sou · GTB348 · 2006-01-01 00:00:00 — Om lärosätena erbjuder den utbildning som efterfrågas av studenterna och erbjuder undervisning och stöd så att studenterna klarar sina studier, innebär detta en större möjlighet för ett lärosäte att få tillgång till anslagsmedel inom tilldelat takbelopp. Ett resurstilldelningssystem som baseras på såväl antalet helårsstudenter som studenternas prestationer kan dock vara svårt att kombinera med kravet på att utbildningsutbudet skall anpassas till arbetsmarknadens behov. Om studenterna inte efterfrågar sådan utbildning, kan effekten bli att lärosätets intäkter minskar. Konsekvensen kan bli att verksamheten vid lärosätet inte genererar några intäkter men väl fortsatta kostnader. Långsiktighet i planeringen försvåras av att resurser uteblir. Problemet har uppmärksammats av () i rapporten inom högskolan - hur hanterar högskolorna en vikande efterfrågan (RRV 2003:13). RRV konstaterar att regeringens styrsignaler till lärosätena är otydliga och att resurstilldelningssystemet innehåller starka incitament för lärosätena att såväl öka antalet studenter som godkänna studenternas studieresultat. Vidare konstaterar RRV att lärosätena har begränsade möjligheter att dämpa de ekonomiska effekterna av studenternas minskade efterfrågan. För att åstadkomma en utbildningsplanering som medger en bättre anpassning av utbildningsutbudet till arbetsmarknadens behov har regeringen denna dag beslutat att ge ett särskilt uppdrag (dnr. U2004/1426/UH). skall enligt uppdraget lämna underlag för lärosätenas planering av utbildningsutbudet samt underlag för regeringens utbildningsuppdrag till universitet och högskolor. Behovet av en utredning Högskoleutbildning skall, utifrån den vetenskapliga utvecklingen, förse samhället med utbildade personer på såväl kort som lång sikt. Resurstilldelningssystemet skall möjliggöra ett utbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av studenter och arbetsmarknad. Resurstilldelningssystemet skall tillgodose lärosätenas behov av långsiktighet i planeringen så att de ekonomiska effekterna av en förändrad efterfrågan av studenter blir hanterbara. Resurstilldelningssystemet bör vidare möjliggöra att de samlade grundutbildningsresurserna utnyttjas bättre och att nuvarande brister i effektiviteten, t.ex. "dubbeletablering" av vissa utbildningar i en region, minskar. Mot ovanstående bakgrund behöver en översyn av resurstilldelningssystemet göras för att dels se över om nuvarande system tillgodoser dessa behov, dels eventuellt föreslå förändringar. Utredaren skall göra en översyn av om nuvarande resurstilldelningssystem för den grundläggande högskoleutbildningen fungerar tillfredsställande, när större hänsyn har tagits till att anpassa lärosätenas utbildningsutbud till arbetsmarknadens behov . Utredaren skall utifrån denna översyn föreslå eventuella förändringar av resurstilldelningssystemet eller överväga andra åtgärder som ger möjlighet att bedriva utbildning av hög kvalitet, ta fortsatt hänsyn till studenternas efterfrågan, tillgodose arbetsmarknadens behov på såväl kort som lång sikt, tillgodose lärosätenas behov av stabila ekonomiska förutsättningar, bedriva utbildningssamverkan mellan universitet och högskolor t.ex. genom distansutbildning, och ge incitament för att all högskoleverksamhet skall bedrivas så effektivt som möjligt, såväl för det enskilda lärosätet som totalt för landet. Utredaren skall beakta att resurstilldelningssystemet skall vara tydligt, förutsägbart samt lätt att genomskåda även om dimensioneringen förändras . Utredaren bör inhämta kunskap om utvecklingen av resurstilldelningssystem i några jämförbara länder. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredningsarbetet skall bedrivas efter samråd med universitet och högskolor. Uppdraget skall vara slutfört och redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen om läggande högskoleutbildning U 2004:03) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för dåvarande tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av resurstill- delningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen (dir. 2004:49). Utredningen skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att uppdraget skall redovisas . (Utbildnings- och ) Deltagare vid idéseminarier och informationsmöten SOU 2005:48 Bilaga 4 Bilaga 4 SOU 2005:48 Dekanus Hum//Vård Dekanus Nat/Tekn Chef utb.- o forskn.enh. Förkortningar av lärosätenas namn Utbildningsprofiler för universitet och högskolor. Registrerade helårsstudenter /95, 1999 och 2003. Konstnärliga utbildningar och idrott har samlats under gemensam rubrik (inkl. vårdhögskolor, enskilda utbildningsanordnare, SLU) Konst, Idrott m.m. Bilaga 6 SOU 2005:48 Konst, idrott m.m. Konst, idrott m.m. SOU 2005:48 Bilaga 6 Bilaga 6 SOU 2005:48 Konst, idrott m.m. SOU 2005:48 Bilaga 6 Konst, idrott m.m. Bilaga 6 SOU 2005:48 Konst, idrott m.m. Konst, idrott m.m. SOU 2005:48 Bilaga 6 Anm: 1994/95: Högskoleutbildning på Konst, idrott m.m. Bilaga 6 SOU 2005:48 Konst, idrott m.m. Konst, idrott m.m. SOU 2005:48 Bilaga 6 Takbelopp och utfall (kkr) 2003 (Utfall exklusive prestationer föregående år) Källa: Uppgifter från .