sou · GTB350 · 2006-01-01 00:00:00 — är ett litet land, med ett litet språk och med ett geografiskt perifert läge. Rekryteringen kommer att ske i skarp konkurrens med andra länder som också är i behov av arbetskraft med samma utbildning och kompetens. I vårt geografiska östra närområde kommer befolkningarna att minska i storlek och själva stå inför liknade utmaningar som , vilket medför att tillgången på attraktiv arbetskraft för kommer att minska i dessa länder. I är befolkningsutvecklingen en annan och det kommer 32 COM(2005) 94 final. att finnas en stor arbetskraft. I de stora befolkningsrika länderna i , som och , finns en växande utbildad medelklass, vilken torde vara av stort intresse som potentiell arbetskraft i många länder i den rika världen.33 En konkurrensfördel för är den relativt stora invandrade befolkningen som är bosatt i landet och de informella nätverk de utgör.34 Ett vanligt migrationsmönster är att invandring till ett land skapar fortsatt invandring. Information om möjligheter till invand- ring och förvärvsarbete sprids ofta genom informella kanaler mellan landsmän. Stegvis byggs det upp en sammanhållen grupp av invandrare från ett land i invandringslandet. De kan sedan vara en källa för information till potentiella utvandrare i hemlandet. De kan även genom eget entreprenörskap skapa sysselsättning i invand- ringslandet, vilket kan komma de nya invandrarna till del. Vid ny rekrytering av arbetskraft kan det faktum att det redan finns en grupp landsmän, och därmed viss tillgång till hemlandets språk, kultur, religion och liknande, ha positiv betydelse vid valet av det land man vill flytta till. Konkurrensen om de internationella studenterna kommer att öka. Det är inte enbart genom bra marknadsföring länder lyckas locka till sig studenter. Exempelvis har de engelskspråkiga länderna en klar fördel av språket. Flera länder, inklusive , har satsat på att fler utbildningar och kurser hålls på engelska för att elimi- nera språkhindren. Andra viktiga faktorer för konkurrens är om själva utbildnings- och examensstrukturen är internationellt jäm- förbara, kvalitetsaspekten i utbildningarna samt avgiften för en studieplats. Motiven till att studenter söker sig utomlands varierar. Ofta är det en kombination av olika push- och pullfaktorer som får studenten att börja studera i ett annat land. En viktig bidragande orsak är ofta att det saknas lämpliga utbildningsmöjligheter i hem- landet. Andra viktiga faktorer är möjligheten till arbete under eller efter studierna, samt inkomst- och kostnadsnivåerna i hem- respektive studielandet. Viktiga faktorer är ofta historiska, ekono- miska och koloniala band till värdlandet eller ett gemensamt språk och gemensamma kulturella värderingar.35 En ökande trend förefaller vara att stater genom bilaterala avtal med intressanta länder skapar kanaler för en önskad arbetskrafts- 33ITPS (2004b). 34Malmberg och Sommerstad (2002). Se även tabell 3.1.1 i bilaga 3 som visar vilka länder de utrikesfödda i kommer ifrån. 35Mazzarol & (2001). En annan utveckling är att skapa förutsättningar så att gäststudenter och gästforskare ges möjlighet och i större utsträck- ning stannar kvar i studielandet och förvärvsarbeta efter avslutade studier. 3.3Svensk arbetsmarknad mer internationellt beroende Rörlighet av kunskap kan ske på flera sätt än genom att arbets- tagare eller arbetsgivare flyttar. finns möjligheter att arbeta på distans, eller i s.k. virtuella företag, vilket gör att arbetsplatsens fysiska placering blir mindre viktig och därigenom kan regionala och internationella hinder för anställning av arbetskraft motverkas. Företagen behöver därigenom inte investera i stora och kostsamma gemensamma lokaler, och de anställda kan bo kvar på hemorten även om de samarbetar med andra företag på helt andra ställen i landet eller i världen. Samhället har genomgått stora förändringar i och med övergången från ett jordbruks- till industrisamhälle och därefter till dagens allt mer kommunikations- och informations- inriktade samhälle.36 Det som kännetecknar kommunikations- samhället är att det drivs fram i en växelverkan mellan globalise- ringen och förändrade sociala och ekonomiska beteenden. Vårt tidigare relativt homogena och nationella samhälle och arbets- marknad såg väsentligt annorlunda ut jämfört med dagens allt mer internationella samhälle. Nya sätt att kommunicera och förmågan att skapa och sprida information via olika nätverk har avgörande betydelse för att föra vidare ny kunskap. Väl fungerande nätverk blir en överlevnadsfråga för företagen. Arbetsplatserna har blivit allt mer flexibla och mindre hierarkiskt organiserade. Nya sätt att organisera verksamheten förutsätter bl.a. en ändrad attityd till hur vi tidsmässigt och geografiskt organiserar vårt arbete. är t.ex. flera myndigheter och företag tillgängliga för information och service dygnet runt genom t.ex. Internet och telefon. 36 (2004). 3.3.2Företagen blir allt mer internationella Den svenska marknaden har blivit allt mer beroende av omvärlden. Detta gäller såväl vårt beroende av att kunna exportera varor för försäljning utomlands, som import av varor för inhemsk konsum- tion. har karaktäriserats av att de nationella ekonomierna har flätats samman och företagsägandet har blivit mer internationaliserat. För har utrikeshandeln vuxit, som andel av den samlade produktionen, från av BNP till . har såväl import som export fördubblats. Efter en stagnation har handeln åter ökat, men med en större skillnad i nivå mellan export och import. Export och import av varor och tjänster Källa: SCB. Anmärkning: Index 100 = . är en del av en allt mer internationaliserad arbetsmarknad. Exporten och importen av varor och tjänster har i fasta priser ökat kraftigt . har den svenska exporten varit större än importen. Att ett lands ekonomi blir allt mer integrerad med omvärlden inne- bär att företag investerar i utlandet och förlägger en del av sin verk- samhet utomlands. Detta för att få tillgång till nya marknader för avsättning av varor eller där det finns särskilda produktionsför- utsättningar, såsom råvaror och speciellt efterfrågad arbetskraft. Sådana långsiktiga placeringar över gränserna definieras som direktinvesteringar37. Direktinvesteringarna varierar både storleks- mässigt och till antal mellan åren. Vid utgången av 2003 var det tionde största investerarlandet i världen i absoluta tal. har direktinvesteringstillgångarna ökat kraftigt, vilket gäller både för svenska tillgångar i utlandet och utländska tillgångar i . Störst procentuell ökning skedde , medan ökningstakten därefter har mattats av något. har de utländska direktinvesteringstillgångarna i ökat mer än de svenska tillgångarna i utlandet, som legat kvar på relativt oförändrad nivå. uppgick de svenska direktinvesteringstillgångarna i utlandet till , jämfört med 442 miljarder . var de ut- ländska direktinvesteringstillgångarna i 1994, jämfört med 1 094 miljarder 2003.38 37 Definitionen av direkta investeringar utgår från begreppet direktinvesteringsförhållande, som innebär att det finns ett direkt eller indirekt ägande mellan två företag på av aktiekapital eller röster. Alla finansiella transaktioner mellan sådana företag ses som direkta investeringar. ingick endast långfristiga transaktioner i begreppet direktinvestering. I statistiken fr.o.m. ingår även kortfristiga transaktioner samt kund- och leverantörskrediter. En direkt investering kan ske genom nybildande eller förvärv av företag och genom följdinvesteringar, t.ex. lån, aktieägartillskott och nyemission. (Riksbank (2005)). 38 Riksbank (2005). Källa: Riksbank. Den svenska marknadens beroende av omvärlden framgår av de flöden och tillgångar av in- vesteringar som sker över gränserna. Direktinvesteringstillgångarna har ökat kraftigt . Den ökade internationella företagsrörligheten har i samhälls- debatten utmålats i både negativa och positiva ordalag. En ökad handel och etablering av verksamhet utomlands kan komma att öka behovet av specialiserad arbetskraft och bidra till att göra högut- bildade mer efterfrågade, vilket gör att konkurrensen om denna arbetskraft kommer att öka på den globala arbetsmarknaden. Bedömningarna av vilka effekter företagsrörligheten har på den svenska arbetsmarknaden är flera och omtvistade. Men det finns få studier kring vilka effekter detta fenomen har för arbetsmarknaden. Under olika perioder både försvinner och skapas nya jobb och det sker både en in- och utflyttning av arbetstillfällen till . Enligt en rapport39 från () går det inte alltid att se ett direkt samband mellan t.ex. nedläggning eller personalminskningar i en del av ett företag med 39 ITPS (2004c). en nyetablering eller personalökningar i ett annat land. som företag flyttar ut delar av verksamheten kan detta leda till ökad tillväxt och efterfrågan i hemlandet vilket i sin tur skapar nya arbetstillfällen. Internationella koncerner i och i utlandet I många av de största internationella koncernerna i är antalet anställda i utlandet större än anställda i Sverige.40 Företagens internationalisering följer ungefär samma mönster i som i andra industrialiserade länder och det är framför allt tjänsteföre- tagen som blivit mer internationaliserade. största marknad är EU och . Flest anställda i svenskägda koncerner utomlands finns i och . Av dem som var anställda i utlandsägda företag i var flest anställda i företag ägda av amerikanska eller brittiska företag.41 Antalet anställda i utlandsägda företag har ökat både inom industrin och i tjänsteföretagen. har ökningen varit något större i tjänsteföretagen. Motiv vid val av lokalisering av företag Vid en undersökning som ITPS har genomfört42 visade det sig att de viktigaste faktorerna vid beslut om var stora nyinvesteringar planeras är stabila regler, tillgång till en växande mark- nad samt personal med rätt kompetens. Närheten till kunder nämns också som en viktig faktor vid lokalisering av företag. Låga skatter och löneläget i de aktuella länderna visar sig ha minst bety- delse. lägger något större vikt vid löneläget och låga skatter än vad de svenskägda företagen gör. 40Se tabell 3.3.1 i bilaga 3. 41Se tabell 3.3.2 och 3.3.3 i bilaga 3. 42Undersökningen, som redovisas i rapporten (ITPS(2004c)), omfattar de 18 största företagen, mätt i antal anställda, i varje bransch som bedriver affärsverksamhet. Urvalet uppgick till 306 företag, vilka svarade för av alla anställda i näringslivet 2002. Drygt en tredjedel av företagen i urvalet var utlandsägda. Svarsfrekvensen uppgick till . Faktorer som angavs ha störst betydelse för var företag avsåg att förlägga större nyinvesteringar –2007 Andel (%) som uppgivit resp. faktor som viktig Stabila lagar och regler Företagsklimatet i aktuella länder Löneläget i aktuella länder Källa: SCB:s Företagsbuss , bearbetning av ITPS (2004c). Anmärkning: Den procentuella fördelningen av dem som angett svarsalternativ viktigt eller mycket viktigt. Fler svarsalternativ kunde lämnas. När ett företag väljer att investera och flytta verksamhet utomlands finns det olika faktorer som påverkar valet av lokaliseringsland. I ITPS:s undersökning visade det sig att stabila lagar och regler och en växande marknad hade störst betydelse. Det finns företag som flyttar hela eller delar av verksamheten till låglöneländer där arbetskraftskostnader och skattenivåer är lägre, vilket inte är något nytt fenomen. valde svenska textilföretag att utlokalisera produktionen till eller andra länder med låga arbetskraftskostnader. Skillnaderna är att i dagens samhälle är förändringarna lättare att genomföra efter- som det blivit enklare och mindre kostsamt att flytta kapital, varor och tjänster mellan olika länder.43 Den största utflyttningen av företag till låglöneländer har skett inom traditionell tillverkningsindustri där den internationella konkurrensen och prispressen är mycket hård. av industri- och kemiföretagen och av teknikföretagen uppger att de flyttat hela eller delar av verksamheten utomlands.44 Även inom tjänstesektorn ökar utflyttningen, vilket till stor del rört sig om enklare tjänster, exempelvis s.k. callcenterverksamhet och fakturahantering. Men ökar även utflyttningen av 43Svenskt Näringsliv (2005). mer specialiserade verksamheter som t.ex. programutveckling och andra IT-tjänster. Utflyttning av arbetstillfällen till låglöneländer går främst till länder i samt och . En under- sökning från () visar att de nya medlemsstaterna i EU är mycket attraktiva för företag som vill lägga hela eller delar av sin produktion utomlands.45 Exempelvis var antalet anställa i svenskägda koncerner med dotterbolag i något av de nya medlemsstaterna ca 72 000 personer, varav var anställda i . De nya medlemsländerna har en betydligt högre arbetskostnadsnivå än och , men enligt erbjuder de nya medlemsstaterna vissa fördelar, bl.a. genom att de nu är en del av EU:s inre marknad och dess regel- system. De kulturella och språkliga hindren är förhållandevis små och den geografiska närheten kan vara en fördel, t.ex. när det gäller transportkostnader. Återinflyttning av arbetstillfällen till I skuggan av debatten om utflyttning av arbetstillfällen från sker även en återflyttning av produktion till , dvs. svensk- ägda koncerner som väljer att flytta tillbaka produktion, i första hand inom tillverkningsindustrin, till Sverige.46 Återflyttning av arbetstillfällen anses, enligt Invest in (), ha ägt rum när företag har koncentrerat tidigare globalt utspridd produk- tion till . Företaget kan ta hem tillverkning från utländska dotterbolag till egna fabriker i . Men flyttning kan även ske från utländska underleverantörer till egna fabriker och/eller från egna dotterbolag till en svensk underleverantör. Skälen till att företag flyttar hem produktion igen är bl.a. de produktivitets- vinster som kan uppstå genom att företaget koncentrerar och sam- ordnar sin verksamhet, t.ex. genom att forskning och utveckling samordnas med övrig verksamhet. Andra faktorer som varit avgörande för hemflyttning till har varit internationellt sett relativt låga löner för t.ex. civilingenjörer, starka forsknings- traditioner och en öppen företagskultur. 45SEB (2005). 46ISA (2005). Om migration generellt blir vanligare och mindre komplicerat så finns det områden där utbyten och utlandskontakter är ett vanligt och givet inslag i verksamheten. Ett sådant är universi- tets- och högskoleområdet, både vad gäller studenter och forskare. Studenter befinner sig ofta i en ålder och situation då det är rela- tivt lätt och naturligt att söka sig utomlands för i vart fall . Vissa hittar sin ideala utbildning i annat land och andra kan bo i länder som inte alls kan erbjuda utbildning på den nivå eller med den kvalitet som söks. Rörligheten anses allmänt ha stor betydelse för både grundutbildningens och forskningens kvalitet. De internationella studenterna har blivit en viktig del av den generella personrörligheten mellan länder. Personer som studerar i andra länder kan utgöra en framtida rekryteringsbas av högutbildad arbetskraft med goda språkkunskaper och med vana att arbeta och verka i internationella miljöer. Den internationella rörligheten bland studenter har dessutom ökat markant under . Enligt OECD47 fanns det totalt 1,9 miljoner studenter inskrivna vid läroanstalter utanför sina ursprungsländer, vilket är en ökning sedan 1998.48 De största mot- tagarländerna i absoluta tal av gäststudenter är , , samt och . Dessa länder tar till- sammans emot av gäststudenterna inom OECD- området. Inom kommer de flesta utländska studenterna från , , , , och . De flesta utländska studenterna från partnerländerna kommer från , och . I relation till totalt antal inskrivna studenter per land finns störst andel utländska studenter i Austra- lien och , i respektive land. Störst ökning av studenter från En allt mer dominerande åsikt är att det kommer bli en stark ökning av efterfrågan på högre utbildning i många delar av världen. Studier visar att det är studerande från som kommer 47OECD (2004). 48Ökningen avser inom och aktuella partnerländer. Partnerländer avser de länder som deltar i : s och : s internationella system för utbildningsredovisning. Partnerländerna är , , , , , , , , , , , , , , , , , och . att dominera efterfrågeökningen. Man räknar med att kommer asiatiska studenter, främst från och , att stå för av den sammanlagda efterfrågan på internationell högre utbildning.49 I och med att studier utomlands har blivit allt vanligare har fler lärosäten och länder visat att man vill vara med och konkurrera om de internationella studenterna av såväl ekonomiska skäl som att man vill knyta de bästa studenterna till sig. Flera länders regeringar har antagit nationella strategier för internationaliseringen av högre utbildning. Argumenten för rekrytering är många, bl.a. att få till- gång till presumtiv arbetskraft och en möjlighet att mildra arbets- kraftsbrist, samt att möjliggöra ekonomiska vinster och framtida handelspolitiska fördelar. Ett ytterligare argument är att interna- tionaliseringen är bra för kvaliteten på den högre utbildningen, eftersom högskolan då måste konkurrera med utländska lärosäten. har blivit populärare som utbildningsland. Statistik från visar att antalet utländska studenter i har ökat mellan 1998 och 2001.50 Men trots en kraftig ökning är relativt andra länder en liten mottagare av studenter. tog emot av det totala antalet utländska studenter inom OECD-området. för statistik över hur många uppehållstillstånd som beviljas för gäststudenter.51 har antalet beviljade uppehållstillstånd för studier ökat kraftigt, från drygt 500 ansökningar 1986 till 5 2003. 49Högskoleverket (2004a). 50Dessa siffror baseras på svensk statistik över studenter med utländsk bakgrund. I statistiken ingår även personer med utländsk bakgrund som är här av andra skäl än studier . 51I gruppen gäststudenter ingår de som studerar på gymnasienivå, eftergymnasial nivå eller bedriver forskarstudier. Beviljade uppehållstillstånd för gäststudenter 1994–2003 (exklusive EU/EES) Intresset för att studera i har ökat kraftigt . var det flest från och som fick uppehållstillstånd för studier i . beviljades fem gånger så många tillstånd som . Förutom en allmän trend med ökad internationell studentrörlighet kan de senaste årens ökande antal inresande studenter till högre utbildning i delvis förklaras med expansionen av antalet högskoleplatser , ökad internationell marknads- föring av de regionala utbildningsinstanserna samt att mer utbild- ning sker på engelska. Från vilka länder kommer studenterna? kom flest gäststudenter från . Men kom flest studenter från . kom knappt 2 400 studenter från , varav ca 660 från . Bland studenterna från är det främst studenter från forna och som har ökat. Av dem som kom från och fick uppehållstillstånd för studier beviljades flest tillstånd för dem med polskt medborgarskap. Ut- och inresande studenter Den internationella studentrörligheten har ökat kraftigt . Den internationella studentrörligheten kan delas in i olika kategorier där inresande studenter bl.a. avser perso- ner som studerar på svensk högskola eller universitet inom ramen för ett utbytesprogram. Personer kan även studera utan att delta i ett utbytesprogram, s.k. free movers, vilket innebär studenter som angivit studier som grund för bosättning hos och som invandrat mindre än innan studierna påbörjades. Enligt Hög- skoleverket ökade antalet inresande högskolenybörjare från knappt 5 400 inresande /97 till drygt 14 100 /04.52 Antalet inresande högskolenybörjare läsåren 1996/97 – 2003/04 Källa: SCB och (2004). Anmärkning: Fr.o.m. /03 särredovisas free mover-studenterna, vilket avser personer som angivit studier som grund för bosättning hos . En stor del av gruppen med okänd bakgrund består av free mover-studenter, men som inte ansökt om uppehållstillstånd. Enligt HSV: s bedömningar kommer dessa studenter i huvudsak från EU/EES, eftersom EU/EES- medborgare inte behöver ansöka om uppehållstillstånd för att få resa in i . Andelen inresande studenter har ökat med mellan /97 och 2003/04. Under det senaste läsåret stod utbytesstudenterna för det största antalet inresande studenter. Antalet utresande studenter, dvs. svenska53 studenter som flyttar utomlands för att studera i någon form av utbytesprogram eller som free-movers, har dock inte ökat i samma utsträckning som antalet inresande studenter, utan har legat på ungefär samma nivå . administrerar ett antal program inom utbild- nings- och forskningsområdet. Programmen innehåller både indi- viduella stipendier och möjligheter att söka stöd för institutionellt 52SCB och (2004). 53Inkluderar både svenska och icke svenska medborgare. Det avser i första hand utbyte på universitets- och hög- skolenivån. I princip alla stipendiater genom är free- movers, även de som finansieras över biståndsanslaget. har det utdelats runt 200 stipendier . De flesta studenterna kom för studier på universitetsnivå. Ett litet antal kom för studier på folkhögskola, efter att ha läst något nordiskt språk på universitet i hemlandet. Från (Ryss- land, , , och ) kom knappt 180 stipendiater för studier på universitetsnivå och dess- utom ca 70-80 personer för studier på folkhögskola, gymnasium eller inom vuxenutbildning. Utan att kunna anges exakt kan dock siffrorna för stipendiater från beräknas vara betydligt högre, eftersom också finansierar samarbeten (ca 200 med varierande antal deltagare) mellan universitetsinstitutioner med utbyten på olika utbildningsnivåer. Gäststipendieprogrammet vänder sig till studerande på avancerad akademisk nivå samt forskare från alla länder utanför . startade en uppföljning av tidi- gare stipendievistelser med huvudsakligt syfte att skapa en bild av i vilken mån stipendievistelsen bidragit till stipendiatens nuvarande position och om den lett till fortsatta kontakter med . Av denna framkom bl.a. att ansåg att vistelsen i haft ett direkt och positivt inflytande på deras fortsatta karriär och att de är professionellt aktiva inom de områden som de studerade eller forskade inom. Ett fåtal stipendiater fortsatte efter stipendietidens slut studier eller forskning i eller tredje land innan de återvände hem, och nästan alla har täta professionella kontakter med . Ett mindre antal studenter har stannat kvar i och fått akademiska arbeten här. De som har stannat menar att det inte är att betrakta som brain drain och att den möj- ligheten har bidragit till att de har orkat engagera sig och behålla och stärka forskningskontakterna med hemlandet på ett sätt som de inte kunnat om de hade återvänt hem. De återvänder hem för att undervisa och handleda studenter. Genom detta medverkar de till att studenter och forskare vid hemuniversi- teten får möjlighet att komma till för studier eller forsk- ning. Vidare finns inom Internationella programkontoret för utbild- ningsområdet ett Sida-finansierat utbildningsprogram, Linnaeus- Palmeprogrammet, som bl.a. erbjuder lärare och studenter i utvecklingsländer att komma till . För läsåren 2002/03 och 2003/04 har 105 respektive 181 studenter kommit hit, liksom 151 respektive 185 lärare. Åtgärder och nationell strategi Den har ambitionen att öka utlandsrekryte- ringen av studenter till . I en satsning54 för att öka antalet utländska studenter vid svenska universitet och högskolor finns bl.a. en ökad satsning på rekrytering av utländska studenter, en utökning av antalet utbildningar på engelska samt införandet av en särskild internationell mastersexamen. Principen om avgiftsfria studier har dock legat fast. Traditionellt har utbildning i inte i så stor utsträckning diskuterats i kommersiella sammanhang, men finns en ökad marknadsmedveten rikt- ning vad gäller synen på högre utbildning, med aktiva rekryterings- åtgärder och marknadsföring gentemot utländska studenter. Frågan om bl.a. studieavgifter för personer utanför EU/EES-området skall nu utredas särskilt.55 – gäststudenters ursprung och möjlighet att stanna kvar i landet efter studietiden Några länderspecifika kommentarer från , och