sou · GTB3112 · 2006-01-01 00:00:00 — I Pincus definition av strukturell diskriminering (se ovan) beto- nas det institutionella och det icke-intentionella draget hos de pro- cesser som diskuteras. Det strukturella förstås därmed i det när- maste som det institutionella men icke-intentionella. Pincus till- handahåller inte någon ledtråd till hur det strukturellas grunddrag skulle kunna beskrivas. Att lyckas isolera en diskriminerande strukturs grundläggande princip kan förvisso tyckas vara en grann- laga och anspråksfull uppgift och vår ambition i denna antologi är att åskådliggöra hur strukturella ordningar har diskriminerande konsekvenser, snarare än att försöka hitta en enda grundläggande princip. Inte desto mindre kan det vara en god idé att ha en bild av vad det strukturella i sig egentligen består av, en bild som såväl forskaren som läsaren kan ha för ögonen när han eller hon läser denna antologi. En sådan modell ställer till för- fogande i (1984: 185f). Där ger han tre exempel på hur sociala strukturer kan beskrivas: dels strukturerande principer som sammanfattar organisationen av samhälleliga hel- heter, dels strukturer, det vill säga uppsättningar av resurser och tillhörande regler som anger hur de kan/bör fördelas, samt slutligen strukturerande egenskaper, det vill säga institutionaliserade grund- drag i sociala system som äger beständighet och rum. I dessa tre strukturformer kan, enligt Giddens (a.a., s. 30ff) modell, tre olika dimensioner av strukturering urskiljas – (1) bety- delsetillskrivning (engelskans signification), (2) dominans och (3) legitimering. Vad han uppmärksammar är således att (a) de indivi- der, grupper eller organisationer som har förmågan att strukturera socialt handlande är just de som har inflytande över vad ord och symboler betyder, (b) hur resurser fördelas eller hur människor agerar (c) och/eller hur sanktionerande regler formuleras. Strukturell diskriminering och politiskt deltagande Den form av diskriminering som i det följande ska studeras är den som ofta benämns etnisk. Att bli diskriminerad är att bli illegi- timt och negativt särbehandlad (, 1998). Diskriminering utgör ett brott mot principen om människors lika värde och rätt till lika behandling (, 1999) och en studie av strukturell diskri- minering har flera direkta implikationer för den politiskfilosofiska diskussionen om rättvisa. För att åskådliggöra några av dessa impli- kationer kan vi hänvisa till statsvetaren (2000) och hennes teoretisering kring rättvisa och förtryck. Hennes sätt att definiera förtryck har ett flertal paralleller till vad vi här avser med begreppen institutionell och strukturell diskriminering. För- tryck består enligt av systematiska hinder som drabbar enskilda grupper eller individer i ett samhälle, som i olika avseen- den kringskär deras handlingsfrihet. Dessa hinder, poängterar hon, behöver inte nödvändigtvis vara överlagda eller avsiktligt planerade. Dessa systematiska mönster är snarare förankrade i normer, sed- vänjor och symboler som i princip aldrig ifrågasätts, i föreställ- ningar som ligger inbäddade i hävdvunna och institutionaliserade regler och rutiner (a.a., s. 53). Hon menar att förtryck har fem huvudsakliga ansikten – exploatering, marginalisering, maktlöshet, kulturell dominans respektive systematiskt våld. Etniska eller rasmässiga sorteringsgrunder kan inte sorteras in i endera av dessa fem dimensioner, utan rör sig över samtliga. Samtliga ansik- ten bär på eller medför, poängterar , fördelningsmässiga orättvisor såväl som orättvisor som inte låter sig entydigt beskrivas i termer av fördelning. Exploatering innebär, enligt , en systematisk överföring av resurser och kraft från en grupp till en annan. Exploatering rör dock inte bara en synnerligen skev fördelning av materiella resur- ser. Den baseras även på en bred uppsättning idéer, konventioner och sociala regler om arbete, vem som ska befatta sig vad för slags arbete, för vem och vilken ersättning ett visst arbete bör vara. Den relativt sett stora andelen invandrare i lågt betalda yrken inom tjänste- och servicesektorn är bara ett exempel på exploatering med etniska eller rasmässiga förtecken (, 2002). Marginali- sering, att stora grupper av den arbetsföra befolkningen mer eller mindre permanent står helt utanför arbetsmarknaden, är ett alarme- rande och till synes ständigt växande samtidsproblem (, 1998; , et al. Många av de utanförstående margi- naliseras av etniska eller rasmässiga skäl. Marginalisering gör ofta att människor dels lider materiell nöd. De fråntas dels möjligheten Strukturell diskriminering och politiskt deltagande att använda sig av sina förmågor på ett sätt som ger dem socialt erkännande (, 2000). Maktlöshet drabbar dem som är belägna på positioner på arbetsmarknaden och i samhällshierarkin där man i regel har ringa möjligheter att utnyttja eller utveckla sina förmågor eller resurser. De är vanligtvis tvungna att lyda order utan att i sin tur själva kunna ge order. Samtliga dessa tre ansikten är konsekven- ser av arbetsdelningen i samhället – vem som arbetar för vem och vem som inte arbetar över huvud taget, i vad mån den enskildes arbete bestämmer dennes position i samhället etcetera. Samtliga rör de strukturella eller institutionella förhållanden som sätter gränser bland annat för vad människor kan göra med sina liv och för vilka resurser de har tillgång till. En annan dimension av förtryck, som drabbar underordnade grupper i allmänhet och etniska minoriteter i synnerhet, är kulturell dominans, en på olika sätt motsägelsefull dimension. Av kulturellt dominerande grupper i samhället osynliggörs dessa underordnade minoritetsgrupper, som de beskrivs med grova schablo- ner. Underordnade grupper uppfattas som speciella eller avvi- kande. Dessa grovhuggna stereotyper genomsyrar stora delar av samhällslivet och uppfattas i regel som självklara och ovede- rsägliga (, 2000: 80). De som i något avseende identifieras som avvikande, med hänvisning till hår- eller hudfärg, klädsel, språklig brytning eller andra gränsmarkörer, tvingas i olika var- dagliga situationer, vare sig de vill eller inte, förhålla sig till sin till- skrivna roll som avvikare. Då olika grupper integreras i det mångkulturella tillskrivs de en position, och sorteras in i bestämda fack, beroende på föreställd (o)likhet i förhållande till ideal och genomsnitt. Därmed får de mer eller mindre svårt att tillskansa sig eller mobilisera resurser såsom arbete, inkomst, utbildning och boende. Kulturell dominans kan i vissa fall även vara en indirekt orsak till dimensionen systematiskt våld, ett institutionaliserat socialt våld, eller hot om våld, som riktas mot medlemmar av en viss grupp bara därför att de är medlemmar av denna grupp. En breddad studie av det politiska fältet I föreliggande antologi samlas sex olika bidrag som kritiskt grans- kar processer förlagda till olika plan och arenor i svensk demokrati. Samtliga uppehåller de sig vid de ojämlikheter i deltagande och in- Strukturell diskriminering och politiskt deltagande flytande som identifierats i en rad studier, hur de konkret upp- kommer, återskapas – och motstås. Bidragen lägger med olika tyngdpunkt fokus på två huvudsakliga teman, det ena är frågan om lokal demokrati och lokalt medborgarskap och det andra är frågan om politisk agens och sociala rörelser. Författarna är verksamma inom olika discipliner och traditioner och angriper därmed temat för antologin utifrån skilda såväl teoretiska som metodologiska synvinklar. Just denna variation i empiriskt fokus, disciplintillhö- righet, teoretiska och metodologiska utgångspunkter är i sig en fördel när det gäller att belysa mångfalden i de fenomen och pro- cesser som antologin behandlar. Statsvetaren studerar i sitt bidrag maktrelatio- ner mellan svenskar och invandrare på lokalpolitiska scen. När det gäller faktisk fördelning av inflytande iakttar han ett entydigt mönster, där invandrare är underrepresenterade i samt- liga led i beslutskedjan. I policydokument inom närings- och arbetsmarknadspolitikens fält, det fält som granskar närmare, framträder ett annat mönster. Invandrare framställs där i huvudsak som tärande, en belastning för samhället, snarare än närande. Orsakerna till höga arbetslöshetstal förläggs oftast till in- vandrarna själva. De uppges stå för en rad problem som behöver åtgärdas – språkbrister, kultur och utbildning som inte passar svenskt arbetsliv, avvikande utseende. granskning av en rad konkreta policyprocesser pekar vidare på flera institutionalise- rade rutiner och procedurer som bidrar till att (åter)skapa ojämlik- heter på etnisk grund i den lokala politiken. Kulturgeografen belyser i sitt bidrag maktrela- tionerna mellan boende och tjänstemän i Stockholmsförorten . Han följer särskilt planeringen och genomförandet av en så kallad medborgarpanel, ett forum bestående av ett antal eldsjälar förankrade i . Panelen sattes samman i syfte att åstadkomma en fördjupad dialog mellan tjänstemän och boende. Velásquez kon- staterar emellertid att tjänstemännens sätt att agera gentemot de boende i flera avseenden kom att motverka ambitionerna om dia- log, medverkan och inflytande. Medborgarpanelen planerades och genomfördes genom en bestämd förankringsrationalitet, som inne- bar att det skapades en högst ojämlik maktrelation mellan å ena sidan tjänstemännen och å andra sidan de boende som bjudits in till dialogen och de som inte bjudits in, men som skulle engage- ras och integreras. Strukturell diskriminering och politiskt deltagande Statsvetaren resonerar i sitt bidrag kring före- komsten av politiska misstro och politiskt ickedeltagande i mång- etniska förorter. Misstron har många ansikten såväl som många orsaker. En viktig orsak, poängterar han, är politikens utveckling och politikers handlande, inte minst i samband med stundande val. En annan viktig orsak är den strukturella diskriminering som många av de boende är utsatta för. Misstron är i hög grad relaterad till människors levda erfarenhet, till sorteringsprocesser som för- sätter människor i en underordnad position. understry- ker särskilt att delaktighet är intimt förbundet med känslan av till- hörighet. Erfarenheter av att ständigt pekas ut och bemötas som icketillhörande skapar hos många boende starka känslor av uppgi- venhet och cynism. Sociologerna bidrag handlar om () och om vad personer aktiva i detta nätverk erfarit när de arbetat fackligt i fackförbund anslutna till LO. Formellt sett har de varit lika väl- komna som andra medlemmar i sina respektive organisationer, men de har stött på olika informella organisationsformer och rutiner, som försvårat för dem i sin fackiga verksamhet. Mulinari och analyserar, med utgångspunkt i medlemmarnas redogö- relser, innehållet i dessa – mer eller mindre – informella strukturer. De fäster stor vikt vid förekomsten av rasifiering, det vill säga hur en kategori (mörkhyade) invandrare skapas i relation till (ljushyade) svenskar, och hur de definieras genom sin avvikelse i förhållande till en svensk norm. Påtagligt ofta beskrivs det rätta arbetssättet, den rätta mötestekniken och det rätta sättet att be- driva politik som något typiskt svenskt. Avvikelse från denna svenskhet beskrivs som något problematiskt, relaterat till kultur, etnicitet och/eller invandrarskap. Mulinari och diskute- rar dock inte enbart relationen mellan kategoritillhörighet och makt utifrån ras och etnicitet, utan även hur kön präglar denna relation. studerar folkbildningens organisationer och deras arbete inom ramen för den offentliga integrationspoliti- ken, med ett särskilt fokus på den del av deras verksamhet som är inriktad på så kallad demokratisk fostran. Vid utformningen av de studiecirklar granskar är det uppenbart att behovet av undervisning och kunskapsöverföring motiveras med vad han be- nämner ett kulturbriststänkande. Mellan svenskar och invand- rare antas det finnas vissa mer eller mindre grundläggande skillna- Strukturell diskriminering och politiskt deltagande der i sätt att tänka och handla, och det är just på grund av dessa skillnader som den sistnämnda kategorin har svårt att nå etablerade positioner i samhället. Med hjälp av studiecirkelns kunskapsstoff ska de som definieras som invandrare frigöra sig från hämmande, traditionsbestämda tankemönster. Men frigörelsen är inte längre riktad mot ett annat och mer rättvist samhälle, som var fallet i folkbildningen för arbetare, utan mot det nuvarande och det rådande – en frigörelse till svenskhet. Utifrån exempel från det mångetniska beskriver soci- ologen och statsvetaren i sitt bidrag det arbete som föreningar bildade på etnisk grund bedriver, med inriktning på utbildning eller annan verksamhet som underlättar för arbetslösa att komma in på arbetsmarknaden. och diskuterar även huruvida det arbete som dessa rörelser konkret bedriver tenderar att skymmas av dominerande uppfatt- ningar om invandrare och invandrarföreningar i allmänhet och invandrarkvinnor och deras engagemang i synnerhet. Det finns, menar de, ett behov av att studera dessa föreningars konkreta verk- samhet, utan de skygglappar som dessa dominerande föreställ- ningar kan komma att utgöra. I sitt bidrag lyfter de fram en rad exempel på ett socialt aktörsskap bland föreningar ledda av invandrarkvinnor – inte minst i skol- och utbildningsrelaterade frågor, i vid mening, där medvetenheten om den utsortering på etnisk grund som förekommer har lett till en successiv formering av skilda strategier för att befrämja social inkludering i det svenska samhället. I ett avslutande kapitel summeras de huvudsakliga resultaten och slutsatserna i antologins olika bidrag. På basis av dessa slutsatser diskuteras villkoren för en mer inkluderande demokrati i samtidens , en demokrati som i teorin såväl som i praktiken överskri- der monokulturella doktriner och värnar jämlikhet, inte bara i for- mell utan även i substantiell mening. Strukturell diskriminering och politiskt deltagande Adman, Per & Strömblad, Per (2000) Utanför demokratin? Del 3: Resurser för politisk integration, : Integrations- verket. (1984) Strong Democracy: Participatory Politics for a New , : . Batsleer, , (2000) Welfare, Exclusion and , i: Batsleer, , (red.) Welfare, Exclusion and , : Routledge. , (1998) Arbete, konsumtion och den nya fattigdo- men, : Daidalos. Bevelander, , et al. (1997) I krusbärslandets storstäder: Om invandrare i , och , : SNS. Bottomore, Tom (1996) Citizenship and Social Class, Forty Years On, i: , Bottomore, Tom (red.) Citizenship and Social Class, : Pluto Press. Broomé, Per, et al. (1996) Varför sitter brassen på bänken? eller Varför har invandrarna så svårt att få jobb?, : SNS. , (2004) Nyheter från gränsen, listik of Masskommunikation, . , , (1998) Den kommunala invand- rarpolitiken: Arenor, aktörer och barriärer, : SNS. , (1999) Politiskt deltagande och ickedeltagande: Om det politiska livets etniska delning i dagens mångetniska , : PfMI. , (2000) Demokrati genom civilt samhälle? Reflektioner kring sanningspolitik, Statsvetenskaplig , 103 [4]; 289–309. , (2001) Demokrati och nationella fantasier: Föreställningar om identitet och tillhörighet i studier av demokrati, Sociologisk Forskning, [3/4]; 40–70. , (2005) Reserverad demokrati: Representation i ett mångetniskt , : . , (1996) Solidarity of Strangers: Feminism after Identity Politics, Berkley: . , (2000) Introduction: The Interface of Political Theory and Cultural Studies, i: , (red.) Cultural Studies & Political Theory, Ithaca: . Strukturell diskriminering och politiskt deltagande de los , (2001) Mångfald och differentiering: Diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhällsde- batt, : . de los , , (2002) Vardagsdiskrimi- nering och rasism i : En kunskapsöversikt, : . de los , , (2005) Intersektionalitet: Kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap, : Liber. de los , , (2005) Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimine- ring, i: de los , , (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering, SOU 2005:41, Rapport för Utred- ningen om makt, integration och strukturell diskriminering. de los , , et al. [red.] (2002) Maktens (o)lika förkläd- nader: Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala , : . Dir. 2004: 54. Makt, integration och strukturell diskriminering. Di , (1991) Configurations of Masculinity: A Feminist on Modern Political Theory, Ithaca: . Ds 2000: 43, Begreppet invandrare: Användningen i myndigheters verksamhet, Slutrapport från Arbetsgruppen med uppgift att se över användningen av begreppet invandrare. Ds 2004: 49, Föreningsliv, makt och integration, Rapport från Integ- rationspolitiska maktutredningen. Ds 2005: 12, Makten och mångfalden, Rapport från Integrationspo- litiska maktutredningen. , (2002) Förbjuden handling: Om kvinnors organise- ring och feministisk teori, : Liber. , , et al. (2002) Miljonprogram och media: Föreställ- ningar om människor och förorter, /Riks- antikvarieämbetet: /. Essed, (1991) Understanding Everyday Racism: An Interdisciplinary Theory, : . , , (2001) Kvinnor på gränsen till medborgarskap: , politik och offentlighet 1800–1950, , (1980) Sexualitetens historia 1: Viljan att veta, Strukturell diskriminering och politiskt deltagande Frankenberg, (1993) , Race Matters: The Social Construction of Whiteness, : sota Press. Fraser, (2003) Den radikala fantasin: Mellan omfördelning och erkännande, : Daidalos. Giddens, (1984) : Outline of a Theory of Structuration, : . , (2003) Gräsrotsbyråkrati och normativ svensk- het: Hur arbetsförmedlare förstår en etniskt segregerad arbets- marknad, : . , , et al. [red.] (1999) I vanmaktens spår: Om utsatta villkor, utsatthet och ohälsa, : . , (1998) Svensk forskning om diskriminering av arbetslivet 1990–1996: En kunskapsöversikt, : . (2000) Utanför demokratin? Del 1: Om invandrares politiska delaktighet – Sammanfattning och diskus- sion, : . (2004a) Staten som förebild?, : . (2004b) Den kommunala sektorn som före- bild?, : . , , (1991) Aktörsstrukturalismen: Ett nytt hugg på humanvetenskapens gordiska knut, Historisk , [1]; 59–84. , (2002) Exkludering av invandrare i stadspoliti- ken: Makt och maktlöshet i –2000, , . , (1993) De andra: Amerikanska kulturkrig och euro- peisk rasism, : . Kamali, (2005a) Ett europeiskt dilemma: Struktu- rell/institutionell diskriminering, i: de los , , (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflek- tioner om makt, integration och strukturell diskriminering, SOU 2005:41, Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Kamali, (2005b) inifrån: Röster om etnisk diskrimi- nering, SOU 2005:69, Rapport för Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Lister, (1990) : Citizenship and the Poor, Strukturell diskriminering och politiskt deltagande Lister, (1997) Citizenship: Feminist , Basingstoke: . , (1991) Medborgarskap och klass, i: , , (red.) Idéer om reformism, : Tiden. , (2001) (O)likhetens geografier: Marknaden, forskningen och de Andra, , . , , Mekonnen (2002) Rasism i vardagen, i: , , (red.) Det slutna folkhemmet: Om etniska klyftor och blågul självbild, Mouffe, (1993) The Return of the Political, : Verso. Mouffe, (2000) The Democratic Paradox, : Verso. Mulinari, , (2004) Den nya svenska arbetarklassen, : . Mörkenstam, (1999) Om Lapparnes privilegier: Föreställ- ningar om samiskhet i svensk samepolitik 1883–1997, Statsve- tenskapliga institutionen, . , (2002) Arbetsmarknadens mönster: Om rasi- fierad segmentering, i: , , (red.) Det slutna folkhemmet: Om etniska klyftor och blågul självbild, : Agora. Nord, , (2002) Medieskugga, : . Pincus, Fred L. (1994) From Individual to Structural Discrimina- tion, i: Pincus, Fred L. & Ehrlich, , J. (red.) Race and Ethnic Conflict: Contending Views on Prejudice, Discrimina- tion, and Ethnoviolence, : Westview. Premfors, , [red.] (2004) Deliberativ demokrati, : . 1997/98: 16, , framtiden och mångfalden: Från invandrarpolitik till integrationspolitik. Rancière, (2005) Tio teser om politik, Fronesis, [19–20]; 96–110. , (1999) Powers of Freedom: Reframing Political Tho- ught, : . , (2004) Politikens genusgränser: Den kvinnliga rösträttsrörelsen och kampen för kvinnors politiska medborgar- skap 1902–1921, : . Strukturell diskriminering och politiskt deltagande Schierup, (2003) Social exkludering och medborgar- skap i och EU, i: , (red.) Den gräns- lösa välfärdsstaten: Svensk socialpolitik i det nya , : Agora. (1988) The Politics of Representation: Writing Practices in Biography, Photography, and Policy Analysis, Soininen, , (1999) Invandrare som medbor- gare, väljare och politiker, i: SOU 1999:113, Medborgarnas erfarenheter, Forskarvolym V för . SOU 1990: 44, Demokrati och makt i , . SOU 2000: 1, En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse på 2000- talet, slutbetänkande. SOU 2001: 48, Att vara med på riktigt: Demokratiutveckling i kom- muner och landsting, Betänkande av Kommundemokratikom- mittén. SOU 2004: 49, Engagemang, mångfald och integration: Om möjlig- heter och hinder för politisk jämlikhet, Rapport från Integra- tionspolitiska maktutredningen. SOU 2005: 41, Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering, Rapport för Utredningen om makt, integration och strukturell diskrimine- ring. SOU 2005: 56, Det blågula : Strukturell diskriminering i , Betänkande från utredningen om strukturell diskrimi- nering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Strömblad, Per (2003) Politik på stadens skuggsida, Statsvetenskap- liga institutionen, . Tesfahuney, Mekonnen (1998) Imag(in)ing the Other(s): Migra- tion, Racism and the Discursive Construction of Migrants, , (1999) Forskning om diskriminering, i: Diskri- minering i arbetslivet: Normativa och deskriptiva perspektiv, Ett symposium i , : Socialveten- skapliga forskningsrådet. Yeatman, (1994) Postmodern of the Political, , (2000) Att kasta tjejkast: Texter om feminism och rättvisa, : . , (1997) Gender & Nation, : . Strukturell diskriminering och politiskt deltagande , , (1991) Paradoxes of Multiculturalism: Essays on , Aldersholt: Ave- bury. 2Inkludering av svenskar i lokal realpolitik Inom ramen för den lokalpolitiska praktikens maktspel prövas lov- värda ambitioner och visioner om ett väl integrerat, tolerant och mångfaldigt samhälle. Även om intentionerna är goda tycks olika institutionella strukturer favorisera vissa grupper och diskriminera andra. Strukturerna är svåra att förändra eller att över huvud taget synliggöra just för att de verkar till fördel för dem som befinner sig på rätt etnisk planhalva. Strukturell diskriminering som synsätt bygger på idén att majoritetssamhällets institutionella praktiker verkar till fördel för det svenska majoritetssamhället och att detta på olika sätt missgynnar etniska minoritetsgrupper (jfr , 1989). I detta kapitel granskas hur den lokala politikens praktik i en svensk medelstor stad just kan fungera strukturellt diskriminerande och beskrivas utifrån begrepp som inkludering/exkludering och makt. Studier av etniska grupper som specifika kategorier i politiken tenderar att indirekt bli studier av majoritetsbefolkningen (Brah, et al. 1999; , 2005). En tidningsrubrik med innehållet – Högre arbetslöshet bland invandrare – kan läsas som att arbets- lösheten är lägre bland svenskar. Rubriken avslöjar således en exi- sterande etnisk över- och underordning och väcker flera frågor. Hur kommer det sig att arbetslösheten är lägre bland svenskar i ? Passar svenskarna bättre in på den svenska arbetsmark- naden? Har de som grupp möjligtvis större inflytande över utveck- lingen i ? Genom att läsa den politiska praktiken utifrån hur den framställer kategorin invandrare i olika sammanhang kan alltså de processer där svenskar bibehåller och reproducerar sin hierarkiska position granskas. Att närmare studera svenskar och svenskhet är nödvändigt för att förstå hur den strukturella dis- krimineringen verkar.