sou · GTB350d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 1.Avsikten med arbetskraftsinvandring är att den skall bidra posi- tivt till vår samhällsutveckling dels genom att därigenom täcka sådan efterfråga på arbetskraft som inte inom landet, dels genom att den tillför kompetens och erfarenheter på ett mer generellt plan. Vilka yrkes- och branschmässiga samt geografiska arbets- kraftsbehov skulle kunna täckas av invandrad arbetskraft? Hur kan ökad arbetskraftsinvandring positivt bidra till utveckling? 2.Arbetskraftsinvandring kan också komma att påverka förhål- landen på arbetsplatserna och arbetsmarknaden i en negativ riktning. En effekt är att ambitionen att anpassa arbetsplatserna till dem som redan finns i landet, men är arbetslösa, skulle kunna minska. Ett annat problem skulle kunna vara försök att kringgå rätten för personer som invandrat att få löne- och anställningsvillkor i nivå med de arbetstagare som redan finns i landet. Hur kan risken för att arbetskraftsinvandringen tränger undan inhemsk arbetskraft undvikas? Hur kan risken för att arbetskraftsinvandrare utnyttjas genom att de inte får avtalsenliga löner och anställnings- villkor motverkas? mot ett öppnare regelverk för arbetskraftsinvandring 3.För arbetstagare som kommer från länder utanför EU/EES krävs arbetstillstånd. Beslutsprocessen involverar både myndigheter (och ), arbetsgivare och arbetstagare (genom samråd med facklig orga- nisation). Vilka aktörer skall bestämma behovet och fatta beslut om tillstånd ? 4.Förhållandena mellan länder och arbetsmarknader skiljer sig åt vad gäller t.ex. löner, arbetsförhållanden, arbetstillståndens längd, rätt till familjeåterförening, arbetsledning, anställnings- förhållanden, acceptans av invandrad arbetskraft m.m. Goda förhållanden ur invandrarens perspektiv blir ett viktigt konkur- rensmedel mellan olika länder. Det finns en konkurrens mellan olika länder om invandring av efterfrågad arbetskraft. Hur kan bli så attraktivt som möjligt för den arbetskraftsinvandringen vi vill ha? Hur skiljer sig detta åt mellan personer som kan tänka sig arbeta i vårt land, t.ex. inom vård-, bygg- eller IT-sektorn? 5.Invandring till styrs av ett regelverk som utgår från orsakerna till invandringen, t.ex. arbete, anknytning, flykting- skäl och studier. Skulle ökade möjligheter för arbetskraftsinvandring kunna påverka benägenheten att söka asyl i ? Hur skulle arbetskraftsinvandring kunna underlätta inte- grationen av redan invandrade personer? Det är dessa och liknande frågor som kommittén skall behandla i sitt fortsatta arbete och som skall mynna ut i ny lagstiftning och ett nytt regelverk. Kommittén önskar genom detta faktabetänkande och genom frågorna ovan ge ett underlag till diskussionen kring dessa frågor. Vi tar tacksamt emot era synpunkter. AMS (2002a). Den framtida personalförsörjningen inom bygg och anläggning – tillgång och rekryteringsbehov . Ura 2002:9 AMS (2002b). Den framtida personalförsörjningen inom vård och omsorg – tillgång och rekryteringsbehov . Ura 2002:3 AMS (2003a). Den framtida personalförsörjningen inom utbildning – tillgång och rekryteringsbehov . AMS (2003b). Rörlighet på den svenska arbetsmarknaden. AMS (2003c). Arbetstillstånd – översyn av tillämpning och organisa- tion inom AMS (2004). Ura 2004:5 Barcheus, . (1772). Huru ringa folk-hop bäst BBC (2005). Befolkningen (1991). , och , . COM (2005) 94 final. – Confronting demographic change: a new solidarity between the generations Hinder och möjligheter för att bättre tillvarata kompetensen på arbetsmarknaden Riv hindren för äldre i arbets- livet Arbetskraftsutbudet och väl- färden – aktuell politik och framtida utmaningar Kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden – strategiska utvecklingstendenser (2004). Migration trends in an enlarged Europe (2004). Population Studies No. Salt, and Wanner. Europeiska kommissionen (2004a). rådets gemensamma rapport om sysselsättningen 2003/2004 Europeiska kommissionen (2004b). Employment in Europe 2004 (2002). European social statistics – Demography, Theme 3 population and social conditions FN (2004). UN DESA World Economic and Social Survey 2004, International Migration, () Home Office UK (2005a). Accession monitoring report, May- , Crown copyright 2005 Home Office UK (2005b). Controlling our borders: Making migra- tion work for – Five year strategy for asylum and immi- gration. (2004a). Marknadsföring och mobilitet – om ökande studentströmmar och växande internationell konkurrens. 2004:25R (2004b). Universitet och högskolor – årsrapport . Invest in (2005). Kostnad eller kompetens? En fall- studie av företags som flyttat produktionen från utlandet till IOM (2003). World Migration 2003, Managing migration, IOM World migration report Series Vol. IPPR (2004). Brain strain – optimising highly skilled migration from developing countries, , and ITPS (2002). Arbetskraftsbrist och arbetskraftsinvandring: – hot eller möjlighet för ekonomisk tillväxt? ITPS (2004a). Nyföretagandet i och 2003. ITPS (2004b). Var hittar sin arbetskraft? – en översikt av tänkbara sändarländer. ITPS (2004c). Näringslivets internationalisering – effekter på syssel- sättning, produktivitet och FoU. ITPS (2004d). Regionernas tillstånd 2004 – en rapport om tillväxtens förutsättningar i svenska regioner. , (2003). Det dynamiska mötet. 2 av migra- tion. KAKI(2005). Svar från svenska utlandsmyndigheter på kommittén för arbetskraftsinvandrings (KAKI:s) förfrågan om arbetskrafts- invandring. KOM (2004) 811 slutlig. – Om en gemensam syn på eko- nomisk migration i EU , (1764). Hvad kan vara orsaken, at sådan myckenhet svenskt folk flytter ur Landet? Och genom hvilka författningar kan det bäst förekommas. Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden, UD2005/15652/MAP , och , (2004). Makt, integration och diskriminering – det svenska dilemmat. Arbetsrapport om strukturell diskriminering (Ju:2003:09) , E.S (1961). A theory of migration. (2005). International Migration and Economic Development: Lessons from Low-Imcome Countries. och (1999). , och , : Från arbetskraftsimport till flyktinginvandring. (2:a reviderade upplagan) , (2002). Arbetskraftsinvandringen och facket. Debatt och historia i ett framtidsperspektiv. Ingår i , Bo och Sommerstad, . Befolkning och välfärd. Perspektiv på framtidens välfärdspolitik. , (2004). Svenska arbetsmark- nadspolitiken i stöpsleven – Den nya arbetsmarknaden och de nya utmaningarna , och , (2002). Befolkning och välfärd. Perspektiv på framtidens välfärdspolitik. , (1993). Trade and Migration; culture. Mazzarol, och , (2001). The global Market for Higher Education Meidal, (2000). Swedish Portraits: . (2005). Nordisk Pendlingskarta – huvud- rapport. , (2005). Välfärd (SCB) Nr 1 2005 (2004). Education at a Glance SOPEMI(2004). Trends in International Migration, 2003 Edition. SOPEMI(2005). Trends in International Migration, 2004 Edition. Papademetriou och O´Neil (2004). Efficient practices for the selec- tion of economic migrants., migration research group, 2004 Angående riktlinjer för utlänningspolitiken m.m. Proposition 1983/84:144. Om invandrings- och flyktingpolitiken (2001). in 2000 – A Country of Migra- Past, present and future. Ministry for (2004). RFV (2000). SCB (1999). Från folkbrist till en åldrande befolkning – glimtar ur en unik befolkningsstatistik under . SCB (2000). De yrkesaktiva åren sedda ur ett livs- cykelperspektiv SCB (2002a). Arbetskraftsinvandring – en lösning på försörjnings- bördan? SCB (2002b) Livslängd, hälsa och sysselsättning. Utvecklingen för kohorter födda . 1935, 1940, 1945, 1950 och 1955. Demo- grafiska rapporter 2002:3 SCB (2002c). Utveckling och flöden på arbetsmarknaden . SCB (2002d). Trender och prognoser 2002 – med sikte SCB (2003a). för åren 2003–2050. SCB (2003b). Länens arbetskraft – utvecklingen de närmaste decen- nierna. Information om utbildning och arbetsmarknad 2003:2 SCB (2004). , : Efterkrigstidens invandring och utvand- SCB och (2004). Utländsk bakgrund för studerande i grundutbildning /04 och forskarutbildning /03. SCB (2005). Opublicerat material framtaget på beställning av KAKI (2005). Eastern European Outlook. Relocating production SOU 1995:75. Svensk flyktingpolitik i globalt perspektiv ekonomi – utsikter till 2020, bilaga 1–2 till långtidsutredningen /04. Regional utveckling – utsikter till 2020, bilaga 3 till långtidsutredningen /04 Migration och integration – om framtidens arbets- marknad, bilaga 4 till långtidsutredningen /04 Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv SOU 2005:15. och fri rörlighet för tredjelands- och den fria rörligheten (2005). Var tar jobben vägen? – obalans på arbetsmarknaden Riksbank (2005). Direktinvesteringar 2003 – tillgång och avkastning , (2004). Mapping Study on International Migration, (2004). 2003 Yearbook of Immigration Statistics Utlänningslagen med kommentarer, 7 uppl. Wallets (2004). Tillfälligt jobb som en ny form av segregering på arbetsmarknaden? Arbetsmarknad & Arbetsliv nr 4 2004. FN Population database, World Population : The 2002 Revision FN Population database, World Population : The 2004 Revision National statistics of the official UK statistics Översyn av regelverket för arbetskrafts- Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentarisk kommitté skall se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Kommittén skall i sammanhanget också utreda behovet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytterligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt samt, med utgångspunkt i denna bedömning, föreslå eventuella åtgärder. Kommittén skall beakta pågående arbete inom EU av relevans för uppdraget liksom konsekvenserna för den svenska arbetsmark- naden av . Kommittén skall vidare studera aktuellt reformarbete rörande arbetskraftsinvandring i ett antal andra länder. Kommittén skall också överväga behovet av åtgärder för att göra det attraktivt för arbetstagare från länder i och utanför EU/EES att söka sig till bristyrken i samt eventuellt föreslå sådana åtgärder. Sambandet mellan regelverket för arbetskraftsinvandring och regelverket för asyloch skyddsbehövande i övrigt skall studeras med utgångspunkten att asylrätten inte skall urholkas. Förslag till förändringar av regelverket skall utgå från de behov av arbetskraft som finns på arbetsmarknaden och syfta till ökad flexibilitet, förenklad administration och långsiktig hållbarhet. En grundläggande utgångspunkt för utredningsarbetet skall vara att löner, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor för personer som invandrar för att arbeta skall vara i nivå med dem som gäller för arbetstagare som redan finns i landet. Kommittén skall lämna förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga. En referensgrupp med representanter för arbetsmarknadens parter skall knytas till kommittén. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ett delbetänkande och i ett slut- betänkande . Utlänningslagen (1989:529) Enligt 2 kap. 4 § första stycket utlänningslagen (1989:529, UtlL) får uppehållstillstånd ges till en utlänning som har fått arbetstill- stånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt. När det gäller arbetstillstånd anges i 1 kap. 5 § UtlL att en utlänning skall ha tillstånd för att arbeta i på grund av anställning här eller utomlands, om inte utlänningen har permanent uppehållstill- stånd eller är medborgare i något av de övriga nordiska länderna. Regeringen har rätt att föreskriva andra undantag från kravet på arbetstillstånd. I 2 kap. 6 § UtlL anges att arbetstillstånd skall ges och att det får avse ett visst slag eller vissa slag av arbete och förenas med de övriga villkor som behövs. Ett arbetstillstånd skall, liksom uppehållstillstånd, som huvudregel ha utverkats före inresan. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter i angivna hänseenden. Beslut om arbetstillstånd meddelas enligt 2 kap. 7 § UtlL av . Utlänningsförordningen (1989:547) I 4 kap. utlänningsförordningen (1989:547, UtlF) finns ytterligare bestämmelser om arbetstillstånd. I 4 kap. 1–3 §§ UtlF anges en rad undantag från kravet på arbetstillstånd. Det viktigaste av dessa är att alla utlänningar som omfattas av är undantagna från kravet på arbetstillstånd. I 4 kap. 6 § UtlF anges att Arbetsmark- nadsstyrelsen (AMS) skall besluta om riktlinjer för bedömningen av ärenden om arbetstillstånd. Innan sådana riktlinjer utfärdas eller ändras skall sammanslutningar av arbetsgivare och arbetstagare få tillfälle att yttra sig. Innan bifaller en ansökan om arbetstillstånd skall verket samråda med länsarbetsnämnden. Kravet på samråd skall anses vara uppfyllt om följer får även, enligt 6 kap. 8 § UtlF, utan samråd med länsarbetsnämnden meddela arbetstillstånd om det finns särskilda skäl med hänsyn till längden av den tid utlän- ningen har vistats här, hans personliga förhållanden och om- ständigheterna i övrigt. De närmare förutsättningarna för arbetstillstånd anges inte direkt i utlänningslagen. Riktlinjer som tillämpas bygger på uttalanden i olika – av bifallna – propositioner. I regeringens proposi- tion Om invandrings- och flyktingpolitiken (prop. 1983/84:144, s. 62), sägs bl.a. att det saknas anledning att räkna med något egentligt behov för del av arbetskraftsinvandring . Det bör i stället ankomma på att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder och på annat sätt verka för att i bosatta arbetssökande kommer i fråga för lediga anställningar. Även om arbetskraftsinvandring i normalfallet inte bör tillåtas bör dock, enligt propositionen, undantag kunna ske främst beträffande nyckelfunktioner inom industrin och närings- livet i övrigt samt inom vissa andra samhällsområden. Det kan vara fråga om personer som behövs för kvalificerad forskning, produkt- utveckling eller introduktion av ny teknologi. Vidare sägs i propositionen att också andra undantag under sär- skilda förhållanden bör vara möjliga, inte minst i fall då arbetstagare med den utbildning och erfarenhet som behövs i ett visst fall inte finns att tillgå i . Slutligen anges att det även fortsättningsvis får ankomma på AMS att i samråd med arbetsmarknadens parter genom praxis klarlägga i vilka fall undantag bör kunna ske. De nu återgivna förarbetsuttalandena tar sikte på fall där arbetskrafts- invandring bör medges och permanenta uppehållstillstånd beviljas. När det gäller tidsbegränsade anställningar anförs i nämnda proposition, också s. 62, att tillstånd regelmässigt bör ges i fråga om sådana anställningar som ingår som ett led i ett internationellt utbyte. Tillståndet bör då begränsas till att avse anställning inom ett visst yrke hos en viss arbetsgivare. De tidsbegränsade anställ- ningar som det har varit fråga om i praxis har främst gällt gäst- forskare, anställda på chefsposter inom internationella företag samt artister och professionella idrottsmän och tränare. Närmare om möjligheterna till tidsbegränsade arbetstillstånd Av AMS riktlinjer framgår bl.a. att tidsbegränsade arbetstillstånd också kan ges i viss utsträckning för täckande av tillfällig arbets- kraftsbrist på arbetsmarknaden. För denna typ av arbetstillstånd skall en arbetsmarknadsprövning göras. Prövningen innebär bl.a. att det undersöks om arbetskraftsbehovet kan tillgodoses inom landet eller med arbetssökande inom EU/EES innan det kan komma i fråga att bevilja ett arbetstillstånd av detta slag. Till- ståndsprövningen skall utgå från en långsiktig bedömning av arbetsmarknadsläget och hänsyn skall tas till möjligheten att med hjälp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder underlätta rekrytering av inhemsk arbetskraft. Arbetstillstånd för täckande av tillfällig arbetsbrist kan ges . Denna möjlighet har utnyttjats bl.a. när det gäller läkare och annan vård- personal från . AMS har också i ett flertal sådana fall givit dispenser som inneburit att tiden för vilken arbetskraftstill- stånd givits utsträckts . Av AMS riktlinjer framgår också att arbetstillstånd för interna- tionellt utbyte ges för sammanlagt högst 48 månader. Med stöd av 4 kap 5 § UtlF (1989:547) har vidare Migrations- verket bemyndigat länsarbetsnämnderna att handlägga ärenden om säsongsarbetstillstånd och föreskrivit att arbetstillstånd för säsongsarbetare kan ges – (MIGRFS 2001:2). Tillståndet ges för av för en viss bransch . Tillståndstiden räknas från inresan till . Antalet tillstånd kan begränsas och kvoter anges av respektive länsarbetsnämnd . En samlad politik för ett långsiktigt hållbart arbetskraftsutbud Utbudet av arbetskraft behöver långsiktigt öka om det skall vara möjligt att undvika arbetskraftsbrist och flaskhalsar, säkra en hållbar ekonomisk tillväxt och finansiera framtidens välfärd. Detta gäller inte minst mot bakgrund av de stora demografiska föränd- ringar och de omfattande pensionsavgångar som kommer att följa . Grunden för en framgångsrik politik i detta avseende läggs . Detta har bl.a. tydliggjorts i departementspromemorian Arbetskraftsutbudet och välfärden – aktuell politik och framtida utmaningar (Ds 2002:30) som ut- arbetats av en arbetsgrupp inom . Långtidsutred- ningen 1999/2000 har i sitt huvudbetänkande (SOU 2000:7) ut- ifrån ett vidare perspektiv belyst behovet av att vidta åtgärder för att säkerställa en hög välfärdsnivå när åldersstrukturen innebär att allt färre i arbetsför ålder skall försörja allt fler. Regeringen har tidigare satt som övergripande mål att andelen reguljärt sysselsatta i befolkningen i åldern 20–skall öka till 2004. Målet därefter är full sysselsättning. Mot denna bakgrund har ett intensivt reformarbete inletts för att öka sysselsättningen och säkra arbetskraftsutbudet. är det inte säkert att åtgärder för att ta till vara hela den potentiella arbetskraft som finns i landet är tillräckliga för att tillgodose den framtida efterfrågan på arbetskraft, varken nationellt eller på olika lokala arbetsmarknader. I en bred politik syftande till att hålla arbetskraftsutbudet uppe och motverka bristsituationer och flaskhalsar kan därför ökade möjligheter till arbetskrafts- invandring från länder utanför EU/EES vara ett av flera komplet- terande element. Regelverk med gamla rötter Det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES bygger på en proposition /84 (prop. 1983/84:144). Denna proposition tar i sin tur avstamp i riktlinjer för invandringspolitiken som antog . På arbetsmarknaden och i samhället i övrigt har djupgående strukturella förändringar ägt rum, inte minst till följd av EU-medlemskapet och en tilltagande allmän internationa- lisering. Alldeles oavsett de eventuella behoven av ytterligare arbetskraftsinvandring finns det enligt regeringens mening skäl att pröva regelverkets utformning i relation till dessa förändringar. En svaghet i nu gällande lagstiftning, vilken bl.a. Lagrådet påpekat i sitt yttrande över lagrådsremissen Ny instans- och processordning i utlänningsärenden, är att förutsättningarna för arbetstillstånd inte är reglerade i lag och vidare att det inte framgår av lagen vilken prövning som skall företas i ärenden om arbets- tillstånd. Vissa riktlinjer för prövningen har i stället getts i förarbeten till nuvarande regler. Regeringen har tillsatt en parla- mentarisk kommitté (dir. 2003:28) som skall se över utlännings- lagens materiella bestämmelser och anpassa dessa till en övergång från handläggning hos förvaltningsmyndigheter och regering till ett system där överprövningen sker i domstol. Översynen omfattar frågan om hur bestämmelserna om meddelande av beslut om arbetstillstånd kan preciseras i lag utifrån gällande praxis och förarbeten. Närmare om bristsituationer på arbetsmarknaden Undersökningar från (), och visar att det inte råder någon mer allmän brist på arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Även om det nu syns tecken på en återhämtning efter de senaste årens avmattning, så kommer det att dröja innan någon sådan mer allmän brist uppstår. Emellertid finns det brist på arbetskraft i specifika yrken och sektorer. Det gäller framför allt i kunskapsintensiva sektorer där eftergymnasial utbildning i stor utsträckning efter- frågas. Den största obalansen mellan tillgång och efterfrågan finns i yrken med krav på högskoleutbildning inom vård- och utbildnings- sektorn. Också i yrkeskategorier utan krav på eftergymnasial utbildning förekommer emellertid brist på arbetskraft, även här bl.a. inom vårdsektorn. Inom industrisektorn rapporteras brist på olika typer av teknisk kompetens. Enligt AMS gäller det bl.a. verktygsmakare, CNC-operatörer, kvalificerade svetsare samt bil- och lastbilsmekaniker. Långsiktiga beräkningar från både AMS och SCB visar att rekryteringsproblemen, såväl inom offentlig sektor som inom industrin, riskerar att kvarstå och fördjupas inom strategiskt viktiga områden. AMS har gett ut tre rapporter som behandlar rekryteringsbehoven inom vården och omsorgen, bygg- och anläggningssektorn samt utbildningsväsendet (Ura 2002:3, Ura 2002:9 och Ura 2003:3). Inom alla dessa tre områden bedöms bristen på arbetskraft på lång sikt bli mycket stor. Enligt SCB:s senaste långtidsprognos förväntas den redan stora bristen på arbetskraft med vård- och omsorgsutbildning att förvärras. På lång sikt blir det även brist på personer med teknisk utbildning och på lärare (och prognoser 2002 med sikte på 2020, SCB). Regeringen gav i regleringsbreven för AMS och i uppdrag att följa upp två tidigare rapporter från myndigheterna om arbetskraftsinvandring och regelverket på detta område. Enligt uppdraget skulle AMS och i sam- arbete med arbetsmarknadens parter lämna förslag till vad som kan göras inom gällande ordning för att bättre kunna tillgodose de ökade behoven av arbetskraft främst inom data- och teknikyrken samt inom undervisnings- och vårdyrken. AMS och Migrations- verket inkom till regeringen med rapporten och åtgärder för att möta framtida arbets- kraftsbehov (UD2000/1305/MAP). I rapporten föreslogs bl.a. vissa ändringar i AMS riktlinjer samt i utlänningsförordningen. AMS och påtalade i rapporten också behovet av en mer generell översyn av dagens regelsystem när det gäller arbetskraftsinvandring. Regeringen beslutade om för- ändringar i utlänningsförordningen. Dels infördes undantag från kravet på arbetstillstånd för bl.a. vissa specialister inom interna- koncerner, dels fick utländska studenter rätt att arbeta i , 4 kap. 2 § UtlF (1989:547). har i ett tillkännagivande (bet. 2002/03:SfU8, rskr. 2002/03:143) hemställt att regeringen tillsätter en parlamenta- risk utredning med uppdrag att utreda konsekvenser av och ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring. Enligt tillkännagivandet skall kommittén bl.a. också studera sambandet med asylrätten, så att denna inte urholkas. Vikten av ett EU- perspektiv i utredningens arbete lyfts fram. Det anges vidare att lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor inte får vara sämre för arbetskraftsinvandrare än vad som gäller för svensk arbetskraft. En parlamentarisk kommitté skall se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES samt utreda en rad därtill kopplade frågor. Kom- mittén skall lämna förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga. En grundläggande utgångspunkt i utredningsarbetet skall vara att löner, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor för personer som invandrar för att arbeta skall vara i nivå med dem som gäller för arbetstagare som redan finns i landet. Översyn av regelverket för arbetskraftsinvandring Kommittén skall se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring.