sou · GTB372 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta är ett viktigt underlag för att bedöma de ekonomiska konsekvenserna för såväl företag som samhälle. För- slagsvis bör denna forskning bedrivas i samverkan med de företag där implementering av alkolås i stor skala håller på att startas upp. Det är viktigt att förhistorien dokumenteras väl. Även andra sekundära faktorer som en förmodad dämpning av den ökande alkoholkonsumtionen m.m. bör fångas in i denna forskning. bör också ges i uppgift att utveckla en systematisk metodik för att följa omfattningen av alkoholproblemet och hur det förändras i trafiken. Smärre sådana forskningsaktiviteter pågår men bör systematiseras. I pågående samhällsstödda fordonsanknutna utvecklingsprogram finns inte alkolås med förutom genom smärre anslag genom skylt- fonden. Alkohol är ett så stort problem i trafiken att detta för- hållande inte är acceptabelt. Det är därför viktigt att utlysnings- texterna explicit efterlyser insatser inom alkolåsområdet. Speciellt bör uppmärksammas en utveckling av system där behandlingen av signalerna från sensorer och lagring av loggningsdata m.m. helt integreras med fordonets elektronikplattform. Det bedöms att detta skulle minska kostnaderna för såväl produkterna som deras installation, service och underhåll. Tillförlitligheten bör förbättras och handhavandet förenklas. Den mer kraftfulla behandlingen av signaler från sensorer som en integrering medger bör även vara till nytta för att förbilliga sensorfunktionerna. Frågan torde inte kräva någon ytterliggare utredning innan beslut kan tas. 1.4.4Alkolås på den internationella arenan generellt 1.4.4.1Regeringens arbete med alkolåsfrågan inom EU måste bedrivas systematiskt på alla nivåer Regeringen har ett starkt engagemang i frågan om alkolås. Frågan har på initiativ lyfts i flera sammanhang och handgripliga demonstrationer har genomförts. har erbjudit sig att ensamt eller tillsammans med andra länder bli ett provområde i EU. har även vid ett ministerrådsmöte aviserat att vi har för avsikt att införa obligatoriskt alkolås i alla nya personbilar . Bedömningen är att engagemang bemötts med uppmuntrande intresse i många länder. Många av de juridiska åtgärder som krävs för såväl frivilligt som obligatoriskt införande av alkolås i stor skala kräver dock en mycket systematisk men flexibel hantering. Det krävs här en ytter- ligare förstärkt insats för regeringens arbete. måste syste- matisk bevaka och driva alkolåsfrågan på bred front i de arbets- grupper som förbereder förändringar i EU:s direktiv och beslut. Således bör det vara en uppgift att verka för att alla parallella svenska kanaler in i EU på olika nivåer inom transport- och fordonsområdet för fram frågan om alkolås. Löpande bör underlag med fakta om effekter och argument för användning av alkolås spridas till representanter i dessa arbetsgrupper. Regeringen bör även vara pådrivande i frågan om vilken modell för författningsreglering av kraven på funktion, provning och kontroll m.m. som lämpligen bör väljas som delmål i avvaktan på helfordonsgodkännande. Initiativ bör tas att bilda en Target group på frivillig basis med olika intressenter motsvarande den grupp som så framgångsrikt spred kunskap och argument för ett införande av bältespåminnare i Euro NCAP:s bedömningsmall. Gruppen arbetade bl.a. med att få fram fakta om effekter i och skala upp dem till Europanivå och i olika nationella och internationella sammanhang föra fram denna kunskap och dessa argument. Frågan torde inte kräva någon ytterliggare utredning innan beslut kan tas. 1.4.4.2Alkolås bör ge extrapoäng i Euro NCAP:s bedömningsmall Euro NCAP är en betydelsefull arena för svenskt agerande i alkolåsfrågan. har tagit upp frågan om alkolås till en principiell diskussion. Om alkolås ger extrapoäng vid Euro NCAP:s bedömningar av fordonstrafiksäkerhet kommer utveck- lingen av alkolås att påskyndas väsentligen. Frågan torde inte kräva någon ytterligare utredning innan beslut kan tas. 1.4.5Strategi på väg mot ett alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper Obligatoriskt alkolås i alla motorfordon förväntas inte bara ha stor betydelse för trafiksäkerheten, utan det blir också ett viktigt verktyg alkohol-, social- och näringspolitiskt. Ett allmänt införande av alkolås skulle också vara ett mycket kraftfullt instrument för att bibehålla och stärka bilden av att alkohol och trafik inte är för- enligt. Det skulle också dramatiskt minska behovet av kostsamma påverkans- och övervakningsåtgärder och även minska en mängd andra kostnader inom alla samhällssektorer. Vissa undantag för obligatoriskt alkolås kan eventuellt komma att behövas. Det kan gälla militära fordon, vissa utryckningsfordon m.m. Någon närmare analys har inte gjorts av detta. Det är dock svåra och stora hinder som behöver överbryggas innan ett obligatorium kan bli verklighet. Processen kommer också att ta , och det är synnerligen viktigt att de steg och beslut som tas inte lägger hinder i vägen för alternativa utvecklingar. Det kan komma att hända mycket /2012. Det är osäkert om det finns förutsättningar att få gehör för en svensk särbehandling i gällande regler för harmoniseringen av marknaden för bilar. Regeringens arbete bör därför i första hand inriktas på regler för införande av alkolås inom EU. Detta alter- nativ får också anses ge förutsättningar att arbeta med större flexibilitet och möjlighet för att inta en ledande roll i utvecklingsarbetet. Ett stort mått av flexibilitet måste dock prägla processen. Strategierna måste fortlöpande hållas levande. En mycket preliminär strategi för detta arbete kan vara: Prioritet III sanktionerad spjutspets inom EU (eventuellt tillsammans med något annat land) a)Lastbilar och bussar: I arbetet med att få tillstånd harmoniserade tekniska krav m.m. inom EU bör agera med målet att få ett medgivande som leder fram till beslut om att får tillämpa nationella tilläggskrav i de nationella fordons- kraven för lastbilar och för bussar som medger ett generellt obligatorium om alkolås i alla lastbilar och bussar . Strategin ska även belysa vilka nationella processer som då behöver påbörjas parallellt. Det är troligtvis taktiskt att börja fokusera på bussar och lastbilar i arbetet mot EU. b)Personbilar: I arbetet med att få tillstånd har- moniserade tekniska krav m.m. inom EU bör agera med målet att få ett medgivande som leder fram till beslut om att får tillämpa nationella tilläggskrav i de nationella fordons- kraven som medger ett generellt obligatorium om alkolås i alla personbilar . Strategin ska även belysa vilka nationella processer som då behöver påbörjas parallellt. c)Övriga fordon som lok, snöskotrar och andra terrängmotorfordon: motsvarande process. Prioritet II I takt med hela EU a)Lastbilar och bussar: I arbetet med att få till stånd harmoniserade tekniska krav m.m. inom EU bör agera med målet att få igång en inter- nationell process som leder fram till beslut som medger ett generellt obligatorium om alkolås i alla lastbilar och bussar . Beslutet fattas inom ramen för gällande regler (regler om helfordons- godkännande är under utarbetande för lastbilar) för harmoniseringen av marknaden för lastbilar och bussar. Strategin ska även belysa vilka nationella processer som då behöver påbörjas parallellt. Det är troligtvis taktiskt att börja fokusera på bussar och lastbilar i arbetet mot EU. b)Personbilar: I arbetet med att få till stånd harmo- niserade tekniska krav m.m. inom EU bör agera med målet att få igång en internationell process som leder fram till beslut som medger ett generellt obligatorium om alkolås i alla personbilar . Beslutet fattas inom ramen för nu- varande regler för harmoniseringen av marknaden för personbilar (helfordonsgodkännande m.m.). Strategin ska även belysa vilka nationella processer som då behöver påbörjas parallellt. c)Övriga fordon som lok, snöskotrar och andra terrängmotorfordon: motsvarande process. Prioritet III Alternativ tänkbar strategi om helfordonsgodkännande blir svårframkomligt Om ovanstående strategier inte visar sig gå att genomföra är det dock nödvändigt att regelformalisera en modell för krav på funktion, teknik och provning och kontroll. Detta arbete är det som skyndsamt föreslås påbörjas för att stärka den frivilliga imple- menteringen. Om modellen med helfordonsgodkännande blir svår- framkomlig måste detta arbete struktureras än mer stringent och långsiktigt. Se även bilaga 4. En möjlighet som förts fram är även att lägga kraven i de regel- verk som styr yrkestrafiken. Man kommer då inte åt hela fordons- parken, men en väsentlig del av denna. Frågan kommer att behandlas i det fortsatta utredningsarbetet. Parallellt måste dock ett engagemang på olika nivåer påbörjas. 1.4.6Pågående teknikutveckling är inget argument för att vänta med lagstiftningen Parallellt med utvecklingen av den traditionella alkolåstekniken pågår en ganska intensiv forskning med att utveckla alternativa tekniker för att bl.a. förhindra att personer påverkade av alkohol orsakar olyckor i trafiken. Utredningen finner dock inga bärande skäl för att avvakta med kraftfulla lagstiftningsåtgärder med krav på alkolås för delar av eller hela fordonsparken. Utredningens skäl till detta är: Fullgod teknik för att förhindra rattfull körning finns tillgäng- lig och är beprövad. Med tanke på de stora problemen som alkohol vållar kan man inte vänta på en eventuellt bättre teknik. Traditionell alkolåsteknik går att förbättra och förbilliga. Ett lagreglerat krav kommer att ytterligare påskynda denna utveckling bl.a. genom att fordonsindustrins engagemang ökar. Tillförlitligheten ökar, handhavandet blir enklare och kostna- derna minskar kraftigt. 1.5Konsekvensbeskrivning summariskt i delbetänkandet 1.5.1Allmänt om kostnader och intäkter I slutbetänkandet kommer utredningen att redovisa bedömningar av konsekvenserna av förslagen. Nedan görs endast en kort kom- mentar till lagda förslag.2 Många av insatserna är sinsemellan överlappande. Den verkliga effekten blir då i allmänhet mindre. Detta gör det extra viktigt att ha en långsiktig strategi för vilka åtgärder som ska prioriteras. Samhällets kostnader för trafikolyckor som har samband med alkohol är i storleksordningen /år. Kostnaderna är då beräknade på det sätt som görs vid lönsamhetsbedömning av infra- strukturåtgärder. De kan dock vara högre eftersom antalet alkohol- relaterade skadade och egendomsskador är mycket osäkert. Alkolås i alla motorfordon i vägtrafiken (utom MC och moped) skulle minska denna kostnad med ca 2/3. Det pris man i kalkyler använder för dödade och skadade utgår från människors bedömning av värdet av att minska risken för vägtrafikskador. Kalkylvärdena kan dock bl.a. inte fånga faktorer som värdet av att förlora sitt barn eller att bli rörelsehindrad resten av livet. I kalkylen ingår inte de sekundära kostnader som inte är kopplade till trafikolyckor. Exempel på sådana kostnader med direkt koppling till alkohol och trafik är skador på gods och fordon, försämrad tidhållning m.m. Problemet med alkohol i trafiken leder till att samhället och företagen har höga fortlöpande kostnader för påverkans- och över- vakningsåtgärder och för rättsväsendet. Det finns också en mängd andra kostnader inom alla samhällssektorer där alkohol i trafiken är 2 Formella krav på ett betänkande: Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser göras i betänkandet enligt kommittéförordningen (1998:1471). Särskilt ska man redovisa hur förslagen påverkar små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet ska dessa konsekvenser också anges i betänkandet. den primära kostnadsfaktorn. Vi har inte gjort någon bedömning av storleken på dessa kostnader. Polisen är kanske den myndighet som har störst kostnader för övervakningsinsatser. För de mest avancerade alkolåsen kan man räkna med en kostnad på ca /år. I kostnaden ingår då periodiserad investeringskostnad och service- och underhållskostnader m.m. För att balansera samhällets kostnader för trafikolyckor relaterade till alkohol skulle låsen om de installerades i alla bilar få kosta ca /år. Tar man även hänsyn till sekundära effekter kan alkolås få kosta betydligt mer och kostnaderna ändå balansera mot intäkterna. Mycket talar för att en storskalig installation av alkolås blir mycket lönsam för samhället . Det är ingen illusion att tro att nuvarande kostnadsnivåer kommer att kunna halveras . Kostnaderna kommer ytterligare att minska när alla fordon är utrustade med alkolås redan från fabriken och signal- behandlingen från sensorerna och lagringen av loggningsdata m.m. helt integrerats med fordonets elektronikplattform. finns nästan ingen kunskap om de sekundära intäkterna för samhälle och företag av användningen av alkolås. Dålig kunskap finns också om hur stora driftstörningar som är förknippade med alkolås. För att det ska vara meningsfullt att göra samhälls- ekonomiska kalkyler måste denna kunskap förbättras, vilket är en stor uppgift för forskningen. Alkolås i alla bilar skulle vara ett verksamt instrument för att dämpa den ökande alkoholkonsumtionen och därmed ett kraftfullt verktyg för en bättre folkhälsa. 1.5.2Allmänt om konsekvenser av lagda förslag Reglera kraven på funktion, provning och kontroll m.m. Förslaget medför inga extra kostnader för samhället eller för före- tagen. En mer strukturerad och tydlig hantering av den juridiska grunden för funktionskrav och teknik gynnar alla aktörer och parter. Det är dock viktigt att reglerna utformas så att det inte försvårar en fortsatt teknisk utveckling. Använd alkolås som ett verktyg för en bättre arbetsmiljö och för rehabilitering Alkolås kan påtagligt effektivisera såväl arbetsmiljöarbetet som rehabiliteringen. Förutom effekterna på trafiksäkerheten innebär det faktiskt minskade direkta och indirekta kostnader för tran- sportföretagen. Föreslagna kostnader för information kan om- disponeras inom respektive organisation. Synliggör de ekonomiska och moraliska motiven för att ställa krav på alkolås vid upphandling Det är i hög grad kommuner och landsting som drabbas av kost- naderna för trafikolyckorna. Det borde därför ligga i dessa organi- sationers intresse att värdera även dessa kostnader när de bedömer lönsamheten av att ställa krav på alkolås. Ett problem är att sjuk- och socialvården och upphandlande organ är olika kostnadsbärare. () bör få krav i regleringsbrevet gällande kvalitet och volym för kontrollen av alkohol i trafiken Tydligare krav på RPS bör inte öka kostnaderna. Enligt den analys som gjort är nettonuvärdeskvoten för ökad kontroll mellan 8 och 27. Det torde finnas få insatser som ger så stor återbäring. Nya förmånsbilar bör /08 ha alkolås Utredningens bedömning är att krav på alkolås för förmånsbilar skulle vara ett av de mest kostnadseffektiva medlen att snabbt nå ut med alkolås på bred front. Förslaget förutsätter att gällande skatte- regler tillämpas vilket något kommer att öka statens intäkter. Avskaffa nuvarande regel om trafikskadeersättning till rattfulla förare som själva medverkat till sina skador Ändringen innebär ett konsekvent fördömande av rattfylleri. Änd- ringen bör kunna stimulera till användning av alkolås. Trafikförsäk- ringens kostnader minskar, dock relativt marginellt. Ge försäkringsbolagen tillgång till information om trafikbrott för att bättre kunna differentiera premierna efter skaderisk Inga kostnader är förknippade med detta förslag. Förslaget skulle troligtvis dock få en viss betydelse för benägenheten av att installe- ra alkolås. Stimulera ett trafiksäkert beteende genom att de som orsakar trafikskadorna får bära kostnaderna Förslaget tillämpas redan i flera andra länder, bl.a. . Samhällets organisation för sjukvård har inte påverkats av att man lagt över trafikskadades kostnader på trafikförsäkringen. Sam- hällets kostnader kan minska med i storleksordning /år och överföras till trafikförsäkringen. Ge de trafikskadade en organiserad möjlighet ett påverka trafik- systemets framtida utformning – trafikofferjour Det finns ett stort värde i att använda sig av den kraft och kunskap som finns bland de rattfylleridrabbade. De små kostnaderna för att stödja en sådan verksamhet är väl motiverade. insatser gällande alkohol i trafiken måste koordineras och underordnas en långsiktig strategi Inga ökade kostnader. bör kostnaderna snarare minska. Körkortshavare med alkoholproblem, men som inte är dömda för rattfylleri, måste genomgå ett alkolåsprogram för att få behålla körkortet Det är svårt att bedöma hur många som kan komma att beröras av förslaget. Antalet är i hög grad beroende av i vilken utsträckning alkolås blir ett verktyg i företagens rehabilitering av sina anställda. Vi föreslår att programdeltagarna i allt väsentligt ska bära kost- naderna för alkolåsprogrammet. Mycket av denna kostnad kommer dock troligtvis att bäras av företagen för rehabilitering av sin personal eller av andra etablerade instanser för rehabilitering av personer med alkoholproblem. Den som dömts för rattfylleri bör tvingas att installera alkolås i sina fordon Utredningen har här inte tagit ställning till vilka kostnader som den enskilde respektive samhället ska stå för. Det är även osäkert hur många som eventuellt kommer att låta installera alkolås som alter- nativ till att vara utan bil. Utvecklingen av alkolås bör integreras med den fordonstekniska plattformen för att stärka den svensk fordonsindustrins säkerhets- image Det bör vara fullt möjligt att ändra villkoren för gällande FUD anslag för att få en styrning enligt utredningens förslag, vilket också är önskvärt. Detta skulle kunna förstärka fordonsindustrins konkurrenskraft. Regeringens arbete med alkolåsfrågan inom EU måste bedrivas systematiskt på alla nivåer För att insatser inom ministerrådet ska få framgång krävs ett motsvarande arbete på andra nivåer inom EU systemet. Detta kräver en resursförstärkning. Alkolås bör ge extrapoäng i Euro NCAP:s bedömningsmall Arbetet är på gång i etablerad organisation. Strategi på väg mot ett alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper Det behövs en förstärkt insats från den fordonsjuridiska kompe- i för att biträda i arbetet med en EU harmo- nisering. 1.6Författningsförändringar – summariskt i delbetänkandet Utredningen återkommer i slutbetänkandet till bedömningar av de författningsmässiga konsekvenserna av de förslag som då kommer att redovisas. Här görs endast en kort kommentar till lagda förslag. Reglera kraven på funktion, provning och kontroll m.m. Det kommer att krävas förändringar eller utökningar av gällande författningar. Använd alkolås som ett verktyg för en bättre arbetsmiljö och för rehabilitering Inga förändringar av författningar behövs. Synliggör de ekonomiska och moraliska motiven för att ställa krav på alkolås vid upphandling Inga förändringar av författningar behövs. () bör få krav i regleringsbrevet gällande kvalitet och volym för kontrollen av alkohol i trafiken Inga förändringar av författningar behövs. Nya förmånsbilar bör /08 ha alkolås Nya eller förändrade författningar behövs för att stödja förslaget. Avskaffa nuvarande regel om trafikskadeersättning till rattfulla förare som själva medverkat till sina skador Nya eller förändrade författningar behövs för att stödja förslaget. Ge försäkringsbolagen tillgång till information om trafikbrott för att bättre kunna differentiera premierna efter skaderisk Nya eller förändrade författningar behövs för att stödja förslaget. Stimulera ett trafiksäkert beteende genom att de som orsakar trafikskadorna får bära kostnaderna Nya eller förändrade författningar behövs för att stödja förslaget. Ge de trafikskadade en organiserad möjlighet ett påverka trafik- systemets framtida utformning – trafikofferjour Inga förändringar av författningar behövs. insatser gällande alkohol i trafiken måste koordineras och underordnas en långsiktig strategi Inga förändringar av författningar behövs. Körkortshavare med alkoholproblem, men som inte är dömda för rattfylleri, måste genomgå ett alkolåsprogram för att få behålla körkortet Frågan har analyserats i detalj och förslag har förelegat . Förändringar föreslås i körkortsförordningen (1998:980) 3 kap. 9 § och 8 kap. 1 § och i yrkestrafikförordningen (1998:779) 3 kap. Förändringarna ska träda i kraft . Frågan om beslutsmandat är dock inte klarlagd. Den som dömts för rattfylleri bör tvingas att installera alkolås i sina fordon Nya eller förändrade författningar behövs för att stödja förslaget. Utvecklingen av alkolås bör integreras med den fordonstekniska plattformen för att stärka den svensk fordonsindustrins säkerhets- image Inga förändringar av författningar behövs. Regeringens arbete med alkolåsfrågan inom EU måste bedrivas systematiskt på alla nivåer Inga förändringar av författningar behövs. Alkolås bör ge extrapoäng i Euro NCAP:s bedömningsmall Inga förändringar av författningar behövs. Strategi på väg mot ett alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper Målet är primärt att få till stånd förändringar inom ramen för nuvarande regler för harmoniseringen av marknaden för person- bilar, lastbilar och bussar. Om detta inte är möjligt är ambitionen att få beslut om att får tillämpa nationella tilläggskrav i de nationella fordonsregelverken. Eventuellt kan andra alternativ som inte är kopplade till fordonsregler behöva tillämpas. 2Utredningens uppdrag och arbete Detta betänkande redovisar den kartläggning, de överväganden och den avgränsning som gjorts samt till den arbetsmetodik som använts i utredningen. Det innehåller också förslag till åtgärder och planer för det fortsatta arbetet. Regeringen har i kommittédirektiv 2004:135 beslutat uppdra åt en särskild utredare att utreda möjligheterna att utöka användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. Som utredningsman förordnades . Utredningen omfattar bl.a.: 1.att överväga möjligheterna att så snart det är möjligt, men , införa ett krav på alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri i alla nya bilar som är registre- rade i . Utredaren ska även se över behovet av och möjligheterna att införa sådana system i andra slag av motordrivna fordon. Härvid ska övervägas om det är lämpligt att först införa kravet för vissa fordonskategorier, t.ex. bussar och lastbilar. Detta bör kunna ske . Utredaren ska särskilt beakta gemenskapsrättens krav på fri cirkulation av varor och ska även föreslå en inriktning för regeringens arbete inom EU i aktuella avseenden. 2.att ge förslag till vilka steg som kan tas för att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri innan ett krav på sådana system införs. 3.att överväga hur forskning och utveckling av nya tekniker för att förhindra rattfylleri ska kunna stimuleras. Utredningens uppdrag och arbete 4.att överväga hur försöken med villkorlig körkortsåterkallelse ska kunna utvidgas så att även personer vars körkort ska åter- kallas på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende kan gå in i försöksverksamheten, i kombination med rehabilitering. 5.att överväga om alkolås eller andra system kan användas i kom- bination med rehabilitering och behandling av personer med alkoholrelaterade problem. 6.att lämna de förslag till författningsändringar som övervägan- dena ger upphov till. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Förslag som gäller att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri ska dock redovisas . Direktivet i dess helhet framgår av bilaga 1. 2.2Utredningens avgränsning, arbetsmetodik m.m. Kommittédirektivet har utgjort den naturliga avgränsningen för utredningen. Ramarna för utredningen enligt uppdraget framstår dock som mycket vida.