. Små företag är i sig ingen lösning på någonting. Det beror på vilka de små företagen är, vem som startar dem och vem som driver dem samt på vilka villkor de arbetar55 , professor i företagsekonomi vid Handels- högskolan i , menar att bilden av manliga och kvinnliga företagare skiljer sig åt i politiken och att den nytta de förväntas åstadkomma är av olika slag.56 Manliga nyföretagare ska: Utveckla nya stora företag byggda på tekniska innovationer Kvinnliga företagare ska: Sysselsätta sig själva och andra underprivilegierade grupper Ofta sätts det likhetstecken mellan framgångsrika länder/ regioner/städer och länder/regioner/städer med många företag. Detta är bara delvis sant. Den andra sidan av sanningen är att fattiga länder utan generell välfärd ofta har ett högt företagande eftersom människor helt enkelt tvingas uppfinna metoder för att överleva såsom att putsa skor, rengöra vindrutor, sälja te på gatan eller bära väskor på stationer och hotell. 54Sundin (2005) 56Samråd med (2004) och uttrycker det företagsamhet är en nödvändighet i fattiga samhällen.57 studie av glesbygdslänet visar att ett högt ny- och småföretagande inte har något samband med en ekonomisk tillväxt. Ökningen av företagande i beror till stor del på att individer själva skapar sina jobb till följd av problem på arbetsmarknaden. En stor del av ökningen består av så kallade levebrödsföretag. Hon menar också att företagandet som arbetsmarknadsstrategi har ökat till följd av att har föränd- rat sin tillväxtpolitik.58 menar att även företag som startats av tvång kan ha en utvecklingspotential men att denna potential inte tas till vara. Istället kan individer som söker lösa sysselsättningsproblem genom företagande hamna i en ekonomiskt utsatt situation där samhällets normala trygghetssystem, som är uppbyggda kring lönearbete, inte fungerar. Företagande som arbetsmarknadsstrategi kan således drabba redan utsatta kvinnor hårt.59 Ett ökat företagande – bra för kvinnor? Regeringen har som ambition att kvinnors företagande skall mot- svara deras andel av arbetskraften. könsfördelningen bland företagare ska vara densamma som för hela arbetskraften.60 Ett sätt att argumentera för ett sådant kvantitativt mål är att förutsätta att kvinnor och män vill starta företag i samma utsträck- ning och att faktumet att kvinnor är underrepresenterade bland etablerade företagare och bland nyföretagare är en följd av att kvin- nor särbehandlas eller diskrimineras på olika sätt. Regeringen anslog för budgetåren 2002–2004 för att främja kvinnors och invandrares företagande.61 I budget- propositionen föreslås denna satsning fortsätta med per år.62 Huvuddelen av pengarna används för att främja kvinnors företagande. Anslaget finansierar t.ex. affärsråd- givning för kvinnor, företagsfinansiering till kvinnors företag genom , projekt för spridning av kun- 57Holmquist & (2002) 58Sätre (2004) 61Prop 2001/02:1 skap om kvinnors företagande och forskning om kvinnors före- tagande. Även satsningen på lokala och regionala resurscentra för kvinnor som startades i och med den regionalpolitiska propositio- nen var, åtminstone delvis, en satsning på kvinnors företagande.63 Ett annat sätt att argumentera är att säga att det är bra för kvin- nor att driva företag. Att starta företag är en del av strävan mot ett jämställt och självständigt liv. I ett eget företag kan kvinnor utvecklas fritt, utan risk att slå i något glastak. Kvinnor kan styra sina egna inkomster och kan på det sättet hoppa över lönegapet gentemot männen. Att fler kvinnor driver egna företag är också ett sätt att utöka rekryteringsbasen till näringslivets styrelser eftersom det där oftast krävs vd-erfarenhet.64 Mot dessa argument kan invändas att kvinnor enligt flera under- sökningar är mindre intresserade av att starta företag än män. Intresset är minst hos anställda i offentlig sektor. Man bör vara vaksam mot tendenser som innebär att kvinnor uppmuntras till att starta företag som en lösning på arbetsmarknadens problem i form av arbetslöshet, ohälsa, löneskillnader och begränsade karriärvägar för kvinnor. Resultatet riskerar då istället att bli större ekonomisk otrygghet och social utsatthet för dessa kvinnor. ställer frågan om vi går mot en polarisering av incitament för kvinnliga företagare. Blir många av de nya kvinnliga företagarna, som i stor utsträckning utgörs av soloföretagare, arbetarklassens kvinnor som av arbetsmarknadsskäl drivs till företagande? Och kommer vi att se andra kvinnor som genom eget företa- gande ökar sin frihet och bryter den rådande genusordningen?65 I budgetpropositionen för slår regeringen fast att ökat företagande är av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Därför vill regeringen utveckla gynnsamma vill- kor för nyföretagandet och för att få existerande företag att växa.66 Staten har inget direkt ansvar för näringslivsutvecklingen i . Tvärtom regleras statens inblandning i det privata företa- gandet hårt av EG-regler om konkurrens på lika villkor (EG- 64Dahlman (2004) 65Sundin (1995) fördraget artikel 87–89). Trots detta går det en betydande summa pengar från den statliga budgeten till olika former av företagsstöd. Hur stor denna summa är varierar stort mellan olika beräkningar från till ca beroende på hur många stödformer som räknas in.67 I en avstår man från att definiera företagsstöd och utgår istället från de stödmedel som hanteras av AMV, och länsstyrelserna. I denna rapport kommer man upp i cirka 20 miljarder kronor.68 En del statligt företagsstöd sker inte genom bidrag utan genom skattesänkningar (dvs. minskade inkomster för staten) såsom lägre arbetsgivaravgifter för småföretag, nedsatt el- och koldioxidskatt samt ett branschspecifikt avdrag för sjöfarten på . Totalt omfattar dessa skatteavvikelser drygt 34 miljarder kronor.69 I grova drag brukar man skilja mellan finansiella stöd (lån och bidrag) och andra sorters företagsutvecklande åtgärder (t.ex. råd- givning). I Nuteks finansieringsdatabas finns alla sorters företags- utvecklande insatser innehöll databasen 28 myndigheter och organisationer som handlade 49 stödformer.70 I ett förslag till uppföljningsmodell av statlig näringspolitik för företagsfrämjande åtgärder konstaterar på att det är mycket problematiskt att utvärdera politiken på grund av den stora mängden stödformer och de olika syften dessa tjänar. Situationen kompliceras ytterligare av att en del insatser är tids- begränsade och därför svåra att följa upp regelbundet. Författaren frågar sig om systemet för företagsutvecklande åtgärder verkligen är ändamålsenligt och genomskinligt.71 Det är alltså mycket oklart vart det statliga stödet till företags- utveckling går och hur effektivt det är. Ännu oklarare är hur stödet fördelar sig mellan kvinnor och män. En typ av statligt stöd till företagande som vi vet hur det fördelar sig mellan män och kvinnor är bidrag till start av näringsverksam- het (tidigare starta-eget-bidrag). Bidraget ges till registrerat arbetslösa och ska fungera som ett tillskott till företagarens för- sörjning under den första startperioden. Stödet omfattade totalt varav gick till kvinnor. 67SOU 1996:69 resp. 1995:14