sou · GTB344d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Men symbolerna är positiva med sina ansikten och färger. Gulddekalen känns mycket positiv. Om du ser någon av de här symbolerna på dörren på en restaurang eller en livsmedelsaffär vad tror du då att den står för? Alla intervjupersoner kunde ange vad som avsetts, en person tyckte att det var lite otydligt. Några personer har ifrågasatt vilken restau- rangägare som skulle sätta upp den röda symbolen. Den översta (guld) är bra. Den mellersta (silver) – ok. – gå inte in där Hemma (i ) har jag läst i tidningen om kontroll av restauranger. Då frågade jag i min pizzeria varför de fick anmärkning. Det var temperaturen i kylen. Den röda: Inte så bra. De andra: Bättre. Den röda är inte en hygienisk restaurang/butik och de andra är bättre. Den översta (guld) visar godkänt, den i mitten (silver) ok och den understa (röd) har baciller och sådant. De känns lite otydliga om man bara ser ett märke utan förklarande ord på. Den röda känns extremt negativ. Jag skulle inte vilja sätta upp den om jag var caféägare. Intervjuaren berättar att symbolen ska användas för att visa resultaten av kommunernas livsmedelskontroll på restauranger, caféer och livsmedelsaffärer. Tycker du att de här symbolerna är bra eller dåliga på att visa resultaten av livsmedelskontroll (guld-silver-röd-serien visa- des)? Många intervjupersoner tyckte att symbolerna visade resultaten på ett bra sätt. Men det kom också förslag till förbättringar och andra kommentarer. Nja, de känns lite för enkla för att visa det. Det borde stå att det handlar om hygien, tillsammans med t.ex. ord som godkänd, ej godkänd osv. Det borde framgå var på en skala märkena motsvarar. Sådär, silver är otydlig om man inte ser dem tillsammans alla tre. Viktigt och bra med symbolerna. Den röda ger en starkare signal. Silver och guld ger sport- associationer. De hänger inte riktigt ihop (dvs. guld, silver kontra röd). Det är svårt att begripa direkt. Man skulle kunna lägga till stjärnor på symbolerna, en stjärna på den röda, två på den silverfärgade och tre på den guldfärgade. De andra symbolserien/serierna visades (svarta, vita respektive grönt, gult, rött). 2b. Tycker du att denna symbolserie är bättre eller sämre? De svarta och vita var det ingen som föredrog. De ansågs vara mindre tydliga och det upplevdes svårare att se skillnad mellan de tre munnarna. Den svart, vita ansågs sämre än båda de andra varian- terna. Av de som såg guld-silver-rött och grönt-gult-rött tyckte de flesta bättre om de . De andra (de i guld, silver-färg) ser man bättre än de här (vita). De ser också bättre ut. Den här är mer neutral. Men det är frågan om folk ser skillnad. Med mer färg är det lättare att se skillnad mellan de tre olika. Jag skulle föredra de i färg. Färgerna från trafikljusen innebär redan något för folk. De andra ser ut som diplomfärger. De känns ganska bra. för restauranger och krog- liv. Färgerna är bättre för t.ex. butiker. Färgerna (grönt, rött gult) generellt bättre än medaljfärgerna. Färgerna (grönt, gult, rött) är bättre! Tydligare symboler som an- vänds i andra sammanhang. Guld, silver, röd. Den är vänligast. Tydligare att mellanvarianten är ganska ok. Även om jag skulle tänka mig för innan jag går in i en restaurang med silvermärkning. Men jag skulle gå in. Den gula är mer varning. Är det något du tycker behöver ändras med de här symboler- na? Några av intervjupersonerna bidrog med förslag till förändringar av symbolerna. Dels var det större symboler som efterfrågades och dels var det önskemål om att skalan ska framgå. Med tanke på folks syn. För tydlighetens skull. Men det beror också på marknadsföringen. Ja, tydligare skala. Det borde framgå att det finns två andra märken också. Borde kanske se lite mer officiell ut. Skulle kanske vilja veta vilken skalan är. Skulle du titta efter de här symbolerna innan du väljer restaurang/affär? Intervjupersonerna skulle titta på symbolerna, med något undantag. Orsaken sa man vara att man inte ville bli sjuk, eller äta dåliga livsmedel och att det kändes viktigt rent generellt. En person trodde inte att människor skulle leta symboler, orsaken var att de är för stressade. Om jag visste att de fyllde någon funktion. Då vet jag att jag får bra råvaror. Jag vill inte bli sjuk. Det är en hård konkurrens. Så därför måste vissa köpa billigt kött, gammalt kött. Kontrollen måste kunna dyka upp när som helst. och nätter serveras det gamla köttet till ungdomar, till dig och mig, när vi är på fyllan och vill äta kebab. Framförallt vill jag veta vilka ställen som har sämst hygien. Skulle aldrig gå på ett ställe med en röd symbol. Den sammanfattande rapporten visades och intervjuaren be- rättade att rapporten ska användas för att visa resultaten av kommunernas livsmedelskontroll inne i restauranger, caféer och livsmedelsaffärer. Hur tycker du att det här ser ut? Många hade synpunkter på rapporten. Den ansågs för rörig, innehålla för mycket information, var otydlig eller hade för liten text. Några tyckte den var bra därför att den var tydlig. De som var positiva var framförallt personer som intervjuades i en lugnare miljö och som därmed tog sig mer tid att titta på rapporten. Vis av erfarenhet. De flesta tycker nog att det är för plottrigt och för smått. Det känns som om det är för kontrollanter. Motiveringsdelen är för myndigheter, den behövs inte. Det borde vara mer fokus på ovandelen. Förklaringen till 1,2,3 är alldeles för liten, syns knappt. Svårt att se skillnad mellan de olika kontrolltillfällena. Hänger upp mig på orden rutin, beställd och uppföljande. Känns fel med omvänd kronologisk ordning på kontrollerna också. Tycker den ser bra ut. Förväxlar 05 med att det är femte kontrollen inte året. Kontrolldatumen var förvirrande. Hur ofta görs kontroller? För liten text. För mycket information! Skalan måste göras tydligare. Förklaringarna till symbolerna och skalan måste göras större. Jo, man ser ju i huvuddrag att restaurangen har blivit kontrollerad. Man kanske inte förstår innebörden av texten. ut, men svårt att förstå de olika kontrollerna. Orden under figurerna försvårar (dvs Uppföljande, Beställd och Rutin). Den ser ok ut. Den är begriplig. Lagom med information. Den förklarar mellansymbolen. Med informationen här skulle det bli lättare att ta ställning om man ska gå in på en silverrestaurang eller inte. Skulle du titta i den här rapporten om den var uppsatt i en restaurang eller affär? Flera av intervjupersonerna sa att de inte skulle titta i rapporten. Många motiverade det med att de skulle nöja sig med att titta på symbolen. Andra intervjupersoner sa att de skulle titta i rapporten om de hade anledning, dvs. om det var gul/silversymbol eller om de undrade över något. Jag skulle nöja mig med att titta på symbolen (ip menar vid dörren). Om den satt bredvid menyn, så kanske jag skulle titta på den. Inte om det var grönt. Om det var rött så skulle jag inte gå in. Men om det är gult skulle jag absolut kolla. Nej, jag skulle inte ta mig tid att läsa den. Kanske om jag hade orsak att undra över något. Ja, det är möjligt om det satt silver på dörren. Alla skulle ju inte läsa rapporten. Jag vill ha koll. Jag tycker det är intressant. Bra att man kan se de olika områdena. Det är bra att man kan se tidigare bedömningar. Även om ett ställe har en ok märkning nu så kan de ha misskött sig tidigare, och det är bra att veta. Då blir man mer uppmärksam på dem. Hur tycker du att det ser ut att ha gått för den här restau- rangen i den senaste kontrollen? De flesta säger att det har gått bra och pekar på den stora guld- smileyn högst upp till vänster. Bra, eftersom de har fått den. (ip pekar på den stora guld- smileysen). Bra, bara en liten 1:a. Det syns lätt vilka resultat de fått. Hur tycker du att det ser ut att ha gått i tidigare kontroller? Flera har uppenbara svårigheter att hitta resultaten av tidigare kontroller. Andra hittar direkt och hittar genom att titta på datumen. Den är lite rörig: Man kollar mest efter minerna, inte efter datumen. Nej Ja, han har förbättrat sig. (Ip pekar på de tre kolumnerna). OK, förutom kyckling och spårbarhet. Svårt att fatta varför det är tomma fält och 1:or i andra. Är det samma sak? Tycker du att det framgår vem som har gjort kontrollen? Intervjupersonerna hittar lätt att det är som genomfört kontrollen. De pekar på kommunsymbolen eller säger att det är . (Ip pekar på stad-symbolen). Ja, det är tillräckligt tydligt. Kanske skulle miljö och hälsa lyftas fram tydligare? Ja, inget svårt att se. Är det något som du skulle vilja förändra? Många förslag till förbättringar kommer fram. Alla med förslag till förenklingar och förtydliganden. Några tycker att hela rapporten kan uteslutas. De menar att det räcker med bara godkänd eller inte godkänd. Jag tycker inte om språket (ip pekar på förklaringarna av sym- bolerna och poängsättning avvikelse). Sedan krånglar man till det genom att ta med både siffror och symboler. Idén som sådan är bra, det är bra med bättre koll. Man kanske kan vända på kolumnerna. (Ip menar att den senaste kontrollen skulle ligga i kolumnen längst till höger och inte tvärt om.) Ja, mycket mindre text, mindre byråkratiskt annars förstår inte vanligt folk. Ja, att man skulle fylla i t.ex. OK eller godkänt på de områden som är tomma. Borde gå att göra enklare. Motiveringen var dock bra. Bra med text som beskriver kontrollresultatet, då kan man se hur allvarligt det är. Man är intresserad och vill läsa, men läser nog inte. Om det är en gulddekal finns det ingen anledning att läsa. Men blir det allvar läser man. Det här är intressant. Bra att det här kommer! 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. 42.Säker information – förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information – förslag till Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Tolkutbildning – nya former för nya krav. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla?