sou · GTB3101 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta resonemang ligger i linje med både balans och behov. Precis som eleverna anses ha särskilda behov av estetisk verksamhet och en balanserad skoldag, anses de ha behov av att ha roligt i skolan. och pekar vidare på att den estetiska verk- samheten kan legitimeras genom att ha en metodisk funktion inom andra ämnen och verksamheter. Elever kan t.ex. få hjälp med läsin- lärningen genom olika ramsor och rörelsesånger. Ytterligare en legitimeringsgrund är att de estetiska ämnena är särpräglade med specifika förutsättningar i relation till skolans övriga ämnen. I sin avslutande diskussion menar och att den estetiska verksamheten kan vara såväl terapeutisk och rolig som balanserande, men understryker vikten av att identifiera syftet 23 Den nationella utvärderingen av 2003. Sammanfattande huvudrapport, Skolver- kets rapport 250, 2004. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Om syftet med musik är att lära eleverna läsa skall undervisningen inte läggas upp på samma sätt som om man hoppas uppnå en djupare kunskap i musicerande. Ser vi skolan även fortsättningsvis som en del av samhällets kulturliv menar forskarna att vi måste ta barns och ungdomars kulturintresse och förmåga att utvecklas estetiskt och konstnärligt på allvar. Gemensamt för samtliga skolor i och forskningsstudier är det stora behovet av att legitimera den estetis- ka verksamheten. Författarna menar att de nationella styrdoku- menten till stor del har förlorat sin kraft att styra skolans estetiska verksamhet. och kan inte spåra några skillnader mellan skolor i eller utanför försöket med utbildning utan timplan. Snarare är det skolornas åldersprofil och lärarnas utbildning och kompetens som styr. Sammantaget ger inte utvecklingen i skolorna under försöksverk- samheten anledning till oro för att något eller några ämnen skall missgynnas konsekvent av arbete utan timplan. De praktiskt/este- tiska ämnenas ställning har t.ex. snarare stärkts under försökets gång. De har ofta fått mer tid genom att den vanliga ämnesunder- visningen har lämnats i stort sett orörd som ämnena också ingår i ämnesintegrerat arbete och tema. Det finns inte heller några tecken på att försöket generellt lett till en treämnesskola. Lärare i svenska, svenska som andraspråk och samhällsoriente- rande ämnen är positiva till utvecklingen. Det gäller i hög grad även lärare för de praktiskt/estetiska ämnena. Undervisningen i mate- matik påverkas inte av försöket. Lärare i naturorienterande ämnen oroar sig dock för att ämnena får för litet tid för ämnesunder- visning och laborationer. På motsvarande sätt oroar sig lärare i främmande språk för att det är svårt att genomföra kommunika- tionsövningar för elevernas självreglerade arbete. De prob- lem som verkar finnas handlar således om praktiska hinder inom ramen för den planering som arbetslaget förfogar över, dvs. hur tiden planeras och undervisningen organiseras för att målen skall nås inom de olika ämnena. De ökade möjligheterna till ämnessamverkan upplevs som posi- tivt av skolorna. Lärarna är mer intresserade av varandras ämnen och målen för dessa . Ett problem är hur man skall lyckas involvera alla ämnen i den gemensamma planeringen, ett annat är att det ofta kommer att handla mer om en operativ samverkan mellan ämnena än en i verklig mening konceptuell samverkan. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet 4.4Elevernas ansvar och inflytande Ett av syftena som skolor och kommuner redovisade att de hade för att vilja delta i försöksverksamheten var att ge eleverna större ansvar för, och därmed också ett ökat inflytande över, de egna studierna. Av delbetänkandet framgår att eleverna i försöket hade fått ett ökat ansvar för och inflytande över sina studier och att eleverna uppskattade den ökade friheten. Elevernas ökade ansvar och inflytande gällde främst tidsanvändning och arbetsformer inom ramen för de öppna undervisningspassen. Inflytandet var dock, trots att det ökat, fortfarande begränsat och i flera studier efterfrågade eleverna ett större inflytande. Det framgick också att elever som har svårt att nå målen tenderar att bli mer styrda än elever som klarar sig bra. Bearbetningen av underlaget till NU03 pekade på att elevernas inflytande över de egna studierna var större i försöksskolorna än i övriga skolor. Elever i försöksskolorna angav i högre grad än elever i övriga skolor att de är med och bestämmer hur tiden skall fördelas, hur de skall arbeta och vad som skall tas upp i olika ämnen, om vilka böcker som skall användas, om läxor och prov samt om vissa arbetsmiljöfrågor. Elevernas inflytande var dock begränsat för samliga variablerna, både för elever i försöket och för elever i övriga skolor. Enligt resultaten uppfattar pojkar att de har ett större inflytande än vad flickor uppfattar att de har. Det gäller både i försöksskolorna och i övriga skolor. Det framgår nu av skolornas dokumentationer att tendenserna till ett ökat ansvar och inflytande för försöksskolornas elever har stärkts ytterligare och att detta främst är knutet till det självreglerade arbete som bedrivs under de egna studiepassen. Det ökade elevinflytandet är nära förknippat med utvecklingen mot ett mer målorienterat, elevaktivt och individuali- serat arbetssätt. Det gynnar elevernas lärande att de i viss mån kan välja vad de ska jobba med efter intresse. Om en elev har ett specialintresse så drar det med sig andra ämnen. När det gäller elevinflytande så har inte timplanelöst inneburit någon förändring . Detta är ett område som vi bör utveckla ytterligare. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet I och med att vi förändrat vårt arbetssätt har eleverna mycket infly- tande i det vardagliga arbetet både med vad och hur. Vi har tagit bort eget arbete. Studieresultat och måluppfyllelse ser ut att utvecklas i rätt riktning, men framför allt så har eleverna nu ett större inflytande över sin inlärning och klimatet i skolan känns positivt. Vi har också fått ett bra arbetsklimat och en bra stämning mellan elev- lärare-förälder. Enligt Söderström24 visar litteraturen om elevers inflytande att motiven för att öka elevinflytandet i viss utsträckning är kopplade till skolans övergripande uppdrag att fostra demokratiska med- borgare, men att det också finns mer klassrumsnära motiv som att elevers engagemang för skolarbetet ökar när de får möjlighet att påverka sin arbetssituation. Den bredare skolforskningen pekar annars på att elevers inflytande mer handlar om rastaktiviteter och klassresor än om innehållet i det dagliga arbetet. Av lärare och skolledare framhålls ofta elevers eget arbete som exempel på hur elevers inflytande över det dagliga arbetet ändå har ökat och tagit en ny gestalt. Majoriteten av eleverna 6–9 i studie tycker bra om studiepassen även om de anser att de lär sig mest under lärar- ledda lektioner. Elevers egen planering lär enligt elever att disciplinerat utföra ett allt mer individualiserat arbete, dock på bekostnad av gemensamt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Elmeroth m.fl.25 menar att såväl elevernas inflytande som ansvar har påverkats i positiv riktning av försöket. Jämfört med referens- skolorna har försöksskolorna kommit en lång bit på väg och man menar att dessa har mycket att lära andra skolor om den nationella timplanen avvecklas. Elevinflytandet under de vanliga ämneslektionerna är enligt Elmeroth m.fl. fortfarande begränsat och handlar främst om hur och när vissa moment skall behandlas. Inflytandet över den individuella tiden är däremot större. Försöksskolorna har i högre grad än referensskolorna skapat förutsättningar för olika former av individualisering, vilket skapat möjligheter för elevinflytande i det , Utbildning utan nationell timplan i – Individualisering eller privatisering av lärprocessen, 2005. Elmeroth m.fl., Tid för målstyrning, 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet dagliga arbetet men som också kräver att eleverna tar ansvar för sina val och för att fullfölja vad de har planerat. Elmeroth m.fl. menar att eleven har fått en ny roll som förhandlare, något som upplevs som stimulerande. Förhandlingarna gäller i första hand när och hur uppgifter och läxor skall göras, men exempelvis också om tiden skall ägnas åt att läsa inför prov eller åt att ta igen missade moment på grund av frånvaro. Indirekt har eleverna fått en större möjlighet att styra över sin fritid. Lärarna i studien har en övervägande positiv syn på elevernas förmåga till ansvarstagande. Känslan av att ha inflytande över en del av sin skoldag bidrar enligt utvärderarna till att eleverna känner sig motiverade. Elever och lärare anser att målinriktningen är tydlig på de studerade försöksskolorna. Såväl elever som lärare är dock tveksamma till om alla elever klarar av att ha inflytande och ansvar. Eleverna inser att det är nödvändigt att kunna ta ansvar för att inte bli förlorare i systemet. De efterlyser därför aktiva insatser från lärarna för att öka kunskaperna om hur man gör när man tar ansvar. Enligt Elmeroth m.fl. menar lärarna däremot att eleverna blir ansvarsfulla genom att de får tillfällen till ansvars- tagande. m.fl.26 pekar på att det i såväl de utredningar som föregick försöksverksamheten som i försöket rått en stor och enligt forskar- na föga ifrågasatt tilltro till vissa arbetssätt, som ämnesintegrerade studier och arbetssätt där eleverna avkrävs en hög grad av självstyrning och ansvar för sitt lärande. Att eleverna får större inflytande över sina studier och uppmuntras till större aktivitet och självständighet ses av de flesta som i huvudsak positivt. Forskarna konstaterar också att eleverna i de tre skolor som projektet följt delar denna uppfattning. De trivs med att kunna påverka takten, ordningen och innehållet i sitt arbete inom ramen för tematiska studier och arbetspass, även om de inte är helt utan reservationer. m.fl. uppmärksammar att innehållet i de öppna passen har betydelse för hur eleverna uppfattar dem. Endast läxläsning, arbete för att komma i kapp och provläsning räcker inte för att motivera eleverna. De högpresterande eleverna har dessutom inte sällan svårt att dra nytta av öppna pass p.g.a. brist på arbets- uppgifter och kan därför känna stagnation och leda. 26 L m.fl., Timmarna i skolan, 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet konstaterar att innehållet i denna typ av lektioner bör upp- märksammas. Eleverna önskar sig också lärarledda lektioner med en högre grad av lärarstyrning, och tror inte att alla elever klarar av att vara självstyrande i sina studier. Enligt resultaten från en enkät till ett stort antal rektorer som genomförts av m.fl. är det betydligt vanligare att eleverna själva kan bestämma hur de disponerar tiden i deltagande än icke deltagande skolor. Eleverna i och fallstudier27 har fått ett ökat inflytande över när uppgifterna skall utföras, men inflytandet över det innehåll som skall behandlas är begränsat. I samtliga fallstudier kan ses hur gemensamma normer i stället antar formen av individuella kontrakt. Genom olika planeringsböcker, portfolios, individuella utvecklingspärmar och utvecklingsplaner etc. blir tidsordningen mer individuell. När, i vilka steg innehåll skall behandlas, i vilken takt som arbetet skall framskrida, i vilken ordning som olika innehållsområden skall relateras är förhållanden som regleras via dessa olika former av individuella kontrakt. På grund av att lärarna inte hinner anpassa innehållet efter individuella behov och förutsättningar får vissa elevgrupper endast more of the same även som betecknas eget arbete. I elevstudie28 uppger en högre andel av de fyra för- söksskolornas elever än eleverna i de båda övriga skolorna att de i lagom utsträckning kan påverka arbetsformerna i skolan respektive innehållet i skolarbetet. Både vid mättillfällena och 2004 uppgav en större andel av eleverna i försöksskolorna än i övriga skolor att de har bra möjligheter att jobba klart, de har möjlighet att påverka mängden hemarbete, de har möjlighet att arbeta mer med roliga ämnen, de har möjlighet att arbeta mer med det de behöver. Endast för påståendet att de har bra möjligheter att bestämma paus gällde motsatsen, dvs. att andelen var större i jämförelseskolorna. menar att en väg mot inflytande och ansvar för det egna arbetet är upprättandet av individuella utvecklingsplaner. och D. , En reform i tiden, 2005. , Elever, mål och makt – två bilder, 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Nästan var tredje elev i studiens försöksskolor uppgav 2004 att de har en sådan plan. I jämförelseskolorna är det bara var femte elev. Dessa resultat är oförändrade . I undersökningen 2004 prövade även ett påstående om hur tiden räcker till diskussion och samarbete. Det råder enligt resultaten inte några stora skillnader mellan skolorna i och utanför försöksverksamheten i detta avseende, de som finns är till försökets fördel. Detta borde enligt dämpa de farhågor som funnits för att slopad timplan skulle leda till ensamarbete för eleverna. När det gäller möjligheterna till kollektivt inflytande över tids- användningen råder det enligt inte några stora skillnader mellan försöks- och jämförelseskolorna. Andelen elever som svarar att de som grupp aldrig får vara med och bestämma över tids- användningen är dock mindre i försöksskolorna, vilket enligt kan indikera att en slopad timplan kan bidra till att fler elever får möjlighet till medbestämmande. Hon understryker dock att resultatet inte är tillfredsställande , varken för skolorna i eller utanför försöket. Elevernas kollektiva inflytande över arbetsformer och organisation slår i litet olika riktning, varför inga tydliga slutsatser kan dras. På fråga om eleverna deltagit i diskussioner om val av eller plane- ring för tema/projekt svarar en högre andel av eleverna i försöks- skolorna än i jämförelseskolorna ja, men en högre andel svarar också nej. Även om formen för inflytande kan vara diskussion i klassen, och således erbjuds alla i klassen, uppfattas den inte av alla elever eller så orkar de inte engagera sig. Elevernas egna förslag till hur inflytandet och medbestämmandet skall öka skiljer sig inte på något särskilt sätt mellan skolor som är med i försöket och de som står utanför. Eleverna vill till exempel bestämma mer om arbetssätt, schema, raster, projekt, temadagar, tidsfördelning per ämne. Många nämner också skolgården och skolmaten. intryck är att elever generellt vill ha mer inflytande, men att de har svårt att konkretisera över vad. En av utgångspunkter i utvärderingen är att elevernas inflytande förutsätter kunskap om och förståelse för skolans mål. Enligt är det därför tillfredsställande att försöksskolorna har fler elever som har kunskap om och bekantskap med kursplanerna. En större andel elever i försöket har läst eller diskuterat kursplanen i alla de fem ämnen studien fokuserar och andelen har dessutom ökat. Denna slutsats får stöd av Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet som i sin uppföljande studie29 pekar på att lärarnas och rektorernas ambition är att eleverna skall involveras i olika typer av måldiskussioner och att det i sig anses vara en form av elevin- flytande. Eleverna lär sig att reflektera över sitt lärande och ser att de faktiskt kan saker. Enligt Hadenius30, som har specialstuderat flickors situation, upplever flickor i huvudsak att de har tillgång till den handledning de behöver under arbetspassen. huvudstudie tyder dock på att många lärare ger mer tid åt pojkarna. Kanske är flickorna nöjda med sin handledning trots att de får mindre lärartid. hänvisar till att flickor enligt läroplanen skall få lika mycket uppmärksamhet som pojkar. Skolledarna från de fem skolorna i studie31 karaktäri- serar lärarnas syn på den ideala eleven i det här systemet som en elev som visar en förmåga att ta ansvar för sitt lärande, tar egna initiativ, utvärderar vad han/hon lärt sig och reflekterar över sitt eget lärande, är trygg i sig själv och visar empati mot andra och är harmonisk, duglig och demokratisk. Det handlar således om elever som är duktiga i att ta eget ansvar. Enligt skolledarna har vissa elever på skolorna utvecklat dessa förmågor medan andra inte når dit i sitt skolarbete. Den senare gruppen utgörs av dels resultatfixerade kodknäckare med gott läshuvud, men med brister när det gäller kunskapskvaliteter, dels övergivna korridorvandrare som inte knäcker koden och inte når godkända betyg och dels elever med olika inlärningssvårigheter som är svåra att hjälpa så att de når godkända betyg. Resultaten från de sex skolor som m.fl.32 följt pekar på att det som sker i försöks- och referensskolor är oberoende av om timplanen följs eller inte, det handlar mer om hur undervisningen , Otänkbart att gå tillbaka, 2005. , steg mot målstyrning, 2005. , Utbildning utan nationell timplan i – skolledares samtal om skolarbetet och dess problem, 2005. m.fl., Tid som frihet – tid som tvång, 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet är elever som är utrustade med det som utvärderarna benämner ideal elevkom- petens vinnare. De använder tiden effektivt och kan själva söka kunskap om läraren inte tillhandahåller den. De kan därmed avancera snabbare än då takten i lärarens förmedling bestäms av den grupp elever som inte har den ideala elevkompetensen. De elever som uppenbart inte ägnar sig åt skolarbete får lärarens uppmärksamhet, och därmed också lärarens stöd. Förlorarna är därför, enligt utvärderarna, de som ser ut att jobba med rätt saker och får vara i fred, även om de i själva verket gör något helt annat. Utvärderarna anser att det självreglerade arbetssättet därmed ska- par en ny grupp elever i behov av stöd, som med ett mer traditio- nellt arbetssätt inte skulle behöva det. De behöver hjälp med såväl planering före arbetspassen som kontroll av utfört arbete efter arbetspassen. Konsekvensen av detta blir att det bli svårare för eleven att utveckla det ansvar och den självständighet som är avsikten med arbetssättet. Även m.fl. har studerat vilken roll kön har i en skola utan timplan. Enligt dem är de självgående flickorna vinnare. De stökiga pojkarna finns bland förlorarna, även om det kompenseras av att lärarna lägger mer tid och uppmärksamhet på dem. Enligt m.fl. är därför de tysta flickorna vars svårigheter inte uppmärksammas de som förlorar mest. och har analyserat enkätsvar från ett stort antal elever vid tretton skolor med höga ambitioner i mål- och resultat- styrning. En hög andel () av eleverna 6 och en relativt hög andel () av eleverna 9 har en god tilltro till sin förmåga att hantera mål och tid, dvs. att ta ansvar. Även lärarna i och studie (lärare från 123 skolor) fick skatta elevernas förmåga till självreglering. Det visade sig att skolor med höga ambitioner och hög aktivitet vad gäller mål- och resultatstyrning tenderar att ha elever som är duktiga på självreg- lering. Sammantaget framgår av delegationens olika underlag att eleverna successivt under försöket har fått ökat ansvar och inflytande, fast då främst under arbetspassen som avsatts för självreglerat arbete. Eleverna är positiva till det ökade inflytandet som kan skapa ökat 33 M. och R. , Effekter i försök med timplanen på , 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet engagemang, men efterfrågar mer. Inflytandet handlar i första hand om var, när och hur, men i mindre utsträckning om vad. De elever som gynnats av det självreglerade arbetet är de som använder tiden effektivt och själva söker kunskap. Eleverna har i många fall stor tilltro till sin egen förmåga att ta ansvar. finns en stor enighet om att vissa elever inte klarar detta utan stöd. 4.5Elever i behov av särskilt stöd Det bör finnas stora möjligheter att anpassa en skola utan timplan till elevers skilda behov och förutsättningar. Av delbetänkandet framgick att försöksskolornas elever och föräldrar i stort var positiva till hur behoven hos elever i behov av särskilt stöd togs om hand. Lärarna såg både möjligheter och problem med det sätt de valt att organisera arbetet på. Elevernas behov uppmärksammades och man sökte organisera lösningar utifrån deras individuella förutsättningar. Det flexibla arbetssättet frigjorde enligt lärarna tid för elever i behov av särskilt stöd. Det konstaterades dock att det krävs särskilt medvetna strategier och kunskaper för elever med mer uttalade svårigheter på grund av funktionsnedsättning. Av underlaget till NU03 framgick också att det var avsevärt vanligare att skolor i försöksverksamheten hade som princip att organisera stödet inom ramen för ordinarie undervisning än i övriga skolor. En högre andel av eleverna i försöket än i övriga skolor uppgav också att skolan stödjer och hjälper alla elever som har det besvärligt. I sina dokumentationer till delegationen menar skolorna fort- farande att man genom ett förändrat arbetssätt nu har möjlighet att avsätta mer tid till de elever som är i behov av särskilt stöd och att detta kan planeras och organiseras flexibelt utifrån elevernas behov, dvs. inte schemaläggas i en fast form för hela terminer i taget. Vissa elever behöver dock en tydligare styrning för att klara av sin skol- situation – och då får eleverna det. Specialpedagogerna ser arbetet utan timplan som en nödvändighet. Det hade inte fungerat om de inte arbetat efter elevernas behov Vi har också blivit tydligare som lärare att styra de elever som behövt det för att klara målen i läroplanen och betygskriterierna. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Vi har vid våra kommun- och skolbesök fått uppfattningen att organiseringen av undervisningen för elever i behov av särskilt stöd är en fråga skolorna lägger ned stor möda på att lösa. Man avsätter särskilda resurser ur arbetslaget för att möta behoven hos de elever som har svårigheter att nå målen. Tiden för det självreglerade arbetet utnyttjas för denna typ av särskilda insatser. Ingen av de skolor som vi har besökt menar att de har några särskilda strategier för t.ex. pojkar eller elever med utländsk bakgrund, som generellt sett har sämre studieresultat än flickor och elever med svensk bakgrund. De insatser som genomförs tar i stället sin utgångspunkt i elevernas svårigheter att nå målen. En elevgrupp som tidigt uppmärksammades av forskarna och utvärderarna var de elever som har problem att klara kravet på målmedvetenhet och självdisciplin, egenskaper som är vikiga inom ramen för det självreglerade arbetet. tog i sin första rapport34 fasta på begreppet vandrare för att karaktärisera dessa elever. Enligt har förmodligen dessa elever alltid funnits, men blir enligt flera utsagor synligare i det nya systemet. En vandrande elev stör mer än en elev som tagit mental rast, vilket alltid varit möjligt. Vandrarna behöver mer struktur och lärar- styrning än andra elever vilket minskar deras möjligheter att göra egna val. I sin slutrapport redovisar Elmeroth m.fl.35 att det i försöket träder in stödstrukturer för den grupp elever som har svårt att hävda sig och behöver mycket stöd. Strukturen innebär att eleven får en utstakad väg mot ett lämpligt mål. Konsekvensen blir att eleven får betydligt mindre frihetsgrader än andra elever, men också för- bättrade resultat. Utvärderarna hänvisar bl.a. till sin analys av resultat från nationella utvärdering (NU03) som pekar på att elevgrupper som har sämre förutsättningar för skolframgång har gynnats av försöksverksamheten. Stödstrukturerna på försöksskolorna innebär enligt Elmeroth dels att elevernas behov kartläggs och dokumenteras på ett annat sätt än tidigare, dels att hemmet involveras på ett tydligare sätt i elevernas kunskapsutveckling. Med mer individuella lösningar har behovet av planering och dokumentation ökat. Tiden ses inte längre som en garant för att eleverna har fått kunskap. , Gränslöst arbete – inom vissa gränser, 2003. Elmeroth m.fl., Tid för målstyrning, 2005. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet