sou · GTB357d13 · 2006-01-01 00:00:00 — Även de liberala ägarintressena fick en betydande del av driftsstöd, . Det relativt stora privata och liberala ägandet av tidningar som får driftsstöd och de lägre talen för arbetarrörelsen och center- rörelsen belyser två tendenser i tidningsutgivandet i . Den ena är den avpolitisering av tidningsägande som pågått sedan 1990- talets början.22 Den andra är att större konkurrenttidningar övertar mindre, presstödda tidningar, som den politiska färgen oftast inte ändras. Det som har inträffat är nämligen att nya ägare övertagit aktiemajoriteten i flera socialdemokratiska och center- partistiska organ som är s.k. andratidningar. 20Presstödsförordning, SFS 1990:524. 21Medieutveckling , Radio- och . 22Konkurrensverkets rapportserie 2003:2, Konkurrens och samarbete inom medierna. p.g.a. dålig upplageutveckling i annat fall varit hotade av nedlägg- ning. Distributionsstödet ges till alla tidningar som utnyttjar samdistri- butionsföretag. Syftet med distributionsstödet är att stimulera samordnad utbärning av alla tidningar som är spridda inom ett område. För en liten tidning med ett stort spridningsområde är det mycket dyrt att själv distribuera tidningen. Distributionen ska inte vara ett konkurrensmedel mellan tidningarna.23 Distributionsstöd lämnas med ett öresbelopp per stödberättigat exemplar för olika exemplarsmängder. För upp till 7 miljoner stödberättigade tidningsexemplar är stödet . Stödet minskar därefter i tre steg till lägst för exemplar över 21 miljoner. Samdistributionen organiseras av fem distri- butionsbolag varav fyra är regionala och ett rikstäckande. Inom ett antal områden i landet finns underentreprenörer till dessa bolag. Samtliga hög- och medelfrekventa morgontidningar deltar i sam- distributionen.24 betalar dagstidningarna mervärdesskatt av tidningsförsäljningen. För försäljningen av annonser betalas normal mervärdesskatt, . Det indirekta statliga stöd som dagstidningsföretagen får genom den reducerade momsen på tidningsförsäljningen, s.k. skatteavvikelse, har i budgetproposi- tionen beräknats uppgå till 1 212 miljoner kronor.25 Dagstidningsbranschens ekonomiska resultat i stort framgår av tabell 5.26 För hela branschen har resultatet klart förbättrats . 23SOU 1995:37, Vårt dagliga blad – stöd till svensk dagspress. 24Medieutveckling , Radio- och . 2004/05, utgiftsområde 17, tabell 4.2. 26Uppgifterna i tabellen liksom övriga uppgifter i detta avsnitt bygger på Presstöds- nämndens årliga . Bilaga 8 SOU 2005:57 Dagstidningsbranschens ekonomi, mnkr Bara för sådana dagstidningsföretag som inte får allmänt driftsstöd är det meningsfullt att beräkna lönsamheten eftersom de med stöd ofta går med förlust trots stödet. Det rör sig om 60 tidningsföretag. I figur 1 visas tidningsbranschens nettomarginaler . Nettomarginal definieras här som resultat efter avskrivningar i förhållande till omsättningen. Figur 1 visar en bety- dande variation kring ett medelvärde på . För enskilda tidningsföretag är variationen i nettomarginal för ett givet år stor. Det lägsta värdet var minus och det högsta plus . Diagram 1: Dagstidningsföretagens nettomarginal Hur den ekonomiska situationen skiljer sig åt för de grupper som delar upp dagstidningarna i framgår av tabell 6 för sammanlagt 111 tidningar/tidningsföretag. Av tabellen framgår tydligt att den ekonomiska situationen är mycket starkare för de tidningsgrupper som inte får driftstöd än för dem som får sådant. Detta förhållande avspeglar också huvudorsaken till driftsstödet, nämligen att göra det möjligt för s.k. andratidningar att finnas kvar. Uppgifterna avser men samma förhållande råder generellt med undantag . var ett svagt år för hela dags- pressen medan en klar förbättring skedde . För de tre grupperna med driftsstöd var nettomarginalen -2,, -2,respektive +2,. För de två grupperna utan driftsstöd var nettomarginalen avsevärt högre eller respektive . Tabell 6 Dagspressens intäkter, driftsstöd, kostnader, finansnetto och nettoresultat Tidningar 1-2 d/v med allmänt 39 tidningar/tidningsföretag Tidningar 3-6 d/v med allmänt 12 tidningar/tidningsföretag 55 tidningar/tidningsföretag Skatteökning vid en enhetlig momssats på I tabell 7 redovisas resultatet av beräkningar av mervärdesskatten baserade på dagspressens ekonomiska förhållanden och på en enhetlig skattesats om . Beräkningarna ger en bild av hur den förändrade skattesatsen slår innan några anpassningar ägt rum i form av ändrad efterfrågan, ändrade priser och eventuellt ändrade bidrag. För tidningar med driftsstöd och utgivning med 1– 2 nummer respektive med 3–6 nummer görs tre olika antaganden om hur stor andel annonsförsäljningen utgör av intäk- terna. Slutligen visas hur stor den framräknade höjningen av mer- värdesskatten är i procent av de totala kostnaderna och av drifts- stödet. Den ökning av mervärdesskatten som redovisas i tabellen för varje tidningsgrupp är resultatet av två förändringar, nämligen en höjning av skatten på tidningsförsäljningen beroende på att skatte- satsen höjs från och en sänkning av mervärdes- skatten på annonsförsäljningen i och med att skattesatsen sänks från . Den förändring av skattesatsen för den ingående momsen som också inträffar påverkar inte kostnaderna eftersom den ingående momsen i sin helhet, oavsett skattesats, får dras av i momsredovis- ningen till . Beräknade intäkter av tidnings- och annonsförsäljning samt beräknad kostnadsökning av en enhetlig momssats på Tidningar /vecka med Tidningar /vecka med 27 Annonsandelen bygger på uppgifter från Tidningsutgivarna: storstadsmorgontidningar , kvällstidningar , landsortstidningar , totalt . Den beräknade totala skattehöjningen på härrör från ökningen av mervärdesskatt på tidningsförsäljning, , och från minskningen av mervärdesskatt på annonsförsäljning, 0,27 miljarder. Som framgår av tabell 7 motsvarar införandet av en enhetlig mervärdesskattesats på en ökning av tidningsgruppernas totala kostnader med mellan . Kostnadsökningen är störst för storstadstidningar utan driftsstöd, vari ingår kvälls- tidningarna med relativt liten annonsförsäljning, och minst för storstadstidningar med driftsstöd. Denna grupp består av två morgontidningar med stor annonsförsäljning. Höjningen av mer- värdesskattesatsen slår givetvis igenom mest på tidningar som får merparten av sina intäkter från tidningsförsäljning och minst på tidningar som har en stor andel annonsförsäljning. För tidningar som utkommer 1–leder momshöjningen till en kostnadsökning på 4–. Kostnadsökningen hålls tillbaka genom att gruppen får relativt mycket driftsstöd. I kolumnen längst till höger i tabell 7 visas hur stor andel av det allmänna driftsstödet som skattehöjningen utgör. För lågfrekventa tidningar motsvarar skattehöjningen 10–av det allmänna driftsstödet 2003, för medelfrekventa tidningar 19–och för storstadstidningar med driftsstöd . Sätt att motverka negativa effekter av en enhetlig momssats Prishöjning och effektivisering är sätt för dagspressen att anpassa sig till de nya villkor som införandet av en enhetlig moms på innebär. För att behålla eftersträvad mångfald av 28 I Samtliga har medtagits det översta alternativet i tidningsgrupperna 1–2 d/v och 3–6d/v. tidningar kan det allmänna driftsstödet behöva höjas för de grupper av tidningar som får sådant stöd. Tabellerna 6 och 7 ger under- lag för de politiska bedömningar som här får göras. Ett annat alternativ skulle vara att sänka reklamskatten. Det skulle påverka dagstidningar med annonsintäkter positivt. Hur mycket reklamskatten skulle behövas sänkas för att kompensera för höjd moms får beräknas i särskild ordning. Dock kan konsta- teras att det finns en stor variation vad gäller andelen annons- intäkter och andelen försäljningsintäkter. Att uppnå fullständig neutralitet för varje enskild dagstidning torde därför vara svårt. Föreliggande beskrivning bygger huvudsakligen på Statens kultur- råds rapport och dans 2002 och omfattar den statsstödda professionella teatern och dansen, vilka helt dominerar området. Utöver dessa finns ett tjugotal privata teatrar utan statsstöd. Den statsstödda teatern och dansen i bestod av 3 nationella, 31 regionala/lokala och 5 övriga teatrar, 68 fria teater- grupper samt 34 fria dansgrupper. Alla dessa institutioner och fria grupper åtnjuter ett omfattande stöd ifrån det allmänna. Amatör- teatern ingår inte i denna redogörelse. De tre nationella teatrarna består av , Dramatiska Teatern och , varav de två förstnämnda är nationalscener med uppdrag att vara de i ledande institutio- nerna inom opera, balett och teater. är en ideell före- ning uppbyggd av lokala och regionala teaterföreningar. Riks- teatern har till uppgift att producera turnéteater, föra ut föreställ- ningar av andra teatrar och att genom teaterföreningarna lokalt arrangera föreställningar. Som allmännyttig ideell förening betalar inte moms på sina biljettintäkter och har därmed inte rätt till avdrag för moms på sina inköp av varor och tjänster till teaterverksamheten. De regionala och lokala teater-, musikteater- och dansinstitutio- nerna erhåller stöd oftast från både stat, landsting och kommun. Kommun- och/eller landsting är ofta huvudman. Den statliga ambitionen är att möjliggöra en mångsidig verksamhet av hög kvalitet i hela landet. Samtliga län har numera minst en teater- institution. I gruppen övriga teatrar ingår fem mindre institutioner av natio- nellt intresse: , Marionetteatern, Drottning- holms Slottsteater, /Confidencen samt Orionteatern. Det fria teaterlivet har ingen enhetlig struktur. Teater- grupperna har förgrenats och utvecklats i olika riktningar: turne- rande grupper, stationära grupper, grupper som arbetar i projekt- form samt kombinationer av de olika inriktningarna. Dansområdet utgjordes av sju fasta dansensembler med institutionsanknytning samt ett antal fria dansgrupper/koreografer. Dansen har ingen nationell infrastruktur men initiativ har tagits för att stärka dansen i hela landet. balett och Cull- bergbaletten inom är nationella ensembler som ska ge föreställningar i hela landet. Teaterområdet har utvecklats avsevärt som följd av den kultur- politik som staten inledde . bildades , som har till uppgift att stödja stora delar av kulturlivet bl.a. regionala teaterinstitutioner och fria teatergrupper. Som följd av det ökade offentliga stödet har ett betydande antal teatrar till- kommit. /93 har tillkommit 5 regionala/lokala institu- tionsteatrar, 2 övriga institutionsteatrar, 12 fria teatergrupper och 16 fria dansgrupper med statligt stöd. Teatern och dansen som har statsstöd hade 3,5 miljoner besök . Nära hälften, , utgjordes av besök på regionala och lokala institutioner, av besöken avsåg nationella institu- tioner, fria teatergrupper, fria dansgrupper samt övriga med statsbidrag. Tjugo privatteatrar besöktes av ca 820 000 besökare omkring år 2000.29 Något över 7 600 personer var anställda inom den statsstödda teatern och dansen . Anställningstiderna är ofta korta. Följ- aktligen var antalet årsverken betydligt lägre än antalet anställda. uppgick antalet årsverken till 3 960 vid institutionerna och 495 vid de fria grupperna, dvs. totalt 4 455. Andelen tillsvidare- anställda är av totalt antal årsverken. 29 Kulturstatistik 2002, . har teatrarnas biljettintäkter realt30 ökat . Enligt SCB konsumentprisindex (nedbrutet på nivån teater) har realpriset för teaterbiljetter ökat mot konsumenten med . Om priset skulle ha betydelse för efterfrågan borde efterfrågan på biljetter ha fallit. Så är inte fallet. ökade antalet besök med 8 %.31 Detta skulle således indikera att efterfrågeelasticiteten för teaterverksamhet är positiv, dvs. om priserna höjs så ökar kvantiteten. Normalt sett tänker man sig att efterfrågeelasticiteten är negativ, dvs. att efterfrågekurvan lutar nedåt. Om så är fallet kommer en mindre kvantitet att efterfrågas, ju högre pris. En mer trolig förklaring till pris- och efterfrågeutvecklingen inom teatern är att har tillkommit regionala/lokala institutionsteatrar och fria teatergrupper med bidrag vilket ökat teaterutbudet och gjort teatern tillgänglig för nya grupper teater- besökare. Teater och dans upptog av de statliga kulturutgifterna och är därmed en stor post i statens kulturbudget. I reda pengar gick det 1 till teater och dans . Drygt en tredjedel av anslaget disponerades av och resten av . De största bidragsmottagarna är Svenska , Operan och Dramatiska teatern. Dessa institutioner får av det statliga anslaget till teater och dans.32 Härutöver gavs statliga bidrag på sammanlagt inom ramen för allmän kulturverksamhet med destination teater och dans. Statsbidragen till institutionsteatrarna räknas upp med en pris- och löneomräkningsfaktor. Ursprungligen har stödet be- räknats utifrån vad verksamheterna kostar exklusive lokal- kostnader. De statliga bidragen till fria grupper avgörs i praktiken av en referensgrupp bestående av experter som fördelar en given pott med hänsynstagande till de statliga prioriteringsgrunderna så- 30Deflaterat med KPI skuggprisindex, årsgenomsnitt, källa: . 31Statskontorets beräkningar från Kulturen i siffror 1996/97-2002, samt Teaterstatistik, . 32Kulturens pengar 2002, . som teater för barn- och ungdom, konstnärlig nivå och ny- skapande, regional fördelning, genrebredd och nya grupper. Även landstingen ger omfattande stöd till teater och dans, . Detta stöd var något mindre än stöd till musik, , men i samma storleksordning som stödet till museer och utställningar, , samt stödet till studieförbund och länsbildningsförbund, . Det är de regionala teatrarna som får det mesta av landstingens teaterstöd, . Det kommunala stödet till professionell teater och dans uppgick till . Huvuddelen, , gick till regionala/lokala teaterinstitutioner. I samband med att moms infördes på i stort sett alla tjänster tillkom den s.k. kulturmomsen på för flera kulturella tjänster, t.ex. teatrarnas spelintäkter. Från den utgående momsen får ingående moms dras av dock med en viss begräns- ning.33 Begränsningen innebär att för den del av teaterverksam- heten som finansieras med bidrag från det allmänna får avdrag för ingående moms inte göras. Utan denna begränsning skulle teatrarna få tillbaka stora belopp från p.g.a. att den ingående momsen klart överstiger den utgående. Vid kontakter med teatrar har framkommit att lagregeln tillämpas olika av skattemyndigheterna i landet och att detta gett upphov till på- gående rättsprocesser. Det har också framförts att Operan och fått göra fullt avdrag för ingående moms då statens bidrag betraktas som aktie- ägartillskott. Dessa två institutioner är statliga aktiebolag. Vidare har skattemyndigheten i godkänt stads bidrag till då bidraget härrört från koncernbidrag som vinstgivande kommunala bolag lämnat till kommunen. Detta har gjort det möjligt för teatern att dra av all ingående moms. i har däremot inte betraktat bidraget från till på mot- svarande sätt något som inneburit att begränsningsregeln har fått tillämpas. 33 Mervärdesskattelagen (1994:200, 8 kap. 13a §). Begränsningen gäller konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar eller andra jämförliga föreställningar. har i tre mål som avgjorts uttalat att regeln om avdragsbegränsning ska gälla vid olika former av bidrag. T.ex. har aktieägartillskott i dessa mål ansetts utgöra bi- drag som skall begränsa avdragsrätten. Målen har överklagats till Regeringsrätten. Det har från teaterhåll ifrågasatts om begränsningen av avdrags- gill ingående moms i sin helhet är förenlig med EG-rätten. Regeringsrätten har i ett av ovanstående mål valt att fråga EG-dom- stolen genom ett s.k. förhandsavgörande. Målet i kan som tidigast antas bli avgjort . De sammanlagda kostnaderna för den bidragsstödda teatern uppgick till 2 , varav avsåg de nationella institutionerna, 1 de regionala och lokala institutionerna, övriga institutioner,34 fria teatergrupper och fria dansgrupper. Den närmare uppdelningen av kostna- derna på slag av kostnader framgår av tabell 8. Fem institutioner har kostnader som överstiger . De är , , Riks- teatern , , och . Två institutioner har kostnader på mer än : Opera och Musikteater och . Bland de fria grupperna har Cirkus Cirkör, Teatern.nu och Nya teater de högst kostnaderna med 13, 12 respektive . Den bidragsstödda teaterns och dansens kostnader med uppdelning på slag av institution och grupp samt kostnad, 34 Confidencen , , Marionetteatern, Orionteatern och . Intäkterna för teaterinstitutionerna och de fria teater- och dansgrupperna med uppdelning på olika intäktskällor samt med andelar för spelintäkter och bidrag redovisas i tabell 9. De sam- manlagda intäkterna uppgick till 2 . Tabell 9 Den bidragsstödda teaterns och dansens intäkter med uppdelning på slag av institution och grupp samt intäkt, tusental kronor Totalt teater och dans Det framgår av tabell 9 att de offentliga bidragen är den domine- rande intäktskällan medan spelintäkterna utgör en relativt blygsam del utom för de fria grupperna. Totalt utgörs respektive av offentliga bidrag och spelintäkter. Störst andel bidrag har institutionsteatrarna . De fria grupperna har störst andel spelintäkter, . Uppgifter om hur de offentliga bidragen fördelas på bidrags- givarna stat, landsting, kommun och övriga redovisas i tabell 10. nationella institutionerna, dvs. Operan, och , får endast bidrag från staten. De regionala och lokala institutions- teatrarna får ungefär lika mycket stöd från staten, landstingen och kommunerna. Det övriga offentliga stöd som teatern och dansen får kommer från stiftelsen ,35 EU-fonder m.m. Kategorin övriga institutionsteatrar får mest stöd av staten men får också kommunala bidrag och bidrag från landsting. Samma för- hållande råder för de fria teatergrupperna och de fria dans- grupperna. Tabell 10 De offentliga bidragen uppdelade på staten, lands- tingen, kommunerna och övriga, tusental kronor Regionala/lokala instit. Fria dansgrupper/koreografer Totalt teater och dans Effekter av införande av enhetlig moms Vad skulle införandet av en enhetlig moms på innebära för teatrarna? För att få svar på denna fråga redovisas i tabell 11 beräknad nettomoms enligt nuvarande regler, beräknad enhetlig moms netto med skattesatsen , momsändring i och i procent av såväl de totala kostnaderna som de statliga bidragen. Beräkningarna är baserade på de intäkts- och kostnadsuppgifter för de bidragsstödda teatrarna som redovisat i rapporten och dansen 2002. De beräkningar som redovisas 35 Stiftelsen ska främja ett vitalt kulturliv genom att ge bidrag till långsiktiga och nyskapande kulturprojekt. Stiftelsen, som bildades av svenska staten, disponerar för detta syfte medel från de upplösta löntagarfonderna. ska bedömas som skattningar eftersom de är baserade på vissa för- enklade antaganden. I kolumnen Momskostnader nuvarande regler har medtagits utgående moms på spelintäkter och på försäljning av kaffe och gotter i pauser samt den inte avdragsgilla delen av den ingående momsen på köp varor och tjänster, som ut- gör en kostnad för institutionsteatrarna och de fria grupperna. Den del av den ingående momsen som kan dras av i momsredovisningen ingår däremot inte eftersom den inte utgör någon kostnad för teatrarna. Försäljningen av kaffe och gotter i pauserna har antagits uppgå till av övriga intäkter. Uppgifterna i kolumnen Enhetlig moms med nuvarande avdragsbegränsning är beräknade på samma sätt som i den första kolumnen förutom att ett en enhetlig momssats på an- vänts genomgående. Tabell 11 Beräknad nettomoms, momsökning i tusental kronor och i procent av de totala kostnaderna och de statliga bidragen, uppgifterna avser nuvarande regler med nuvarande Regionala/lokala instit. Fria dansgrupper/koreografer Totalt teater och dans36 Det framgår av beräkningarna att införande av enhetlig moms med skattesatsen innebär en ökning av de totala kostnaderna på teater- och dansområdet med . fria grupperna är ökningen större eller 4–av kostnaderna. Relaterat till de statliga bidragen motsvarar de ökade momskostna- derna . Denna andel varierar ganska mycket för olika kategorier. För de fria teatergrupperna och de fria dansgrupperna motsvarar momshöjningen så mycket som 15 respektive 12 pro- cent av statsbidragen. För kategorierna övriga teaterinstitutioner och regionala/lokala institutioner är momshöjningen medan den för de nationella institutionerna och Operan endast uppgår till av nuvarande statsbidrag. Momsökningen uppstår huvudsakligen av att momssatsen på spelintäkterna ändras från . ingår inte i dessa beräkningar då den som ideell före- ning inte redovisar moms. För del kan bedömas att den ingående moms som teaterföreningen betalar inte förändras påtagligt vid införande av enhetlig moms på . Beräkningarna för samtliga teatrar har skett med hänsynstagande till regeln om begränsning av avdrag för ingående moms. För det tjugotal privatteatrar som finns gäller att de inte har offentliga bidrag. De är därmed inte påverkade av den be- gränsning av avdragsrätten för ingående moms som de bidrags- stödda teatrarna är. Sannolikt innebär detta att de ofta upp- visar en negativ nettomoms. Det innebär att de åtnjuter ett indirekt statligt stöd, dels genom att den utgående momsen endast är och dels genom att den ingående momsen ofta torde vara större än den utgående, vilket leder till att de får tillbaka mellan- skillnaden från skattemyndigheten. För dessa privatteatrar skulle införande av enhetlig moms innebära en kostnadsökning på upp- skattningsvis 11 procent.37 Sätt att kompensera teatrarna för momshöjning Den beräknade momshöjningen i tabell 11 ovan har relaterats till statsbidragen beroende på att momsen är en statlig skatt. Om man vill kompensera teatrarna för en momsskattesatshöjning är ett näraliggande sätt att öka de statliga bidragen. En höjning av de statliga bidragen med skulle neutralisera moms- 37 Uppskattningen är gjord utifrån antagandena att av kostnaderna är belagda med moms och att av intäkterna avser biljettförsäljning som f.n. beläggs moms samt att av intäkterna beläggs moms . Övriga kostnader och intäkter antas inte vara momsbelagda. Höjningsbehovet för olika slag av institutioner och grupper varierar dock som tabell 11 visar. Det finns emellertid ett annat sätt att kompensera den profes- sionella teatern och dansen, nämligen att slopa avdragsbegräns- ningen och därmed tillåta full avdragsrätt för ingående moms, vilket är det normala förhållandet för momsredovisande organisa- tioner. Med en sådan ordning kommer man också tillrätta med de olika tolkningar av regelverket som uppenbarligen finns inom såväl teatern som . Tabell 12 visar att om full avdragsrätt för ingående moms för teatrar tillåts skulle den bidragsstödda teatern med en enhetlig momssats på få ca i lägre momskostnader. Denna minskning av momsen motsvarar av de totala kostnaderna och av nuvarande statsbidrag till teater och dans. Tabell 12 Beräkning av effekter av införande av enhetlig moms om tillsammans med full avdragsrätt för ingående moms, avdragsrätt för ing. Totalt teater och dans38 För varje kategori i tabell 12 ligger momsändringen inom högst av de totala kostnaderna. För fyra av de sex kategorierna är skillnaden och för två ingen alls. ändringen i förhållande till statsbidragen uppstår emellertid en tydlig avvikelse, för regionala och lokala institutioner. De regionala och lokala teaterinstitutionernas momskostnader skulle minska med ca , vilket motsvarar av statsbidraget. För de fria teatergrupperna noteras en ökning av momsutgifterna mot- svarande av statsbidraget. Med hänsyn till den osäkerhet som finns i de underliggande beräkningarna kan egentligen endast sägas att om avdragsbegränsningen för ingående moms slopas vid införande av enhetlig moms elimineras gott och väl de ökade momskostnader som redovisats i tabell 11. Full avdragsrätt för ingående moms gör regeltolkning enkel och förhindrar inte avsedda tolkningar av mervärdesskattelagen utan att några dramatiska förändringar sker för vare sig staten eller den bidragsstödda professionella teatern och dansen.