sou · GTB373d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Ett alternativt sätt att mäta hur frekvent möjligheten till att ta ut del- tidsdagar i föräldrapenningen nyttjas, är att studera det faktiska antalet uttagna dagar. Där varje deltidsdag, oavsett del, räknas som . Detta kan vara motiverat eftersom varje deltidsdag speglar ett faktiskt behov hos föräldrar att nyttja denna möjlighet. Till viss del döljs detta då enbart antalet nettodagar studeras. Av figur 4.2.10 framgår att då detta mått studeras blir andelen uttagna deltidsdagar något större än eljest. Den historiska utvecklingen förändras dock inte. Andelen dagar som tas ut på deltid har, sett över hela perioden –2004, minskat från 2 Med deltidsnettodagar avses antalet dagar som tagits ut på deltid uppsummerat till hela nettodagar. Minskningen skedde i huvudsak –1996 och under de senaste 2–3 åren har nyttjande på deltid återigen ökat. Figur 4.2.10 Andel som har föräldrapenning på deltid Källa: Utredningens bearbetningar av statistik. En detaljerad bild av hur deltidsuttaget fördelar sig emellan män och kvinnor presenteras i tabell 4.2.2. Där framgår dels hur stor andel av föräldrarna som använder sig av möjligheten att ta ut för- äldrapenningen på deltid, dels andelen dagar som män respektive kvinnor tar ut som hel- respektive deltidsdagar. 2004 fick 97,9 pro- cent av alla föräldrar som tog ut föräldrapenning, vid minst ett till- fälle ersättning för en hel föräldrapenning dag, fick vid minst ett tillfälle ersättning för en 3/4-dels dag, fick vid minst ett tillfälle ersättning för en halv dag och fick vid minst ett tillfälle ersättning för 1/4- respektive 1/8-dels dag. Skillnaden mellan andelen män och kvinnor som fått deltidsersättning är förhållandevis liten. Andelen kvinnor som vid minst ett tillfälle fick föräldrapenning utbetalt för 3/4- respektive 1/4-dels dag var något högre än motsvarande andel bland männen. Av det totala antalet föräldrapenningdagar som användes togs ut som 3/4-dels dagar, som halv- dagar, som 1/4-dels dag och som 1/8-dels dag. Män och kvinnor använder sig av möjligheten att ta ut deltids- dagar i ungefär lika stor utsträckning. Den största skillnaden finns i användandet av halvdagar, där av de utbetalda netto- dagarna till kvinnor utgörs av halvdagar medan motGsvarande andel bland männen uppgår till . Tabell 4.2.2 Uttag av föräldrapenningsdagar på hel- respektive deltid 2004 Med 1/8 ersättning Andelen föräldrar som tog ut pappadagar i samband med barnets födelse var 2004 (figur 4.2.11). Det är en något lägre andel än då andelen som högst var 1990. sjönk andelen markant och var som lägst 1997 då av föräldrarna använde möjligheten att vara ledig i samband med barnets födelse. Därefter har andelen pappor som tagit ut sina pappadagar återigen börjat öka. De föräldrar som tar sina pappadagar tar i nästan samt- liga fall ut alla . Det genomsnittliga antalet pappadagar bland dem som tar ut åtminstone har varierat 2004 (figur 4.2.12). Figur 4.2.11 Andel föräldrar som tar ut pappadagar Figur 4.2.12 Genomsnittligt antal pappadagar per person En majoritet av kvinnorna, , som födde barn försörjde sig under de sista 90 dag- arna av graviditeten på ersättningar från socialförsäkringssystemet. I genomsnitt handlade det om som utbetalades i form av föräldrapenning, havandeskapspenning eller sjukpenning. Den regionala variationen var liten på total nivå (figur 4.2.13). Högst andel ersatta kvinnor fanns i () och lägst i (). Däremot fanns stora skillnader mellan olika län beträffande vilken ersättningsform som betalades ut. Figur 4.2.13 Andelen ersatta kvinnor innan förlossning Det är av de gravida kvinnorna som tar ut föräldra- penning före barnets födelse. Det kan vara dels förtida uttag av för- äldrapenning för det väntade barnet eller föräldrapenning för ett äldre syskon. De kvinnor som tagit föräldrapenning före barnets födelse tog i genomsnitt ut för annat barn än det som de 3 Avsnittet bygger på statistik och slutsatser från RFV analyserar 2003:7. bär och för det barn som väntas. Andelen varierar mellan i ner till i (figur 4.2.14). avviker markant från övriga län och som jämförelse kan nämnas att i de län som hade minst andel, och , tog av de gravida kvinnorna för- äldrapenning innan barnets födelse. Figur 4.2.14 Föräldrapenning före barnets födelse i olika län Andel (% ) Havandeskapspenning betalades ut till av alla gravida kvinnor. I huvudsak går havandeskapspenningen till dem som arbetar inom vårdsektorn. Övriga yrkeskategorier är exempelvis gymnastiklärare, affärs- och restaurangbiträden. I genomsnitt betaldes ut av maximala . Det innebär att de allra flesta som får havandeskapspenning får det som de är berättiga till ersättningen, d.v.s. fram innan beräknad förlossning. De regionala skillna- derna är stora (figur 4.2.15). I fick av alla gra- vida kvinnor havandeskapspenning, vilket kan jämföras med drygt var tionde kvinna i och . Figur 4.2.15 Havandeskapspenning i olika län 33 32 31 30 29 29 28 28 27 har som figur 4.2.14 och figur 4.2.15 visat haft en låg andel kvinnor som tagit ut föräldrapenning eller havandeskapspen- ning. Av figur 4.2.16 framgår dock andel gravida kvinnor som är sjukskrivna är störst i . Stor andel sjukskriv- na finns även i , och där andel- en som varit sjukskrivna under de sista 90+ dagarna av graviditeten ligger mellan 50–. Lägst andel sjukskriva, , finns i , , och . I genomsnitt är det av de gravida kvinnorna i som varit sjukskrivna . Antalet utbetalade dagar motsvarade men varierar mellan de olika länen. I Väster- botten och är de gravida kvinnorna i genomsnitt sjuk- skrivna , medan de gravida kvinnorna i Upp- sala var sjukskrivna per kvinna. Figur 4.2.16 Sjukpenning i samband med graviditet i olika län nyttjades ca 42 miljoner dagar med föräldrapenning (figur 4.2.17). Det är en ökning med i förhållande till 1999, då ca 36 miljoner dagar togs ut. Det ökade antalet dagar beror dels på en utbyggnad av försäkringen med 2002 , dels på det ökade barnafödandet . Det ökade barnafödandet har medfört att antalet barn som ersättning betalas ut för har ökat med –2004. 2004 betalades ersättning ut för nästan 490 000 barn. Denna volymökning har tillsammans med den suc- cessivt stigande medelersättningen medfört att utgifterna i för- äldrapenningen har stigit med . Figur 4.2.17 Kostnad för föräldrapenning och antalet dagar med ersättning Den genomsnittliga ersättningen i föräldrapenningen uppgick till per dag. Ersättningen var i genomsnitt för kvinnor och för män (figur 4.2.18). Det är en ökning med . Den ökade medel- ersättningen kan dels förklaras med den allmänna löneutvecklingen men också av att fler pappor tar ut föräldrapenning. Skillnaden i medelersättning har dock minskat något, bland annat som en effekt av att grundnivån har höjts. Kvoten mellan kvinnors och mäns ersättning från föräldrapenning har ökat från 1999 till 2004. Figur 4.2.18 Medelersättningens utveckling för män respektive kvinnor