sou · GTB356 · 2006-01-01 00:00:00 — – strukturell diskriminering i Betänkande av Utredningen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet , is the line, is the A. Sivandan (2000) SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörig- het (dir. 2003:118). Med stöd av bemyndigandet förordnades juristen som särskild utredare. förordnades som sekreterare statsvetaren . Till experter i utredningen förordnades departementssekreteraren , rättssakkunnige , forskningsledaren , ställföreträ- dande jämställdhetsombudsmannen , departementssekreteraren , enhetschefen , departementssekreteraren , kanslirådet , kanslirådet , ämnesrådet K.A. entledigades på egen begä- ran. entledigades på egen begäran. förordnades depar- tementssekreteraren . Theodóra Gunnarsdóttir på egen begäran. 2004 förordnades juristen . entledigades på egen begäran. entledigades på egen begäran. entledigades på egen begäran. Utredningen har antagit namnet Utredningen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. direktivet skulle utredningen redovisa sitt arbete . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2005:12). Enligt detta direktiv förlängdes utredningstiden. Utred- ningen skall redovisa sitt arbete . Utredningen får härmed överlämna sitt betänkande Det blågula – strukturell diskriminering i (SOU 2005:56). Till betänkandet fogas ett särskilt yttrande. Utredningens uppdrag är härmed avslutat. Utredningens uppdrag och arbete ................................ 1.3Varför behövs en utredning om strukturell Kategoriseringar och begrepp...................................... 1.7.2 Strukturell diskriminering – vad är det?...................... 1.7.3 Relationen mellan begreppen rasism och En inblick i rasism och strukturell diskriminering i Rasbiologi och politik ............................................................ Steriliseringar av tattare........................................... 2.4.2 Tvångsomhändertagande av tattarnas barn............ 2.4.4 Invandringen ökar – en stor Från assimilationspolitik till invandrarpolitik ...................... Från invandrarpolitik till integrationspolitik........................ Perspektiv på medier .............................................................. Medier och sanningseffekter................................... Medier och makt ......................................................... 3.2.3 Mediernas roll i strukturell diskriminering ............... 3.2.4 Det svenska som norm i medierna ......................... 3.3.1 En etniskt homogen kår?............................................ 3.4.2 Den vita manliga makteliten ................................... Vad talas det om? 3.5.1 Bakgrund: den invandringspolitiska debatten........... 3.5.2 Uteslutna erfarenheter: rasism och 3.5.3 Övergripande bild: Invandrare som hot och Specifika bilder: Förorten....................................... 3.5.5 Specifika bilder: Muslimer och islam......................... 3.5.6 Specifika bilder: Den duktiga invandraren ............ Särskilda erfarenheter från den feministiska forskningen ... Resultat från andra länder...................................................... 3.7.1 Förändringar i andra länder.......................... Det politiska livet ..................................................... Vad innebär representativitet? Representation i den politiska sfären.................................... 4.3.2 Underrepresentation enligt hierarkiskt mönster...... 4.3.3 Nominerade, valda och avhoppade............................ 4.3.4 Etnisk hierarki i beslutshierarkin............................... 4.4.1 Orsaker till (hierarkisk) underrepresentation .......... 4.4.2 Erfarenheter av diskriminerande strukturer i 4.4.4 Bilder av en ideal politiker?........................................ Hinder i föreningslivet .......................................................... Att göra De Andra i politiken ........................................... 4.7.4 Motsägelsefulla bilder från EU?................................. Segregationen i skolan............................................................ Den formande skolan............................................................. Segmentering och disciplinering ................................ Assimilering och exkludering..................................... 5.4Erfarenheter av utanförskap, diskriminering och Bilder av De Andra i undervisningsmaterial ..................... Brister i arbetsmetoder........................................................... En homogen lärarkår och överrepresentation av Intolerans mot brytning och diskriminering av utrikes födda lärare ..................................................... Attityder bland lärare.................................................. Brister i lärarutbildningen........................................... Utbildning särskilt riktad till invandrare .............................. Skillnader i betyg och avklarade studier................................ Diskriminerande betygsättning?................................ 5.10.1 Underrepresentation av utlandsfödda i 5.10.2 Erfarenheter av diskriminering .................................. Arbetsmarknaden och arbetslivet ............................... Etnisk delning på arbetsmarknaden och i arbetslivet .......... Den etniska arbetsdelningen...................................... Skillnader i anställningsformer .................................. Arbetsmiljö och olyckor ............................................ Etnicitet och kön i arbetslivet.................................... Skillnader vid inträdet på arbetsmarknaden.............. Sysselsättningsskillnader i andra länder .................... Skillnader i sysselsättning för adopterade och barn till invandrare...................................................... 6.2.11 Offentliga arbetsgivare............................................... Förklaringar till skillnad i sysselsättning .............................. Diskriminering i rekryteringsprocesser .................... Kompetensprofil: rätt namn och rätt brytning......... Erfarenheter av diskriminering .................................. Det är alltid någon annans fel att diskriminering Metodproblem eller fel utgångspunkt? 7.2.1 Etniska hierarkier på bostadsmarknaden................... Vem vinner på segregationen?............................................... En etniskt delad välfärd.......................................................... Den kulturella förklädnaden ...................................... 8.3.3 klientifiering av invandrare ............... Ungdomar och socialtjänst......................................... 8.3.5 Myndigheters tolkning av fäders våld och kultur ..... 8.3.6 Socialt arbete i ett internationellt perspektiv ............ Hälso- och sjukvård ............................................................... 8.4.1 Föreställningar om de Andra i vården.................... 8.4.2 Erfarenheter av diskriminering i hälso- och 8.4.3 Diskrimineringens påverkan på hälsan ...................... 8.4.4 Hälsa på lika villkor?................................................... Myndigheter som spärrvakter ............................................... 9.2Rötägg eller institutionell rasism? 9.3.2 Polisens bilder av invandrare...................................... 9.3.4 Ett svenskt ? 9.4.1 Vilka personer begäras häktade?................................ 9.4.2 Vem åtalas och vem åtalas inte? Vilka straff yrkas?....................................................... 9.5.1 Får invandrare hårdare straff än svenskar?......... 9.5.2 Erfarenheter från andra länder................................... Vem döms?.................................................................. Ögonvitten och fördomar.......................................... Bekämpning av rasistiska brott och diskriminering ............ Social- och civilrättsliga frågor.............................................. Överrepresentation av svenskar i rättsväsendet ............... Förtroendet för rättsväsendet.................................... Slutsatser av kunskapsredovisningen .......................... Vi och dom ............................................................................. Det är alltid någon annans fel ................................................ Varför har vi inte förstått detta tidigare?.............................. Den etniska maktordningen .................................................. Myter om diskriminering och rasism.................................... 10.10 Risker med ensidig fokus på mångfald ................................ 10.11 När vi ser framåt.................................................................... Kunskap och kunskapsproduktion - utgångspunkter Möjligheter med ett fokusskifte............................................ 11.3.1 Kategorisering och problemformulering................... 11.3.2 Fokus på majoritetssamhället i stället för De 11.3.3 Fokus på strukturer i stället för individer ................. 11.3.4 Fokus på hur diskriminering samverkar – ett 11.3.5 Fokus på hur diskriminering på olika samhällsområden hänger ihop.................................... 11.3.6 Större möjligheter med tvärvetenskaplig Möjligheter med andra vetenskapliga metoder .................... 11.4.1 Erfarenheter som kunskapskälla................................ 11.4.3 Situation testing (praktikprövning) .......................... Erfarenheter av åtgärder mot strukturell diskriminiering i andra länder och könsdiskriminering Tillsyn utanför arbetslivet .......................................... Tillsyn i arbetslivet ..................................................... 12.2.6 Analyser av effekterna av Civil rights act och contract compliance inom arbetslivet........................ 12.2.7 Glass Ceiling Commission......................................... 12.2.8 : situation testing .............................. 12.2.9 NGO:er i ........................................................... 12.2.10 Lagar på delstatsnivå ................................................. 12.3.1 Federal lagstiftning ..................................................... 12.3.2 Lagstiftning på delstatsnivå........................................ 12.3.3 Tillsyn av lagarna. 12.3.4 Tillsyn av lagarna. 12.3.5 NGO:er i ........................................................ 12.3.6 Olika studier av intresse............................................. 12.4.2 Nationella institutionella aktörer .............................. 12.4.3 Lokala institutionella aktörer..................................... 12.4.4 NGO:er i ............................................ 12.4.5 Aktuella studier .......................................................... 12.5.2 Institutionella aktörer................................................. 12.5.3 NGO:er i ...................................................... Kunskap om och åtgärder mot könsdiskriminering i 12.6.2 Jämställdhetslagen inklusive aktiva åtgärder ............. 12.6.3 Frågetecken eller fallgropar........................................ Förslag och rekommendationer................................... Utgångspunkter för åtgärdsförlagen..................................... 13.1.1 Tydligt politiskt ledarskap.......................................... 13.1.3 Brister i det tidigare arbetet och förslag inför En trappa ska städas uppifrån – ledarskap ............................ 13.2.1 Sätt antidiskrimineringspolitiken i centrum.............. 13.2.2 Utvärdering av regeringens 13.2.3 Krav på handlingsplaner mot diskriminering hos 13.2.4 Diskriminering som grund för utvärdering av 13.2.5 Utred samhällskostnaden för diskriminering............ 13.2.6 Diskrimineringskontroller för kvalitetsutveckling... 13.2.7 Övriga förslag på åtgärder i syfte att motverka diskriminering och främja etnisk jämlikhet............... Empowerment – förstärking av det civila samhället ............ 13.3.1 Stödet till invandrarorganisationer bör ses över ....... 13.3.2 Fortsatt förstärkning av organisationer i rollen som påverkare och intressebevakare .......................... 13.3.3 Vidgad representation i statliga utredningar ............. 13.3.4 En fond för utveckling av rättspraxis rörande 13.4 En samlad lag och tillsyn ....................................................... 13.4.1 En samlad lag och tillsyn............................................ 13.4.2 Förstärkt skadestånd .................................................. 13.4.3 Krav på jämlikhetsplaner............................................ 13.4.4 DO:s uppföljningsansvar ........................................... 13.4.5 Tillåtelse av positiv särbehandling ............................. 13.4.6 Krav på informationsinsatser ..................................... 13.5.1 Inrättandet av en strategisk enhet inom DO............ 13.5.2 Inrättande av forskningsinstitut med fokus på 13.6.1 Antidiskrimineringsklausuler i statens offentliga 13.6.2 Antidiskrimineringsklausul i villkoren för alla 13.6.3 Antidiskrimineringspolicy för regeringens 13.6.4 Etnisk statistik ............................................................ Åtgärder för DO.................................................................... 13.7.1 Situation testing som bevismetod.............................. 13.7.2 Kritiska analyser av rekryteringsprocesser................ 13.7.3 Uppförandekod för arbetslivet .................................. 13.8.1 Åtgärder som berör strukturell diskriminering 13.8.2 Stärkta politiska rättigheter........................................ 13.8.4 Åtgärder mot strukturell diskriminering i 13.8.5 Forskning om strukturell diskriminering ................. 13.8.6 Särskild satsning på forskning om strukturell 13.8.7 Kunskapsbank för hälsovård i ett mångetniskt Utredning av vissa lagar......................................................... 13.9.1 Utredning av alkohollagen för att tydliggöra rätten att införa antidiskrimineringsvillkor i 13.9.2 Kommunallagen bör ställa krav på 13.10Rekommendationer till lokalpolitiker................................... Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser..... Ekonomiska konsekvenser och förslag till finansiering....... 14.1.1 Införandet av en antidiskrimineringspolitik.............. 14.1.2 Empowerment – Förstärkning av det civila 14.1.3 En samlad lag och tillsyn ............................................ 14.1.5 Proaktiva åtgärder ....................................................... 14.1.6 Områdesbaserade förslag............................................ 14.1.7 Utredningar av vissa lagar........................................... Konsekvenser för det kommunala självstyret....................... 14.3Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män 637 Konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet .............. Konsekvenser för små företag ............................................... 15.1Förslaget till förordning om tillägg i förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken............................... 15.2Förslag till en ny förordning om införandet av en antidiskrimineringsklausul i alla statliga myndigheters Bilaga 1 direktiv .............................................................. Bilaga 2 tilläggsdirektiv .................................................... Bilaga 3 Invandrares förtroende för samhällsinstitutioner .. Bilaga 4 sändlista skriftlig intervju forskare ........................ Bilaga 5 deltagare forskarmöte .......................................... Bilaga 6 deltagare organisationer....................................... Bilaga 7 tidsaxel.............................................................. Bilaga 8 omslagsbild........................................................ Its in the way you patronise The way that you avert your eyes The way that you cannot disguise Your looks of horror and surprise Its the assumptions that you make my behalf, and for my sake And in the way you do not hear The things we tell you loud and clear Its in the way you touch my hair The way you think the way you stare Its right there in your history Just like slavery for me Its in the language that you use The way that you express your views The way you always get to choose The way we lose Its when you say No offence to you And then offend me, as you do Its in your paper policy Designed by you, for you, not me Its in the power you abuse Its on TV, its in the news Its in employment, in your school The way you take me for a fool Its in the way you change my name The way that you deny my pain Its in the way that you collude to tell me its my attitude Its in your false democracy Its in the chains you cannot see Its how you talk equality And then you put it back on me Its in the way you get annoyed And say I must be paranoid Its in the way we have to fight For basic fundamental human rights Its the invasion of my space Its how you keep me in my place Its the oppression of my race IT´S IN MY FACE Utredningens första uppgift har varit att redovisa den kunskap som finns om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet i , i första hand på sju samhällsområden: arbets- marknaden, bostadsmarknaden, massmedier, det politiska syste- met, rättsväsendet, utbildningsväsendet och välfärdstjänster som t.ex. socialtjänst och hälso- och sjukvård. I de fall det bedöms som relevant skall också kunskap redovisas om strukturell diskrimine- ring från andra länder, samt kunskap om könsdiskriminering i Sve- rige och i andra länder. Detta skall ge en översiktlig bild av befintlig kunskap vilket ska bidra till en ökad medvetenhet om strukturell diskriminering samt utgöra underlag för bedömningar av vilka åt- gärder och vilken ytterligare kunskap som behövs. Utredningens andra uppgift har varit att redovisa kunskap om och åtgärder mot strukturell diskriminering i andra länder. Upp- draget innefattade även att redovisa relevant kunskap om och åt- gärder mot könsdiskriminering i och i andra länder. Utredningens tredje uppgift har varit att föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering på grund av etnisk eller reli- giös tillhörighet samt åtgärder för att fylla kunskapsluckor. Vad är strukturell diskriminering? I utredningens direktiv ges följande definition till begreppet: Med strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös till- hörighet avses således i dessa utredningsdirektiv regler, normer, ruti- ner, vedertagna förhållningssätt och beteenden i institutioner och andra samhällsstrukturer som utgör hinder för etniska eller religiösa minoriteter att uppnå lika rättigheter och möjligheter som majoriteten av befolkningen har. Sådan diskriminering kan vara synlig eller dold och den kan ske avsiktligt eller oavsiktligt. I direktiven anges att begreppet strukturell diskriminering ska ses som en sammanfattande benämning för strukturell och institutio- nell diskriminering. Strukturell diskriminering innebär att principen om människors lika värde inte upprätthålls, och är därför ett allvarligt demokratiskt problem för hela samhället och inte enbart för de grupper som ut- sätts. Jag har utgått ifrån att individers (medvetna och omedvetna) handlingar krävs för att skapa och upprätthålla strukturer och tvärtom. Människor formar strukturer, strukturer formar människor. Diskriminering grundad på föreställningar om etnicitet, religion och kultur ska helt enkelt ses i ett strukturellt perspektiv. Därmed kan inte individuella handlingar uteslutas eller hållas isär från strukturell diskriminering. När en individ eller institution handlar i enlighet med samhällets rådande normer och föreställningar om invandrare är det fråga om strukturell diskriminering. Denna hand- ling bidrar till att återskapa strukturell diskriminering. Det har också varit viktigt att inse att konsekvensen av regler, normer och beteenden är att vissa drabbas negativt och andra på- verkas positivt. Därför är maktfrågan central för min förståelse av strukturell diskriminering. Relationen mellan begreppen rasism och diskriminering Ett växande antal forskare, såväl internationellt som i , har visat att de rasbiologiska idéer och tankestrukturer som var förhärskande i de flesta europeiska länder och fram till på olika sätt har levt kvar och omvand- lats även om begreppet ras vetenskapligt och politiskt har förkas- tats. Istället har begreppet kultur övertagit rasbegreppets roll som indelningsprincip för föreställningarna om jordens befolk- ningar. Den svenska forskningen inom olika områden visar att en form av kulturellt präglad rasism är den allra vanligaste i . Denna formuleras som stereotypa föreställningar om invandrares och svenskars kulturer, ofta helt väsensskilda och oförenliga. Utifrån denna förståelse av rasism är det svårt att skilja på strukturell diskriminering och rasism, de beskriver egentligen samma fenomen. Vissa använder i begreppet strukturell rasism för att beskriva samma fenomen. har man använt termen institutional racism för att beskriva samma sak (Cashmore, 1996). I vissa länder har det visat sig att enskilda händelser fungerat som ögonöppnare för den offentliga debatten om diskriminering och rasism. Ett tydligt exempel är The i Stor- som 1999 granskade polisens undermåliga undersökning av mordet på , en ung svart man som mördades av ett gäng vita män. Utredningen fann att problemet inte berodde på enstaka rötägg som hyste agg mot svarta, utan att poliskåren präglades av institu- tional racism (ung. strukturell diskriminering). Utredning drog också slutsatsen att samma problem fanns hos andra myndigheter och inte enbart hos polisen. Reformerna som följde ställde tydliga krav på myndigheterna. kan inte myndigheter i hävda att de inte har sådana problem. De ska istället redovisa vad de gör för att synlig- göra och motverka strukturell diskriminering. I saknas inte liknande händelser men de har inte fungerat som ögonöppnare i samma utsträckning. Jag tror att det viktigaste skälet till detta är förnekelse. Därmed, för att förstå dagens situa- tion i inleds utredningen med en inblick i rasism och dis- kriminering i historia. En inblick i rasism och strukturell diskriminering i historia Den tveksamhet som många känner för att acceptera och erkänna att diskriminering förekommer i dagens samhälle bottnar ofta i en föreställning om att är annorlunda än andra länder. Sve- rige, menar man, saknar en historia av rasism och förtryck av et- niska minoriteter. förtryck av t.ex. samer och romer är dock tydliga histo- riska exempel på motsatsen. Inrättandet av världens första rasbio- logiska institut är ett annat. historia är en del av , och samma rasism som uppkom och spreds där, förekom(mer) i . Den rasistiska synen på exempelvis afrikaner och asiater har varit vida spridd i , närmast en del av den folkliga föreställningsvärlden. Liksom i flera andra länder i innebar slut en förträngning av det rasistiska förflutna. ekono- miska uppsving efter kriget kompletterades med självbilden som moralisk stormakt. hjälpte de utsatta och tillhörde de hår- daste kritikerna av apartheid. var det underförstått att sådana problem inte fanns i . Detta ledde bl.a. till att i likhet med de flesta andra europeiska länder släpade efter i utfor- mandet av en effektiv lagstiftning mot etnisk diskriminering. Så- dana problem fanns någon annanstans. Förnekelsen av etnisk diskriminering som en viktig fråga syns i invandrarpolitiken, integrationspolitiken och svårigheterna med att förbjuda etnisk diskriminering på arbetsmarknaden och andra delar av samhället.