sou · GTB381d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Syftet med en vårdplan är enligt förarbetena (prop. 2000/01:80) att tydliggöra vilka mål och medel som behövs för det enskilda barnet. Planen blir ett redskap i nämndens arbete med genomförandet av vården. Avsikten är att placeringarna skall bli mer genomtänkta och att målet med vården skall tydliggöras. Det underlättar vårdnads- havaren/nas möjligheter att ta ställning till vården. Dokumentet blir i förlängningen ett underlag för uppföljning och utvärdering av vård och behandling för barnet. Vårdplanen bör undertecknas av vårdnadshavaren, det barn som är fyllda , vårdgivaren samt Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården handläggaren vid den nämnd som beslutar om vården. Vårdplanen bör revideras när förutsättningarna för vården förändras. Planen bör alltid kompletteras med en behandlingsplan som mer konkret beskriver hur målet med vården skall genomföras och uppnås. Av 5 kap. 1 § i föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende (SOSF 2003:20 (S)) skall för var och en som får behandling i hem för vård eller boende upprättas en behandlingsplan i samverkan med den enskilde och socialnämnden. Om planen avser ett barn, skall samverkan även omfatta barnets vårdnadshavare. Samverkan med barnets vårdnadshavare får endast underlåtas om vårdnadshavaren är förhindrad eller motsätter sig sådan samverkan. skall noga följa vården av ett barn. Av 5 kap. 1 b § socialtjänstförordningen framgår att det främst skall ske genom 1.regelbundna personliga besök i det hem där den unge vistas, 2.enskilda samtal med den unge, 3.samtal med den eller dem som tagit emot den unge i sitt hem, 4.samtal med vårdnadshavarna. Uppföljningen skall omfatta den unges hälsa, utveckling, sociala beteende och skolgång samt relationer till anhöriga och andra när- stående. Minst var sjätte månad skall socialnämnden överväga eller om- pröva om vården fortfarande behövs vilket framgår av 6 kap. 8 § socialtjänstlagen och 13 § lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Syftet med bestämmelsen är att betona nämndens uppföljningsansvar för vården när det gäller såväl frivilliga placer- ingar som placeringar utan samtycke. Länsstyrelserna har i sin tillsyn konstaterat att det finns brister när det gäller nämndernas uppföljning av familjehemsvården. Det är inte ovanligt att både besöken och övervägande/omprövning sker mer sällan än en gång var sjätte månad. skall vid sina besök i familjehem eller institutioner ta ställning till hur barnets behov av stöd ser ut och bedöma om barnet får tillräckligt stöd från familjehem eller institution, barnomsorg, skola och sjukvård. Syftet med besöken är att undersöka om behoven förändrats sedan vårdplan och behandlingsplan upprättades. Vägen till målen kan behöva konkretiseras och förtydligas och vården i familjehemmet kompletteras med ytterligare insatser. När social- nämnden saknar tillräckliga kunskaper om vad som skulle hjälpa Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården barnet kan ytterligare utredning behövas. En viktig del av uppfölj- ningen är barnens skolgång. Forskning visar att familjehemsplace- rade barn som grupp löper hög risk att få problem med sin skol- gång jämfört med barn som växer upp i sitt ursprungshem, jfr avsnitt 8.4.5 om resultat och effekter av familjehemsvård. Här är jag inlåst igen. Och saknar mitt eget hem. Men ändå är det inget som händer. Jag tittar på mina händer, Tittar på mina fötter, Sen tittar jag mig själv i spegeln. Och undrar vad fan det är med mig. jag vaknade till, och såg ingenting. Bara det ledsna ansiktet som inte sa nånting. Enligt statistik har andelen barn och unga med heldygnsvård ökat med – 2004. Det gäller oavsett om man mäter antalet placerade barn , alla barn som placerats eller antalet barn som varit placerade , Barn och unga – insatser 2004, 2005:8. var totalt 19 791 barn placerade i familjehem eller på institution. gjordes 7 531 placeringar enligt lagen med sär- skilda bestämmelser om vård av unga och av placering- arna gjordes på grund av brister i hemmiljön. Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården Hur har flickor och pojkar varit placerade Av de cirka 6 600 placeringar som avslutades hade barnen i genomsnitt varit placerade . Totalt hade cirka 5 500 flickor och pojkar varit placerade enligt socialtjänstlagen och cirka 1 100 enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Vårdtiden var betydligt längre för de flickor och pojkar som vid vårdtidens slut, vårdats enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga än för de som vårdats enligt socialtjänstlagen. De barn och unga som var placerade med tvång vid vårdtidens slut hade i genomsnitt vårdats och de som placerats frivilligt . Vårdtiderna för placeringar som avslutades i familjehem var längst. Flickor och pojkar som hade varit placerade enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga hade bott i familje- hem och de som hade varit placerade enligt socialtjänstlagen . Vårdtiderna inom institutionsvården är för flickor och pojkar som varit placerade enligt lagen med särskilda bestämmelser för vård av unga när det gäller såväl kommunala som enskilda hem för vård eller boende. Vårdtiden vid placering vid sär- skilda ungdomshem är något kortare, knappt 19 månader. Vård- tiderna för de flickor och pojkar som varit placerade enligt social- tjänstlagen varierar mer. Placering i enskilda hem för vård eller boende varade i genomsnitt . Kortast vårdtid hade barn och ungdomar placerade i kommunala/landstingsägda hem för vård eller boende med knappt . Flickor och pojkar som fri- villigt vårdats vid särskilda ungdomshem hade en genomsnittlig vårdtid på något mer än . 174 flickor och pojkar var vid vårdtidens slut placerade i det egna hemmet enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den totala vårdtiden för dessa flickor och pojkar var . Drygt 5 500 flickor och pojkar hade vid placeringstillfällets slut varit placerade . Den sam- manhängande vårdtiden för dessa flickor och pojkar är i genom- snitt drygt 18 månader när det gäller placeringar enligt social- tjänstlagen. Flickor och pojkar som varit placerade enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga har i genomsnitt varit placerade i . Drygt 500 flickor och pojkar hade vid placeringstillfällets slut varit placerade enligt både socialtjänstlagen och lagen med Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården särskilda bestämmelser om vård av unga. Den sammanhängande genomsnittliga vårdtiden för deras del var . De flickor och pojkar som avslutade vården i familjehem hade i genomsnitt vårdats och de barn och unga som avslutade vården på institution hade vårdats i genomsnitt . Den genomsnittliga tiden för placering i heldygnsvård har mins- kat . I familjehem är minskningen nästan tre måna- der 2000–2003 och för hem för vård eller boende . Minskningen var störst vid hem för vård eller boende som drivs av kommuner och landsting och minst vid särskilda ungdomshem (; Individ- och familjeomsorg Lägesrapport ) I den nationella tillsynsrapporten påtalas att det finns en tendens att behovsbedömningen anpassas till i stället för det enskilda barnets behov. Det finns kommuner som har som policy att inte placera barn i heldygnsvård. Enligt rapporten förekommer det att placeringar av barn och ungdomar avslutas, även om behovet av vård kvarstår (, Social tillsyn 2004; Individ- och familjeomsorg, Lägesrapport ). Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården Om att inte bli lyssnad till Dom bestämmer vad jag tycker, utan att ens fråga mig. När de pratat med andra i rummet, till exempel tycker inte du att hon ser trött ut istället för att fråga direkt, eller säga direkt till personen det berör. Dom lyssnar mer på socialkärringar än på oss. När jag vill prata har de aldrig tid. De har en massa möten och så. De vuxna tar itu med de synliga problemen, och man känner sig inte sedd. De som inte ber om hjälp, får inte hjälp. Personalen säger att vi inte får prata med varandra om våra problem. Bara för att göra så att andra inte mår dåligt. De vuxna tror att de förstår men det gör de inte. De ser det på sitt sätt, därför pratar vi med varandra. Man märker om det är någon idé att säga till om något En jävla skillnad om man har LVU, då har man inte lika mycket att säga till om. Så fort man föreslår något eller undrar över behandlingsmetoder, eller ifrågasätter något blir personalen sura, uttrycker sig luddigt eller slutar lyssna. Ur Dåligt med Behandlingshem, Rädda Barnens höringar 8.3.4Flickor och pojkar i heldygnsvård All svensk forskning om barn som placerats utanför hemmet visar att de sällan har sammanboende föräldrar (, B. (1996) Svensk forskning om fosterbarnsvård. CUS, Liber, Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården ) och att fäderna oftast är frånvarande (, T. & Sallnäs M (2003) Klass, kön och etnicitet i den sociala barnavården, Socialvetenskaplig tidskrift nr 2–3, 2003). När det gäller placering på grund av den unges eget beteende är det vanligare att flickor placeras på grund av relationsproblem och pojkar på grund av bete- endeproblem. Brister i omsorgen var lika vanligt skäl för flickor och pojkar. Någon form av asocialt beteende var nästan dubbelt så vanligt vid placering av pojkar. Pojkar hade mer av psykiska problem, skolproblem, kriminalitet och våldsamt beteende. Miss- bruk var lika vanligt hos båda grupperna Sexuellt utagerande eller prostitution noterades hos en större andel flickor än pojkar men skillnaden var liten (Jämställd socialtjänst, Könsperspektiv på , 2004). var enligt statistik andelen placerade pojkar eller 7 849 och antalet flickor 6 881. Heldygnsinsatserna var vanligast i åldersgruppen 13–. Flickor var i högre utsträckning än pojkar placerade i familjehem. Pojkar var i högre utsträckning än flickor placerade i särskilda ungdomshem enligt 12 § lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Barn och ungdomar med utländsk härkomst Enligt statistik 2004 hade drygt 6 700 av de place- rade barnen minst en förälder som var född utomlands. Social- styrelsen konstaterar i sin rapport i familjehem (1995) att av barnen i familjehem har invandrar- bakgrund. Vidare sägs att vid val av familjehem är det ibland svårt att bedöma hur stor vikt som bör läggas vid språk och kultur- aspekter i förhållande till andra aspekter och att det saknas mer systematiskt professionellt erfarenhetsutbyte (1995:7). Uppgifterna i avsnittet om familjehemsvård är bland annat hämtade från revisorers rapport (2001/02:16). Kommittén har låtit SCB göra en enkät som riktats till familje- hemsföräldrar som är medlemmar i . Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården Ända har intentionen varit att barn i första hand skall placeras i familjehem och i andra hand på institu- tion. Många av de barn som då placerades utanför hemmet var barn till ensamstående mödrar som inte klarade av att försörja sina barn. När de allmänna levnadsförhållandena i landet förbättrades, mins- kade antalet familjehemsplacerade barn. var 28 000 barn placerade i familjehem och hade siffran minskat till 10 000 (m.fl., dygnsvård för barn och ungdomar 1983–1995, Socionomen nr 8, 1999). var cirka 15 000 barn placerade i familjehem . Det saknas säkra uppgifter om antalet familjehem i landet. I olika sammanhang har det beräknats till 8 000. revisorer bedömde att vid av placeringarna hade det aktuella hemmet inte tidigare verkat som familjehem (Rapport 2001/02:16). Det innebär att cirka 1 900 familjehem nyrekryteras . Vid den intervjuundersökning som för kommitténs räkning gjorts med företrädare för 115 kommuner och kommundelar menar av de intervjuade att familjehemsvårdens andel ökat de senast fem åren, anser att den varit och att den minskat. Som anledningar till minskning nämns mer arbete på hemmaplan, att man försöker undvika placeringar, att det finns färre familjehem och fler öppenvårdsinsatser. Anledningar som nämns till en ökning av familjehemsvården är att man väljer familjehem i stället för hem för vård eller boende, fler asylsökande barn familjehemsplaceras samt en medveten satsning på familjehem. Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården Låta barnet få ta eget ansvar. Generös – Bjuda på sig själva, handlar inte bara om pengar Kramgo – tycker om att visa känslor, allmänt kärleksfull Rättvis – behöver inte handla om att få lika mycket men ger rättvis bedömning Ha samma erfarenheter som en själv. Laga god mat. Kunna ge och ta kritik. Pålitlig – Inte föra vidare till socialen. Kunna föra vidare till familjehemsföräldrar utan att dom sen för vidare. Mest att kunna lita på personen om man har problem, kunna berätta något pinsamt utan att dom berättar det för andra. Med familjehem avses enligt 3 kap. 2 § socialtjänstförordningen ett enskilt hem som på uppdrag av socialnämnden tar emot barn för stadigvarande vård eller fostran och vars verksamhet inte bedrivs yrkesmässigt. När ett barn placeras skall socialnämnden i första hand överväga om barnet kan tas emot av en anhörig eller annan Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården Det framgår av 6 kap. 5 § socialtjänstlagen där det också anmärks att vad som är bäst för barnet alltid skall beaktas. Hur ett familjehem arvoderas är inte reglerat men ersättning utgår vanligen enligt fastställda rekommendationer. Ett barn får inte utan socialnämndens medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård eller fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. får inte lämna med- givande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet är utredda. Bestämmelserna finns i 6 kap. 6 § socialtjänstlagen. Enligt definitionen av familjehem är det en verksamhet som inte bedrivs yrkesmässigt. Enligt uttalande i förarbetena avses med yrkesmässig verksamhet sådan verksamhet som bedrivs kontinuer- ligt och i förvärvssyfte. Vad som menas med förvärvssyfte uttalas inte närmare. har i en skrivelse till regeringen (Dnr S2004/4415/ST), som överlämnat till kommittén, bland annat påtalat att det därför råder en betydande osäkerhet om gränserna för tillståndsplikt och anför följande. En särskild aspekt är den avgränsning begreppet innebär mellan institutionsvård och vård i familjehem. När två personer på heltid ägnar sig åt att vårda ett placerat barn torde det vara att anse som kontinuerlig verksamhet som bedrivs i förvärvssyfte. Verksamhet i form av ett yrkesmässigt bedrivet familjehem ryms dock inte inom dagens reglering. Enligt uppgift från länsstyrelserna kräver kommunerna i många fall tillstånd för att bedriva hem för vård eller boende för att ersätta båda vuxna så att de kan arbeta med det eller de placerade barnen. Begreppet förvärvssyfte förekommer i skatterätten som ett av flera kriterier vid bedömningen av om en verksamhet är att betrakta som näringsverksamhet. Med förvärvssyfte avses i detta samman- hang att verksamheten skall ge någon form av ekonomiskt utbyte; det skall finnas ett vinstsyfte (, Handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet vid taxering). Av svaren på den enkät som tillställts familjehemsföräldrar fram- går att av dem förvärvsarbetade heltid, deltid och att inte förvärvsarbetade alls. Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården Jourhem finns inte särskilt reglerat men med jourhem brukar avses ett enskilt hem som , ej stadigvarande, tar emot barn för akuta placeringar på uppdrag av en eller flera socialnämnder. Antalet jourhemsplaceringar har –2004 ökat . Andelen jourhemsplacerade flickor har varit något högre än andelen pojkar. Större kommuner eller kommuner i samverkan har ofta kon- trakterade jourhem. De är beredda att ta emot barn vid akuta placeringar . Dessa familjer utreds i många fall på samma sätt som andra familjehem men skall därutöver klara av att ta emot barn och familjer i kris och orka med och klara av att hantera ständiga uppbrott. Jourhemsfamiljer har ofta en garanterad minimiersättning även under de perioder då man inte har någon placering. I Vem ser barnet? en granskning av 100 familjehemsplacerade barn åren 2002–2003 av länsstyrelserna i , , , och län konstateras följande. Oklarheter finns var gränsen går mellan tillfällig placering och placering för stadigvarande vård och fostran. Olika praxis tillämpas i kommunerna. Gränserna för att en placering skall ses som tillfällig varierar . En risk med tillfälliga placeringar är, enligt länsstyrelserna, att de har en tendens att bli längre än vad kommunen avsett från början. Barnen riskerar därför att placeras i familjer som inte utretts av socialnämnden. Att det har blivit allt svårare att rekrytera familjehem har konstate- rats i flera sammanhang. Det framgår av revisorers rapport (Rapport 2001/02:16) samt av till- synsmyndigheternas iakttagelser (; Social tillsyn 2003; 2004, Social tillsyn 2004; 2005) Bilden bekräftas även av företrädare för den sociala barn- och ungdoms- vården i olika kommuner. Anledningarna till svårigheterna att rekrytera familjehem är flera. I de flesta familjer arbetar båda föräldrarna. Det kan därför saknas utrymme att ta emot ett barn som behöver vård och fostran. Många av de barn som placeras har svåra problem som kräver stora insatser Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården De kan få svårt att klara av ett uppdrag om de inte får tillgång till utbildning, stöd och handledning när de behöver det. Familjehemsföräldrar anför ofta att förutsättningarna för att få ersättning från arbetslöshetsförsäkring och socialförsäkring påver- kar deras förhållanden negativt. Det kan bidra till att försvåra rekryteringen av familjehem. Hur och vilka familjer rekryteras till familjehem Intentionen i svensk lagstiftning är att barn skall återförenas med sin ursprungsfamilj men det finns ändå många barn som aldrig kan återvända hem till sina föräldrar. Det gäller såväl barn som är placerade enligt socialtjänstlagen som barn placerade enligt lagen med sär- skilda bestämmelser om vård av unga. Familjehemmet måste kunna förhålla sig till denna ovisshet. skriver i sin avhandling , (Fosterfamiljens inre liv) att barn i familjehem skall kompenseras för de tidigare brist- erna. Själva omvårdnaden i familjen förutsätts medföra att barn utvecklas på ett positivt sätt. Metoden för att kompensera barnen och ge dem goda utvecklingsmöjligheter är således att de bor i en välfungerande familj, där det är själva familjen som har en läkande funktion. Många barn som bor i familjehem har därutöver ett behov av olika öppenvårdsinsatser. Den kommun som har beslutat om vistelsen har även ansvar för dessa insatser, 16 kap. 2 § social- tjänstlagen. Av kommitténs enkätundersökning till familjehemsföräldrarna framgår att de familjer som väljer att bli familjehem gör det för att de är socialt engagerade familjer och har utrymme och en vilja att hjälpa ett barn till en trygg tillvaro. Av familjehemsföräldrarna svarar att de varit familjehem . Vidare framgår av svaren att hade ett eller två barn placerade hos sig . hade fyra eller fler barn placerade hos sig. Det är vanligast att man haft ett eller två barn placerade hos sig men uppger att de varit familjehemsföräldrar för mer än 20 barn. När ett barn behöver placeras skall nämnden i första hand under- söka om det finns möjligheter att placera barnet hos en släkting eller annan närstående person. Är det inte möjligt att finna ett lämpligt hem i barnets nätverk undersöker ofta om Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården något av de familjehem som redan har placerade barn kan passa det aktuella barnets behov. Företrädare för i olika kommuner uppger att de familjehem som har barn placerade och informella kontakter är viktiga informationskällor för att finna nya, lämpliga familjehem. Att ha bra relationer med befintliga familjehem är därför en viktig faktor för att socialnämnden skall kunna rekrytera nya familjehem. Det hör till undantagen att kommuner har en bank av redan utredda familjehem som väntar på att ta emot barn. Det förekom- mer att i en kommun vänder sig till andra kommuner för att få hjälp med rekrytering. Ett vanligt sätt att rekrytera familjehem är att genom olika medier annonsera efter lämpliga familjer. Det förekommer också att kommuner vänder sig till enskilda verksamheter som förmedlar rekryterade familjehem. Vägar för att rekrytera och utbilda familjehem För att försöka lösa de rekryteringsproblem som finns och möjlig- göra en ökad rekrytering har flera projekt startats i landet. Här nedan ges några exempel på pågående eller avslutade projekt. i startade när kommunen hade svårigheter att rekrytera familjehem och utvidga- des senare till att arbeta även med utbildning av familjehem. Projektet tog hjälp av sponsorer och professionella marknadsförare för att utforma informationsbroschyrer, affischer och annonser. Syftet var att nå ut till nya familjer och uppnå attitydförändringar till familjehemsvården. Av 600 familjer som anmälde intresse blev slutligen 60 familjehem. Kostnaden för kampanjen beräknades exklusive löner till . Verksamheten är permanent. startade ett projekt för att utreda vad som kunde göras för att förbättra familjehemsvården i länet. I första hand gällde det rekrytering och utbildning av familjehem. Projektet resulterade i ett förslag om inrättande av en Familjeenhet för som skall ha som mål att rekrytera nya familjehem, svara för grundutbildning och vidare- utbildning av familjehemmen, följa utvecklingen av metoder inom familjehemsvården och stödja metoder som utvecklar barnet och framhåller barnets perspektiv. Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården I har åtta kommuner i nordvästra startat ett samverkansprojekt. Syftet är i första hand att se om kommunerna kan finna former för samverkan runt rekryte- rings- och utbildningsfrågor. i startade ett projekt vars övergripande syfte är att utveckla nya samverkansformer mellan några norrlandskommuner för att försöka hitta alternativ till institutionsplaceringar för vissa tonåringar som placeras på institution långt ifrån hemmiljön. Olika modeller för lokal sam- verkan skall prövas när det gäller rekrytering, utbildning och stöd till familjehem för tonåringar. får, som redan konstaterats, inte besluta om placering eller lämna medgivande till en familjehemsplacering utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet är utredda. I socialtjänstlagen anges inte vilka krav som skall ställas på ett familjehem. Av lagens 6 kap. 7 § framgår dock att socialnämnden skall medverka till att barn som placerats i familjehem får god vård och fostran och i övrigt gynnsamma upp- växtförhållanden. Det ankommer således på socialnämnden att bedöma om en familj kommer att kunna ge ett barn den vård och fostran det behöver. I utredningen ingår i allmänhet samtal med det tilltänkta familjehemmet, kontroll med social-, brotts- och miss- tankeregister samt inhämtande av referenser och läkarutlåtanden. Det finns företrädesvis två metoder som används vid familje- hemsutredningar. Kälvestens intervjumetodik och (resources for information, development and education). Bakgrunden till att Pride-utbildningen startades i var ett regeringsuppdrag till där det påpekades att det behövdes en metodutveckling för att bättre förbereda familjehem- men för sin uppgift. Ursprunget till Kälvestenmetoden är den socialpsykiatriska undersökningen av 222 stockholmspojkar som och gjorde . Långt ifrån alla kommuner utreder blivande familjehem enligt någon av de två metoderna. Frågorna i Kälvestenmetoden har ibland ansetts ålderdomliga och nya frågor har lagts till det ur- sprungliga materialet. Pride-utbildningen kräver att cirka tio Utredning och insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården familjer deltar men få kommuner är så stora och har så många barn placerade att de har resurser att själva anordna utbildningen.