sou · GTB366d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Det förefaller vara långt till att se arbetstids- förkortning som en utväxling av ökad välfärd för kvinnor. En för- kortad arbetstid i form av deltid framstår antingen som en oönskad deltidsarbetslöshet för kvinnor eller en individuell lösning på att få betalt och obetalt arbete att gå ihop. Förutom det tämligen själv- klara i att deltidsarbete innebär lägre inkomster och pensioner för kvinnor, har deltidsarbetet vidare komplikationer än vad som bru- kar lyftas fram. Normerna påverkar kvinnors och mäns arbete Olika verksamheters karaktär brukar vara en förklaring som fram- hålls till förekomsten av deltidstjänster. I kommunala verksamheter kan det till exempel handla om att behovet av personal varierar eller . Planering och drift av sådan verk- samhet underlättas av att det finns deltidstjänster att pussla med. Detsamma gäller handeln. Invändningar mot sådana förklaringsmo- deller har emellertid framförts, där man menat att styrande är sna- rare vilken norm som råder inom verksamheten – deltids- eller hel- tidsarbete. Ett exempel utgörs av en jämförelse mellan de två största avtalsområdena inom handeln – detaljhandeln (kvinnor) och partihandeln (män). Deltidsarbetet är mycket mer omfattande i den kvinnodominerande detaljhandeln än i den mansdominerade partihandeln. Inom detaljhandeln arbetar av kvinnorna deltid, mot av männen. Inom den mansdominerade partihandeln arbetar av kvin- norna deltid och av männen. uppger att majoriteten av de män som arbetar i handeln är heltids- anställda och där män arbetar har man lyckats organisera verksam- heten utan ett omfattande deltidsarbete. Exemplet ovan tyder på att inom ett yrke eller bransch när det gäller arbete tenderar att påverka både kvinnors och mäns arbete. Råder heltidsnormen arbetar kvinnor i större utsträckning heltid än om är deltid. Detsamma gäller män. Men det är ingen slump att det är den ena eller den andra som råder inom ett yrkesområde – ett kvinnodominerat område tenderar att skapa en deltidsnorm, medan mansdominerat skapar en heltids- norm. En verksamhets karaktär har naturligtvis betydelse för orga- niseringen av arbetet och det kan vara fördelaktigt vid viss verk- samhet att ha deltidstjänster att laborera med. Men erfarenheterna inom handeln tyder på att detta kanske inte har det starka förkla- ringsvärde som ibland framhålls. Trots att en majoritet av kvinnorna på arbetsmarknaden arbetar heltid synes föreställningen om deltidsarbete som en norm för kvinnors arbete vara stark. Ett exempel utgörs av Konjunkturinsti- tutets (KI) rapport om samhällsekonomiska förutsättningar för lönebildningen. rapport konstateras att det finns behov av ett ökat arbetskraftsutbud för att bibehålla en stark samhällseko- nomi. Rapporten saknar i stort sett helt ett köns- eller jämställd- hetsperspektiv. KI:s förslag till hur arbetsutbudet skall öka är åtgärder för att öka invandrarnas arbetskraftsdeltagande, att minska ohälsan, senarelägga den genomsnittliga pensionsåldern samt öka genomströmningen i studiesystemen. Slutligen konstateras också att parterna bör avstå från att avtala om arbetstidsförkortningar.76 Någon diskussion kring den arbetskraftsreserv som ligger i att näs- tan av kvinnorna på arbetsmarknaden arbetar deltid förs över huvud taget inte. Att en sådan uppenbar möjlighet att öka arbetsutbudet hos en grupp som redan finns på arbetsmarknaden inte ens berörs i rapporten kan bero på oför- måga att styra sina myndigheter i jämställdhetshänseende, på KI:s avsaknad av könsuppdelad statistik samt myndighetens oförmåga att göra analyser utifrån kön. Genom att myndigheten uppmärk- sammar arbetstidsförkortningar som ett hot mot arbetsutbudet men underlåter att kommentera deltidsarbetet (såväl det ofrivilliga som det frivilliga lagreglerade) kan även tolkas så att anser att kvinnors deltidsarbete är en oföränderlig norm för kvinnors förvärvsarbete. Att en av regeringens centrala myndig- heter, vars analyser ligger till grund för viktiga ställningstaganden i den ekonomiska politiken, underlåter att analysera skillnaderna 76 (2004). mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och vad dessa lång- siktigt kan betyda för den samhällsekonomiska utvecklingen bidrar till att upprätthålla om kvinnors deltidsarbete och ger inget stöd för att resurser satsas på att öka arbetskraftsutbudet genom åtgärder som främjar kvinnors övergång från deltid- till heltidsar- bete. Ett sofistikerat sätt att upprätthålla deltidsarbetet och deltids- arbetslösheten är sålunda att helt enkelt inte tala om det. Som tidigare konstaterats är det svårt att i statistiken skilja ut olika skäl till deltidsarbete och hur många personer det är fråga om. De två grupper som bedöms utgöra de största är de deltidsarbetslösa (till följd av att de enbart har tillgång till deltidstjänster eller till följd av tim- eller tillfällig anställning) och småbarnsföräldrar som arbetar deltid till följd av att de utnyttjar rätten i föräldraledighets- lagen om deltidsarbete när man har barn . Dessa grup- per utgör delmängder av de deltidsarbetande. De utgör också del- mängder av de sysselsatta och de utgör dessutom delmängder av de arbetslösa. Deltidsarbetslösa är både sysselsatta och arbetslösa. Deltidsarbetslöshet drabbar i första hand kvinnor. Det innebär att kvinnors arbetslöshet är mer sammansatt än mäns. Den är också underskattad i statistiken. Arbetslöshetssiffrorna baseras på de som är heltidsarbetslösa och bland dessa har män en högre arbetslöshet än kvinnor.77 Men om även deltidsarbetslösheten räknades in, skulle arbetslösheten bland kvinnor vara mycket högre. Beräk- ningar har gjorts som visar att utgjorde deltidsarbets- lösa kvinnor den största kategorin av de arbetslösa, därefter kom heltidsarbetslösa män, på tredje plats heltidsarbetslösa kvinnor och sist deltidsarbetslösa män.78 Det kan förefalla vara ett mindre prob- lem att vara arbetslös på deltid än på heltid, men så är inte fallet. De deltidsarbetslösa blir kvar i arbetslöshet än de heltidsarbetslösa. Kunskaperna om villkor och konsekvenser av deltidsarbetslöshet är generellt grunda, eftersom forskning om arbetslöshet i stort sett bygger på heltidsarbetslösa.79 77Under 2003 räknades av männen och av kvinnorna i arbetskraften som arbetslösa. Se SCB (2004). 78Nyberg (2003). 79Forssell, 2003:20. Utveckling av ger ny kunskap En stor omarbetning av har genomförts och den nya under- sökningen kommer att fasas in . I det nya frågeformulä- ret ställs en mängd nya frågor som bättre fångar deltidsarbetet. Detta kommer att innebära att nya och mer utvecklade kunskaper om deltidsarbetet förvärvas. Med den nya undersök- ningen kommer det vara möjligt att till exempel besvara frågor om skälen till deltidsarbetet och hur många som arbetar deltid och kompletterar med ersättning från A-kassa eller föräldraförsäkring. Statistiken från presenteras . I och med den nya kommer statistiken dels att presenteras i grundtabeller som ingår i den officiella statistiken, dels i form av tilläggstabeller som rör områden av särskilt intresse för allmänhet eller politiska beslutsfattare. Den tredje formen utgörs av uppdragstabeller som tas fram på beställning av uppdragsgivare. Utredningens förslag om studie av deltidsarbetet Även i fortsättningen kommer arbetslöshetsstatistiken att utgå från de som är heltidsarbetslösa. Det är utredningens uppfattning att även deltidsarbetslösa ska ingå i den officiella statistiken och där- med i de grundtabeller som presenteras . Vi föreslår att uppdrag lämnas till SCB att i samarbete med lämp- liga myndigheter, t.ex. () och (), genomföra en special- studie av deltidsarbetet. Studien bör omfatta olika aspekter av del- tidsarbetet, såväl det ofrivilliga som det frivilliga deltidsarbetet. Studien skall bygga på de nya uppgifter om deltidsarbetet som kommer att föreligga genom införandet av den nya . En spe- cialstudie är därför möjlig att genomföra . Medel för att öka kvinnors arbetsutbud har olika typer av insatser genomförts för att minska deltidsarbetet. Det har både handlat om förändringar i lagar och regelverk och om insatser för att skapa samverkan mellan myndig- heter, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer i syfte att få flera att gå från del- till heltid. Målet sägs vara att heltidsarbete skall vara en rättighet, deltidsarbete en möjlighet. Regeringen tillsatte den så kallade med uppdrag att utreda deltidsarbetet, tillfälliga anställningar och arbetslöshetsersättningen. Utredningens förslag syftade till att ge grupper med svag ställning ett bättre utgångsläge och en starkare ställning på arbetsmarknaden. Utredningen föreslog bland annat förändringar i arbetslöshetsförsäkringen.80 Kommuner och landsting har gjort insatser för att minska deltids- tjänsterna. och uppfattar inte att deltidsarbetslösheten längre är något problem. Trots det arbetar fortfarande många deltid, men det sägs vara utifrån egna önske- mål.81 Enligt kommuner och landsting är inte heller problemet med deltidsarbetslösheten så stor, eftersom de flesta kommuner erbjuder heltid till deltidsarbetande. De fackliga organisatio- nerna hävdar emellertid att den utfyllnadstid (mertid) som arbetsgivaren erbjuder för att en person med deltidstjänst skall komma upp i heltid, innebär försämrade arbetsvillkor för den enskilde. Det kan handla om att erbjudas enstaka timmar, att bli inkallad med kort varsel eller att utföra arbete på en annan arbetsplats i kommunen. Förutom att arbetsvillkoren är sämre för utfyllnadstiden menar facket att det kan vara ett hinder för den enskilde att söka heltidsarbete. avsatte regeringen och gav i uppdrag att i samverkan med Arbetslivsin- stitutet, , JämO och Svenska initiera och stödja aktiviteter som bidrar till att minska deltidsar- betslösheten.82 Ungefär 70 projekt har initierats, vilket omfattar 3 000–4 000 personer. av projekten utgörs av arbetsplat- ser i offentlig sektor, företrädesvis kommuner, och resten i privat sektor. Projekten har byggt på samverkan mellan myndigheter, arbetsgivare och arbetstagare och syftat till att skapa förutsätt- ningar för människor att på ett hållbart sätt gå från deltid till heltid. Enligt ledning har detta ofta inkluderat föränd- ringar av arbetsorganisation och schemaläggning samt kompetens- 81En kartläggning har gjorts inom det så kallade på . Se (2004). utveckling hos de anställda. Samarbete och samsyn mellan de olika aktörerna liksom ett ökat inflytande för de anställda över sin arbetsmiljö och arbetstidsförläggning uppfattar projektledning har varit viktiga faktorer i arbetet. genomför utvär- deringar och följer löpande projekten. Projektet avslutas och kommer att utvärderas . är ett sätt att på frivillig väg stimulera en minskning av deltidsarbetslösheten. En utredning om att genom lagstiftning stärka rätten till heltidsarbete har också tillsatts . Den så kallade skall överväga om det bör införas en reglering som begränsar arbetsgivares möjlighet att anställa på deltid.83 Hur kan kvinnors arbetsutbud öka? Regeringens mål om att heltidsarbete skall vara en rättighet och deltidsarbete en möjlighet, förefaller vara ett tillstånd som män redan i stor utsträckning har uppnått. För stora grupper av kvinnor råder snarare det omvända förhållandet. Möjligheten och sannolik- heten för kvinnor att få ett arbete på heltid är avsevärt mindre än den är för män. Med dessa mycket skilda villkor och förutsätt- ningar mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden kan talet om heltidsarbete lätt bli kluvet. Å ena sidan vill man öka kvinnors arbetsutbud, å andra sidan kvarstår normeringen kring kvinnors arbete som ett arbete på deltid, med låg lön. Kraven och tempot har ökat i sådan grad att kvinnors deltidsarbete framstår som nödvän- diga individuella lösningar för att mäkta med arbetet. Till detta kommer den skeva fördelningen av det obetalda omsorgs- och hus- hållsarbetet mellan kvinnor och män. Frågan infinner sig om del- tidsarbete alls kan betraktas vara en möjlighet för kvinnor i den fri- villiga valmöjlighets-mening som man kan uppfatta det vara för män. Mäns deltidsarbete är i stor utsträckning ett resultat av en reell valmöjlighet, medan kvinnors deltidsarbete i stor utsträckning framstår som ett resultat av brist på valmöjligheter. Deltidsarbetet framstår som en rätt för kvinnor. Alla förslag som handlar om att begränsa den rätten uppfattas som en för- sämring för grupper av kvinnor som redan har pressade livsvillkor. Förändringar som syftar till att öka kvinnors arbetsutbud måste därför kombineras med andra strukturella förändringar. 83 Dir. 2004:50. Stärkt rätt till heltidsanställning. Debatten fokuserar mestadels på deltidsarbetslösheten, trots att det inte finns någon tydlig statistik över vad skälen till deltidsarbe- tet är. Skälet till att fokus ligger på deltidsarbetslösheten har att göra med frågan om frivillighet. Den som är deltidsarbetslös är ofrivilligt deltidsarbetande, medan utnyttjande av rätten till deltid på grund av små barn betraktas som ett fritt val. Frågan om graden av frivillighet kan emellertid ställas även här och kopplas till villko- ren i arbetsliv och familjeliv. Beräkningar på SCB:s tidsanvändningsundersökning84 visar att deltidsarbetande småbarnsmödrar utför mer obetalt (hushålls-)ar- bete än heltidsarbetande småbarnsmödrar. Kvinnors deltids- eller heltidsarbete påverkar emellertid inte småbarnsfädernas mängd obetalt arbete. Män med småbarn utför lika mycket obetalt arbete oberoende av om deras hustrur/sambor arbetar heltid eller deltid. Det är alltså inte så att män tar en större del av ansvaret om deras partner förvärvsarbetar i större utsträckning. Det är kvinnornas förvärvsarbete som avgör hur mycket obetalt arbete som totalt utförs och det är kvinnornas insats som varierar. En jämn fördelning av betalt och obetalt arbete i befolkningen i åldern 20–, skulle kräva en omfördelning av 20 miljoner tim- mar per vecka.85 Det betyder per person och vecka. Statens verktyg för att åstadkomma en sådan omfördelning är begränsade. Föräldraförsäkringen utreds och ett syfte med utredningen är att överväga hur en jämnare fördelning av föräldrapenningsuttaget skall åstadkommas.86 Analogt med detta skulle även deltidsrätten i föräldraledighetslagen kunna prövas. har småbarnsföräldrar rätt att arbeta deltid upp till barnet fyl- ler . Denna rätt utnyttjas till överväldigande majoritet av kvin- nor. Att deltid kan tas ut när barnen är små ger intryck av att del- tidsarbete på grund av små barn är en företeelse som sker under en av ett yrkesliv. De allra flesta får emellertid fler än ett barn. Om en kvinna till exempel får tre barn med mel- lanrum innebär det att hon kan arbeta deltid med stöd av föräldraledighetslagen. Det är ungefär hälften av en genomsnittlig yrkeslivslängd. Även kvinnor som får barn med två eller mellanrum kan arbeta deltid med stöd i föräldraledig- hetslagen. 84 Beräkningarna har gjorts av , SCB. För mer information om tidsanvändningsundersökningen se SCB (2003). 85Rydenstam (2004). Översyn av föräldraförsäkringen. Deltidsarbetet är en kvinnofälla. Den lägre lön som deltidsarbe- tet renderar ger effekter i välfärdssystemets transfereringssystem genom att den ligger till grund för pension och för ersättningar i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. I budgetpropositionens bilaga om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män presenteras ett räkneexempel där uppskattningar görs av föräldra- skapets ekonomiska konsekvenser för kvinnor och män. Exemplet utgörs av ett typfall med ett sammanboende par med två barn som (1994–2003) får två barn och kvinnan nyttjar sin lagstadgade rätt till deltidsarbete.87 Beräkningen visar att inkomstförlusten efter skatt för kvinnan i typfallet uppgår till och för mannen endast , vilket mot- svarar en ackumulerad inkomstförlust för kvinnan på och för mannen mindre än en procent jämfört med om de inte haft barn. Av den samlande inkomstförlusten stod endast uttaget av föräldrapenning för och deltidsarbetet för de reste- rande . Pensionsbehållningen blev 50 000 lägre för kvinnan och för mannen lägre. Även här var del- tidsarbetet förklaringen. I räkneexemplet har inte hänsyn tagits till eventuellt uteblivna löneökningar till följd av deltidsarbetet (del- tidsarbetande tjänar mindre än heltidsarbetande) och inte heller vilka indirekta effekter deltidsarbetet kan ha på karriär- och utveck- lingsmöjligheter i arbetet. Räkneexmplet kan sålunda vara en underskattning av de ekonomiska effekterna. Vid sidan av de direkta ekonomiska effekterna av deltidsarbetet i fråga om löner och pensioner, förefaller deltidsarbete även öka ris- ken för andra negativa konsekvenser. I en studie genomförd jämfördes en grupp långtidssjukskrivna kvinnor med en mot- svarande grupp kvinnor som inte var sjukskrivna. Det visade sig att de långtidssjukskrivna kvinnorna i större utsträckning än de icke- sjukskrivna hade arbetat deltid och i större utsträckning hade haft huvudansvaret för hushåll och skötsel av barn. Bland de sjukskrivna hade arbetat deltid , vilket bara 17 pro- cent av de friska hade gjort. Studien visade sålunda att risken för sjukskrivning var dubbelt så stor för kvinnor som arbetar deltid, en risk som ökar ju längre deltidsarbetet pågår.88 2004/05:1, bilaga 4. 88Sandmark & (2005). Deltidsarbetet är en av de mest kvinnliga företeelser som vi har i samhället. Den lagstadgade rätten till deltid skapar förväntningar på kvinnor att arbeta deltid när de har små barn – det blir något man skall göra som småbarnsmamma. Med den starka normeringen finns anledning att fråga vilka andra effekter deltidsarbetet kan ge upphov till. Är det så att andra funktioner och institutioner i sam- hället inrättar sig efter och drar nytta av småbarnsmödrars deltids- arbete? Är det så att barnomsorg och skola kan anpassa öppettider, planeringstider etc. efter att många mödrar arbetar deltid, vilket orsakar praktiska problem för de som arbetar heltid och lägger ytterligare hinder för kvinnor att gå från deltid till heltid? Det krävs forskning för att belägga sådana samband. Ett av skälen till att införa maxtaxan i barnomsorgen var att främja ökningen av kvinnors arbetsutbud genom att minska marginaleffekterna för till exempel ensamstående mödrar med låga inkomster. Den relativt höga barnomsorgsavgiften kunde innebära att när en person gick från deltid- till heltidsarbete och därmed från deltids- till heltids- taxa i barnomsorgen, åts den högre inkomsten upp av den högre barnomsorgsavgiften. Incitamenten för att öka sin arbetstid var därmed väldigt låga – varför öka sin arbetstid om det innebär att man får mindre kvar i plånboken? Det går ännu inte att säga om maxtaxan har inneburit ett högre arbetsutbud för kvinnor, men maxtaxan har i alla fall inneburit att ett hinder för kvinnor att öka sin arbetstid har försvunnit. Om syftet med deltidsrätten i föräldraledighetslagen är att underlätta för småbarnsföräldrar att arbeta deltid fram till barnen är i skolåldern, bör man överväga hur denna rättighet i större utsträckning även skall utnyttjas av fäderna. Jämställdhetspoliti- kens strävan är en omfördelning av betalt och obetalt arbete, vilket betyder att å ena sidan öka kvinnors förvärvsarbete och å andra sidan öka mäns obetalda arbete. Att behålla en konstruktion i för- äldraledighetslagen som inte sätter några begränsningar vad gäller vilken av föräldrarna som använder sig av deltidsrätten förefaller otidsenligt och innebär att kvinnor låses in i deltidsarbete. Rätten till deltid bör analogt med föräldraförsäkringen tydligare knytas till båda föräldrarna och kvoteras dem emellan. En kvoterad deltidsrätt skulle kunna vara utformad så att respek- tive förälder har rätt att utnyttja rätten att gå ner till deltidsarbete i samma omfattning som fram till dess att barnet fyller eller har gått ut första klass. Föräldrarna skulle ha möjlighet att utnyttja deltidsrätten eller var för sig. Deltidsrätten i föräldraledighetslagen har den fördelen att den som har en heltidstjänst har rätt att begära att få återgå till heltids- arbete senast när yngsta barnet fyller . Med den starka norme- ringen kring kvinnors arbete och den ojämna fördelningen av det obetalda arbetet, finns risk för att en begränsning av rätten till del- tid skulle kunna öka kvinnors benägenhet att acceptera deltids- tjänster. Utredningen väljer därför att inte lägga förslag om begrän- sad eller kvoterad deltidsrätt, men anser att en sådan förändring bör övervägas. Sjukskrivningarna har ökat kraftigt och såle- des även de offentliga utgifterna för sjukskrivningarna. stod kvinnor för en lägre andel av sjukskrivningarna jämfört med män, men har kvinnors andel successivt ökat. ligger skillnaden mellan kvinnors och mäns sjukskriv- ningar på högre antal fall för kvinnor (räknat som kvo- ten mellan kvinnors och mäns totala antal sjukfall).89 utgjorde kvinnors andel och mäns av samtliga sjukskrivningar. Det är främst de långa sjukskrivningarna som har ökat. I takt med att uppmärksamheten kring långtidssjuk- skrivningarna ökat har det skett en stark överströmning till sjuk- och aktivitetsersättningen (det som tidigare kallades förtidspen- sion). Kvinnor utgör och män av de som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning och andelen kvinnor ökar snabbare än andelen män. Av de nytillkomna i sjuk- och aktivitets- ersättningen mellan utgjorde kvin- nor och män . Att sjukfrånvaron inte låg på den alarmerande nivå den gör och att skillnaderna mellan könen inte var av så stora mått kan vara en förklaring till att sjukfrånvaron inte ses som ett jämställdhetspo- litiskt problem i propositionen Delad makt delat ansvar (presente- rad 1994) i vilken de jämställdhetspolitiska målen lades fast. Där läggs istället fokus på kvinnors hälsa i allmänhet och om behovet av att öka kunskaperna därom och om bemötandet av kvinnor inom hälso- och sjukvården. 89 Hogstedt m.fl. (2004). Sjukfrånvaron är kanske heller inte en hälsofråga. Det paradoxala är att den genomsnittliga livslängden och det allmänna hälsoläget stadigt har förbättrats som sjukfrånvaron har ökat. Gene- rellt har vi med andra ord aldrig varit så friska som vi är , samti- digt som vi aldrig har varit så mycket sjukskrivna som idag.90 Få av den mängd orsaker som framförts som förklaringar till de ökade sjukskrivningarna har med hälsa att göra. Konjunkturen, arbetsmiljön, bristande ekonomiska incitament för arbetsgivare och individer och en otillräcklig sjukförsäkringsadministration brukar nämnas.91 Än större variation finns i förklaringarna till varför kvin- nors sjukskrivningar är högre än mäns och varför de ökar snabbare. Inte heller bland dessa finns så många faktorer som har med hälsa att göra och som skulle förklara varför kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning än män. I flera studier har det till exempel visat sig att män är känsligare för symptom än kvinnor genom att vara mer benägna att beklaga sig vid samma symptomnivå.92 Den sammanlagda bilden av mängden möjliga orsaker till kvin- nors sjukfrånvaro är att de till största delen kan hänföras till brister i jämställdheten mellan kvinnor och män, både på samhällelig nivå och på individnivå. Sjukskrivningarna är på så sätt en konsekvens eller en effekt av den maktordning som underordnar kvinnor och överordnar män. En bidragande, dock inte enda, förklaring till var- för denna effekt skulle visa sig nu är att kvinnor inte har deltagit på arbetsmarknaden i den omfattning de gör . Gene- rellt gäller att ju högre förvärvsfrekvensen är desto högre är sjuk- frånvaron eftersom även personer med nedsatt arbetsförmåga finns i arbetskraften. Kvinnors förvärvsfrekvens har i relation till mäns legat kvar på samma nivå , varför arbetskraftsdelta- gandet inte ensamt förklarar den dramatiska ökningen av kvinnors sjukskrivningar. En annan hypotes som föreslagits är att kvinnors uppfattning om sin plats på arbetsmarknaden däremot har föränd- rats.93 valde kvinnor i större utsträckning att minska omfattningen på sitt förvärvsarbete eller helt lämna arbetsmarkna- den om deras arbetsförmåga sviktade.