sou · GTB3119 · 2006-01-01 00:00:00 — Den offentliga sektorn bör vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknik i den egna verksamheten och i samverkan med företag och medborgare. Det gäller såväl statlig förvaltning som kommuner och landsting. Utvecklingen, som går under beteckningen 24-timmarsmyndigheten, har tagit fart och har på flera sätt medfört förenklingar och förbättringar för medborgarna i deras kontakter med myndigheter. har den offentliga förvaltningens webbplatser två miljoner unika besökare. strera och ställa av fordon, söka jobb, deklarera inkomstskatt och begära tillfällig föräldrapenning är exempel på offentliga tjänster som finns tillgängliga via informationsteknik. Ett särskilt arbete pågår för att förenkla regelverk och myndighetsservice för företa- gen. För att stimulera och underlätta en fortsatt positiv utveckling har regeringen initierat ett omfattande arbete. Särskilda insatser vidtas för att få till stånd en gemensam infrastruktur omfattande bl.a. tillförlitliga säkerhetslösningar för den elektroniska kommu- nikationen mellan myndigheter och mellan myndigheter och enskilda. Ökad samverkan underlättas av gemensamma standarder och gemensamma tjänster för de statliga myndigheternas elektro- niska kommunikation och informationshantering. Regeringen avser därför att inrätta ett särskilt samordningsorgan bestående av representanter från statliga myndigheter som är av särskild bety- delse för utvecklingen av den elektroniska förvaltningen. bedrivs ett samordnat och målinriktat arbete med att inventera formkrav i lagar och förordningar i syfte att undanröja hinder för elektronisk kommunikation och elektro- nisk dokument- och ärendehantering. Arbetet redovisas i rapporten - Formkrav och elektronisk kommunikation (Ds 2003:29). Regeringen har gett Statskontoret, , , , Riksskatte- verket och i uppdrag att gemensamt utveckla och pröva nya former för lokal servicesamverkan (dnr Fi 2003/3123). Syftet är att med hjälp av bl.a. IT pröva nya och mer rationella lösningar som gör den offentliga servicen mer tillgänglig och kostnadseffek- tiv. Inom ramen för uppdraget har myndigheterna möjlighet att bjuda in kommuner och landsting att delta i arbetet. Ytterligare en central del av IT-politiken är att stimulera den elek- troniska handeln. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) framhåller regeringen att elektronisk handel är ett medel för att öka tillväxten. I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) framförs att regeringen vill öka takten i arbetet med att få den offentliga sektorn att övergå till att handla och kommunicera elektroniskt. Med informationsteknik i allmänhet och e-affärer i synnerhet kan offentlig förvaltning effektivisera sina Detta kan leda till rationaliseringar i organisationen, men även skapa nytta för medborgare och företag, i form av bättre tillgänglighet till information och besparingar och kostnader för ärendehantering. De nationella insatserna ingår också som en del av åtaganden inom ramen för EU-samarbetet. Handlingsprogrammet e-Europa 2005 syftar till att ta fram säkra tjänster och tillämpningar och innehåll som bygger på lättillgänglig bredbandsinfrastruktur med målet att göra till den mest konkurrenskraftiga och dyna- miska kunskapsbaserade ekonomin med ökad sysselsättning och social sammanhållning. En viktig del är utvecklingen av användbara offentliga tjänster på Internet. Handlingsprogrammet anger även att de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna och den privata sektorn bör sträva efter att deras tjänster skall kunna nås via olika tekniska plattformar, t.ex. interaktiv digital-TV och tredje genera- tionens mobila kommunikation. Ett särskilt arbete pågår i syfte att förbättra möjligheterna för såväl allmänhet som näringsliv att vidareutnyttja information från offentlig sektor i syfte att skapa nya tjänster och produkter. bereds ett direktiv med syftet att sörja för att samma grundläggande villkor tillämpas för alla aktörer på den europeiska informationsmarknaden i fråga om vidareutnyttjande av offentlig information. Behovet av en delegation ligger internationellt sett i framkanten som IT-nation och har kommit långt i att skapa ett informationssamhälle för alla. framgångar bygger i stor utsträckning på de goda förut- sättningar som skapats genom en väl utbyggd infrastruktur med hög överföringskapacitet, den höga IT-mognad som finns hos befolkningen och arbetskraften, en tradition av pragmatisk sam- verkan mellan stat och näringsliv samt satsningar på forskning och utveckling. Det är angeläget att befäster sin ställning som fram- stående IT-nation och genom en framsynt politik flyttar fram Det är viktigt för näringslivets utveckling och konkurrenskraft och för människors livskvalitet och delaktig- het i samhällsutvecklingen. Därtill bidrar det till att stärka anseende och roll i det internationella samarbetet. fortsatta framgång är beroende av en ökad utveckling och användning av attraktiva elektroniska tjänster, över såväl fasta som mobila nät. Av särskild vikt är utvecklingen av elektroniska tjänster i offentlig sektor, såväl tjänster som kan skapa stor nytta för medborgare och företag som tjänster som kan bidra till en positiv utveckling i offentlig sektor. Informationstekniken är ett viktigt instrument för att den offentliga sektorn på ett effektivt sätt skall kunna möta de utmaningar och tillvarata de möjligheter som samhällets förändringar medför. Den demografiska och ekonomiska utvecklingen Genomsnittsåldern hos befolkningen blir högre. Det i sin tur ökar behoven av vård och omsorg som belastningen på de offentliga utgifterna tilltar då en ökad andel äldre skall försörjas av en minskad andel i förvärvsaktiv ålder. De kommande stora pen- sionsavgångarna riskerar att medföra stora kompetensförluster. Sammantaget ställer detta krav på rationaliseringar och förnyelse inom offentlig sektor. har befolkningssammansättningen förändrats med allt fler invånare med utländsk bakgrund. Mångfalden är en resurs som bättre behöver tas till vara i offentlig sektor. Ytterligare en utvecklingsinriktning är att befolkningen i stora delar av landet minskar. För att kunna upprätthålla en grund- läggande offentlig service i glesbefolkade områden, behövs mer samverkan och samordning mellan stat och kommun samt mellan offentliga aktörer och andra servicegivare. Medborgares och företags förväntningar Medborgarnas krav på hög kvalitet i och hög tillgänglighet till offentlig verksamhet ökar. Rörligheten av arbetskraft, kapital och marknader tilltar. Näringslivets konkurrenskraft blir därmed allt- mer avhängigt av dynamiska miljöer med en väl fungerande infra- struktur, däribland tillgång till offentliga informationskällor som kan återanvändas och förädlas på marknaden. Utvecklingen av e- tjänster kan i många fall vara ett effektivt sätt att minska den admi- nistrativa bördan för småföretag. En utmaning för det offentliga är att tillhandahålla en service anpassad till medborgares och företags olika behov och förutsättningar. Den offentliga sektorn spelar också en viktig roll genom att skapa förutsättningar för utveck- lingen i samhället i stort t.ex. genom att använda e-handel. Deltagandet i traditionella demokratiska kanaler för inflytande tenderar att sjunka som samhällsengagemanget är fortsatt högt. En utmaning är att tillvarata människors samhällsintresse genom att öppna nya kanaler för insyn och deltagande i politiska beslutsprocesser. Ett ökat och fördjupat EU-samarbete kräver innovativa lösningar för att ge alla medborgare och företag i likvärdiga möjlig- heter att ta del av den information och de tjänster som finns inom gemenskapen och i de olika medlemsländerna. Svenska företag arbetar i stor utsträckning mot en internationell marknad varför möjligheten att framställa elektroniska tjänster som kan främja konkurrenskraften bör tillvaratas. Syftet med delegationen är att den skall vara pådrivande i utveck- lingen och användningen av elektroniska tjänster i offentlig sektor. Delegationen skall inrikta sig särskilt på elektroniska tjänster som kan skapa stor nytta för medborgare och företag samt effektivisera offentlig sektor. Målet är att förbättra och effektivisera offentlig verksamhet, öka tillgängligheten till viktig samhällsservice, underlätta medborgarnas insyn och delaktighet i offentliga beslutsprocesser samt stimulera näringslivets konkurrenskraft. Delegationens arbete kan därmed bidra till uppfyllelsen av de viktiga allmänpolitiska målen om en hållbar ekonomisk tillväxt, en hög välfärd för alla medborgare i hela landet samt en vital demokrati med ett högt deltagande. Delegationens arbete ligger i linje med IT-politikens inriktning vars mål är att som första land skall bli ett informations- samhälle för alla. Delegationens arbete är även en viktig del i regeringens handlingsprogram för att minska den administrativa bördan för företag. En utgångspunkt för delegationens arbete skall vara att de elek- troniska tjänsterna inte får utestänga grupper av medborgare. Alla medborgare, oavsett kön, ålder, eventuella funktionshinder, etnisk och kulturell bakgrund samt bostadsort, skall ha samma förutsätt- ningar att kunna fullgöra sina skyldigheter och tillvarata sina rättigheter gentemot det allmänna. Vid utveckling av offentliga e-tjänster kan även frågor som berör infrastruktur och säkerhet uppkomma. Behovet av en väl funge- rande och tillförlitlig elektronisk kommunikationsinfrastruktur är en betydelsefull aspekt för att nå en bred användning av offentliga e-tjänster. identifiera områden i offentlig sektor där elektroniska tjänster har en potential att skapa stor nytta för medborgare och företag samt effektivisera offentlig sektor, men där det finns hinder som behöver undanröjas eller skäl att påskynda utvecklingen samt ta initiativ till åtgärder för att driva på utvecklingen inom dessa områden, pröva nya vägar att öka samverkan mellan staten, kommuner och landsting samt mellan offentlig sektor och andra aktörer vid utveckling och tillhandahållandet av elektroniska tjänster, initiera samverkansprojekt med näringslivet, främja kunskapsöverföring mellan forskning och utveckling och framtagandet av praktiska och nyttoskapande elektroniska tjänster, bedöma behov av och former för särskilda stödinsatser för utvecklingen av elektroniska tjänster, stimulera utnyttjandet av kombinerade servicekanaler såsom t.ex. avancerad telefonservice och servicekontor genom vilka medborgare och företag kan erbjudas personlig hjälp med att utnyttja de elektroniska tjänsterna, pröva vilka typer av elektroniska tjänster som kan vara lämpliga att leverera via nya kommunikationsplattformer såsom mobila elektroniska kommunikationssystem och interaktiv digital-TV. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Delegationen skall arbeta åtgärdsinriktat. Delegationen skall redo- visa resultatet av sitt arbete . Läges- rapporteringar skall göras halvårsvis med start . Delegationen får inrätta referens- och arbetsgrupper som kan bistå delegationen i arbetet. Delegationen skall tillvarata de erfarenheter och kunskaper som finns i pågående och genomförda utredningar och andra utveck- lingsprojekt med anknytning till delegationens uppdrag. Delegationen skall följa pågående arbete som bedrivs inom såsom bl.a. Arbetsgruppen för innovations- politik, Forum för IT och miljö och Arbetsgruppen för IT och demokrati samt följa arbetet i (dir. 2003:10). (Fi 2003:05) Förkortad tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2003:81) tillkallade det statsråd som ansvarade för allmänna frågor om statsförvaltningen en delegation med uppdrag att stimulera utvecklingen och användningen av elektroniska tjänster i offentlig sektor. Delegationen, som har antagit namnet 24-timmarsdelega- tionen, skall enligt direktiven redovisa resultatet av sitt arbete . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2005:65) tillkallade det statsråd som ansvarar för allmänna frågor om statsförvaltningen en särskild utredare med uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att en ny förvaltningspolitisk myndighet skall kunna inrättas . Enligt direktiven skall 24- timmarsdelegationens uppgifter föras över till den nya myndighe- ten. Med ändring av tidigare beslut skall delegationen avsluta sitt arbete och redovisa resultatet . 24-timmarsdelegationen har publicerat ett antal rapporter enligt uppräkningen nedan. Delegationen har också fått ett antal under- lagsrapporter där flertalet har publicerats i en fullständig version eller i en förkortad version. Alla rapporter finns tillgängliga i pdf- format och några finns även i pappersformat. Om ingen annat anges i uppräkningen nedan finns rapporten eller underlaget både som pdf-fil och tryckt. Direktivet, svenska och engelska (pdf) Delbetänkande "E-tjänster för alla", (SOU 2004:56), Dygnet runt - 24-timmarsdelegationen om utveckling av offentliga e-tjänster (engelska och svenska), E-legitimation för säkra e-tjänster - Lägesrapport från 24-tim- marsdelegationen, 10 idéer för bättre e-tjänster - hur den offentliga sektorn byg- ger ett öppnare och enklare - Offentligt - privat - partnerskap runt offentliga e-tjänster - (Sammanfattning av konsultrapport) Offentliga e-tjänster i medborgarens tjänst, Offentlige e-tjänster för företag, Användning av offentliga sektorns webbplatser, Framtidsvision för medborgarorienterade serviceprocesser, E-tjänster – juridiska lösningar för kommuner och landsting, Verktygslådan, sammanfattning av rapport, Räckvidd - Om ansvar och tillgänglighet i informations- samhället, Statskontorets rapport - Lägesbeskrivning E-tjänster genom hela livet. Det framväxande e-samhällets påverkan på medborgaren, , Studenter och e-tjänster, , Studentbarometern Säkerhetsklassificering av e-tjänster inom Hälso- och sjuk- vården för patienter och närstående, , Säkerhetsklassning e-tjänster, , Sambruks- plattformen Offentligt-privat partnerskap runt offentliga e-tjänster - , Verktygslådan, för kundorienterad verksamhetsutveckling med fokus på e-tjänster, , ESV och Cap Gemini Tvärsektoriella processer, , Cap Gemini E-tjänster för företag - Hearing Public Sector Leaders - Konferens Effektivare service med e-tjänster Verktygslådan – kort beskrivning Delegationen hade arbetsgrupper kring följande områden: Arbetsgruppen för offentliga e-tjänster för företag Syftet med att denna arbetsgrupp var att bland annat fokusera på offentliga företagstjänster genom att: inventera de befintliga e- tjänster som finns inom stat, kommun och landsting, identifiera näringslivets behov av nya tjänster och föreslå åtgärder för utveck- ling och förändring. Arbetsgruppen leddes av , . Övriga deltagare var , och ledamot i , , , , , , , , IT-företagen, Roland.Höglund, , , Kommuner och Landsting, och , , , och , 24-timmars- delegationen Gruppens syfte var att utifrån ett antal livshändelser formulera och analysera viktiga problem- och frågeställningar vid utveckling och användning av offentliga e-tjänster för medborgare. Ordförande i arbetsgruppen var , ledamot i och lek- tor vid . Övriga deltagare var , generalsekreterare i samarbetsorgan och ledamot i , från , från Statskontoret samt från Kommuner och landsting samt 24-timmarsdelegationens kansli. Gruppens arbete resulterade i rapporten i medborgarens tjänst – huvudförfattare var . Syftet med referensgruppen Information var att diskutera dele- gationens informationsinsatser, stämma av pågående aktivister hos de inbjudna deltagarna samt planera eventuella gemensamma akti- viteter. Bland annat diskuterades idéhandboken och de sex regional seminarierna som genomfördes . Arbetsgruppen leddes av . I arbetsgruppen ingick förutom kansliet och , Stats- kontoret, , e- nämnden, , Social- departementet, , , och , , , Kommuner och Landsting samt och , . E-id-gruppen initierades av 24-timmarsdelegationens kansli som ett sätt att ha ett löpande utbyte kring en viktig fråga, e-identifiering, med kanslierna för IT-politiska strategigruppen och e-nämnden. Gruppen bjöd successivt in allt fler intressenter såsom IT-forum i , Statskontoret, , stad, kommuner och Landsting, m.fl. Gruppen har därmed också fungerat som ett informellt forum för kunskaps- och informationsspridning i den större kretsen. Grup- pen har sammanträtt ungefär en gång . , marknadsdirektör, (ordförande), f d ordförande i , kansliråd, , f d generalsekreterare, Handikappförbundens samarbetsorgan Per , generaldirektör, , konsult, f d avdelningschef, , överdirektör, (fr.o.m ) , Vd, Kommuner och Landsting (fr.o.m ) , marknadsdirektör, , f d oppositionsråd kommun f d generalsekreterare, , generaldirektör, (t.o.m ) , fd VD kommuner och Landsting (t.o.m )