sou · GTB394 · 2006-01-01 00:00:00 — hang, och att det behövs en ny tolkning och beskrivning av vad miljökvalitetsmålet innebär. Naturvården i fjällen bör ha samma utgångspunkt som naturvården i andra miljöer, dvs. att landskapet är en produkt av både naturliga processer och mänsklig kultur. Nå- gon ursprunglighet i meningen helt opåverkat av människan finns knappast någonstans i . Vad som skiljer är intensiteten i, och formerna för, brukandet. Naturvärdet är ofta relaterat till den kul- turella påverkan. Det gäller i odlingslandet, det gäller i skogen och det gäller i fjällen. Det är oklart varför fjällmålets utformning i detta fall skiljer sig från andra miljökvalitetsmål. Ett av syftena med nationalparkerna har varit att ge möjlighet för forskningen att bedriva sina studier där. Delar av nationalparkerna är därför mycket väl undersökta för olika syften. Den sammanställ- ning av forskning rörande nationalparkerna som upprättade bör uppdateras, och även ligga till grund för hur fortsatta forskningsinsatser prioriteras. Basinventeringen av nationalparker, naturreservat och natur- vårdsområden kommer att delvis komplettera redan befintlig kun- skap. Basinventeringen täcker bara skyddade områden och för öv- riga områden inom fjällområdet kommer alltså yttäckande biotop- inventeringar inte att ha utförts. En rimlig bedömning är att denna insats kan nedprioriteras eftersom de skyddade arealerna utgör så stor del av fjällområdet. Typiskt för fjällområdet är att biotoper och arter ofta existerar på marginalen, dvs. utsattheten eller exponeringen är sådan att den ger hårda överlevnadsvillkor, att artantalet inte är lika rikligt som i skogs- eller odlingsmiljöer och att vissa processer tar än i andra miljöer. En kunskapsuppbyggnad som är flexibel kan anpassas utifrån bl.a. ovanstående förutsättningar. Fjällområdet består dessutom av omfattande arealer väglöst land och för de kunskapsuppbyggande insatserna är det inte alltid rimligt att de bedrivs med traditionella inventeringsmetoder. Här kan användandet av fjärranalys vara ett värdefullt verktyg. Inom fjällområdet pågår en markanvändning som bl.a. omfattar renskötsel och turism. All markanvändning påverkar den ur- sprungliga miljön och den biologiska mångfalden. och vege- tation kan få skador och för delmål 1 anges att skadorna skall vara försumbara . Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt Försumbara skador måste definieras, eventuellt både utifrån upplevelseaspekten och utifrån betydelsen för den biologiska mångfalden, och skadetyperna behöver klassificeras. Skadeläget måste kartläggas både i omfattning och fördelning över fjällområdet och skadorna måste orsaksbeskrivas och klassas. Som ett underlag för markanvändningen behöver kunskap byggas upp om hur olika skadetyper återhämtar sig. Genom kartbakgrunder, som exempelvis fjällkartan, och genom att renskötselns markanvändning är redovisad, har stora insatser gjorts vars resultat kan användas som ett underlag i fortsatt kart- läggning och analys. I ett GIS kan lokaliseringen av skadorna jäm- föras mot digitala kartunderlag, höjddata eller renskötselns mark- användningsredovisningar för att få fram ett underlag för analys av exempelvis fjällmarkernas bärkraftighet. En kunskap som saknas är kartläggningen av renbetet genom en renbetesinventering. Inom ramen för den svensk-norska renbeteskommissionen klassades ve- getationskartan i olika renbetestyper men någon renbetesinventer- ing är inte genomförd. Betestrycket har betydelse främst på hed- marker. En renbetesinventering har i olika sammanhang utretts och bedömts , men ej kommit till utförande. En sådan renbetesinventering vore av värde för det fortsatta arbetet att be- vara fjällens biologiska mångfald. Det kan inte uteslutas att det i vissa områden skulle vara önskvärt med ett ökat renbete för att motverka klimatförändringens negativa effekter i fjällmiljön. Möj- ligheterna till detta motverkas dock av det på många håll dåliga skicket för vinterbetet som är flaskhalsen för rennäringen. Buller påverkar djurlivet indirekt genom att buller är kopplat till en aktivitet och det snarare är aktiviteten som stör. En bedömning är att fjällgås kan ha störts på häckplatser av fiskare och deras transporter till fiskesjöar, liksom att järven kan ha flyttat sina lyor högre upp på fjället, längre ifrån skoterleder. Kunskap finns om sträckning på skoterleder men det saknas kunskap om skotertrafiken på lederna, frekvensen skotrar på vissa ledavsnitt och när man färdas. Dessutom saknas kunskap om om- fattningen av den fria skoterkörningen. För flygverksamheten avser regeringen enligt miljömålsproposi- tionen (prop. 2004/05:150) att införa en skyldighet för flygopera- törerna att redovisa uppgifter om den flygverksamhet som sker i områden som omfattas av delmål 2. Rapporteringsskyldigheten ska vidtas i syfte att klarlägga vilka flygverksamheter som sker i dessa Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt områden och därmed få en bild av bullersituationen och utveck- lingen av denna. En sådan rapporteringsstruktur är positiv. Kunskapsläget avseende den biologiska mångfalden i bebyggd miljö, inklusive tätortsnära naturområden, är mindre tillfreds- ställande. Det gäller särskilt överblicken på nationell nivå, men det finns också stora skillnader i kunskapsläge mellan olika kommuner och delar av landet. Många kommuner bedriver dock ett ambitiöst arbete med att inventera och samla kunskap om biologisk mångfald. Den kunskap som finns är ofta svårtillgäng- lig för andra än ansvarig . utreder, efter samråd med , Statis- tiska centralbyrån och kommunerna, hur en samlad nationell uppföljning av biologisk mångfald i grönområden och tätorts- nära natur kan byggas upp. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och ut- vecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och ut- formas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. 7.Energianvändning m.m. i byggnader 9.Matavfall från hushåll, restauranger m.m. 10.Matavfall från livsmedelsindustrier m.m. (Miljökvalitetsmål och delmål är fastställda av ) Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt Regeringen har gjort följande precisering av vad miljökvalitets- målet bl.a. innebär i ett generationsperspektiv: Den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas. Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med särskilda värden värnas och utvecklas. En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas, både vid nylokalisering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid användning, förvaltning och omvandling av befintlig bebyggelse. Boende och fritidsmiljön, samt så långt möjligt arbetsmil- jön, uppfyller samhällets krav på gestaltning, frihet från buller, tillgång till solljus, rent vatten och ren luft. Natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekrea- tion, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgo- doses. Den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas. Transporter och transportanläggningar lokaliseras och ut- formas så att skadliga intrång i stads- eller naturmiljön be- gränsas och så att de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för miljön. Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finns tillgängliga och förutsättningarna för säker gång- och cy- keltrafik är goda. Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, buller- störningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. Mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och främst förnybara energikällor an- vänds. Andelen förnybar energi har ökat och skall svara för den huvudsakliga energitillförseln. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt Naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet. Naturgrusavlagringar med stort värde för dricksvattenför- sörjningen och för natur- och kulturlandskapet bevaras. Den totala mängden avfall och avfallets farlighet minskar. Avfall och restprodukter sorteras så att de kan behandlas ef- ter sina egenskaper och återföras i kretsloppet i ett balanse- rat samspel mellan bebyggelsen och dess omgivning. Regeringens bedömning av arbetet med att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är att det är osäkert om målet i sin helhet kan nås inom en generation. När det gäller delmål 1 om planeringsun- derlag, som är det delmål som främst berör biologisk mångfald, är det dock regeringens bedömning att delmålet kan nås inom utsatt tid, dvs. Regeringen har i flera sammanhang pekat på den tätortsnära naturens betydelse, inte minst i storstadsregionerna. I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:171) fram- håller regeringen kommunala naturvårdsprogram som strategiskt viktiga. Överblick över situationen för biologisk mångfald i tätorter och tätortsnära natur runt om i landet Samband mellan tillgång till grönområden/tätortsnära natur och inställningen till den nationella politiken för att Samordnad uppföljning av grön- och vattenområden i tätor- ter och tätortsnära naturområden För att bedöma läget för den biologiska mångfalden i bebyggd miljö och tätortsnära naturområden för som helhet behövs en samordnad uppföljning. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att transportbehovet minskar och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transpor- ter förbättras, hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områ- den skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur- och kulturmiljö- som friluftsändamål, samt hur andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, hur energianvändningen skall effektiviseras för att mins- kas, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur ut- byggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. (Av regeringen föreslagen förändring av delmålet) Var finns den natur som behöver skydd? Hur ska den skötas och förvaltas? Metoder för att kommuner lättare ska kunna ta fram och använda kunskapsunderlag om biologisk mångfald i den fysiska planeringen och i miljökonsekvensbeskriv- Hur har biologisk mångfald beaktats i fysisk planering och På nivå behövs kunskapsunderlag som beskriver kom- munens grön- och vattenområden och i förhållande till tätorten närliggande naturområden. Det behövs även kunskap om hur natu- ren i och kring tätorter sköts och förvaltas på bästa sätt, beaktat att denna natur ofta har ett betydligt högre besökstryck än annan na- tur. Det är viktigt att delmålet följs upp så att det går att se om sär- skilda naturvårdsprogram tas fram och hur dessa beaktas i fysisk planering och samhällsbyggande. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt Övriga delmål har liten eller ingen relevans för biologisk mångfald och behandlas därför inte närmare. Vilken kunskap finns och vem tar fram den? I den översiktliga planeringen ska varje kommun, enligt , behandla den gröna strukturen. I översiktplanen görs avvägningar mot andra anspråk och här kan de konflikter som finns lyftas fram. För vissa geografiska områden kan fördjupningar av översiktplanen göras. Det är en bra nivå för att behandla biologisk mångfald. Regeringen har framhållit kommunala naturvårdsprogram som strategiskt viktiga. Naturvårdsprogram finns i ett flertal kom- muner, men långt ifrån alla. , , redovisar statistik om grönytor i och omkring tätorter. De allmänt tillgängliga grönytorna inom kring de 10 största tätorterna har kartlagts vad gäller storlek, typ av mark, attraktivitet och tillgänglighet. Grönytorna inuti tätorterna och deras förändring kartläggs inom ramen för studier av markan- vändningen i tätorter. Uppgifterna är en del av officiella statistik. bedömning är att kunskapen och överblicken om vad som faktiskt händer med grönområden, grönytor och hårdgjorda ytor i städer och tätorter behöver förbättras. finns ingen sam- lad nationell uppföljning. bör efter samråd med Natur- vårdsverket, SCB och kommunerna utreda hur en samlad uppfölj- Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt ning av biologisk mångfald i grönområden och tätortsnära natur kan byggas upp. Det bör testas hur fjärranalytiska metoder kan an- vändas och vilka data kommunerna kan samla in. Uppföljningen bör också innehålla kvalitativa aspekter. Det finns även relevant forskning som kan utgöra underlag. Eventuella hinder som det kommunala självstyret innebär måste analyseras. Kommunerna be- höver öka tillgängligheten till rapporter från egna inventeringar och undersökningar. Databaser och primärdata av betydelse bör finnas tillgängliga via kommunernas webbplatser. 1.Kompletterande naturvärdesinventering av sjöar och vattendrag Nytta: Ett bra kunskaps- och planeringsunderlag för sjöar och vattendrag kan användas i samband med fysisk planering och i ex- ploateringsärenden. En fördjupad kunskap ger även en bas för skötsel- och restaureringsåtgärder. Kostnader: Kompletterande naturvärdesinventeringar liksom upp- byggnad av databas pågår. Den ambitionshöjning som uttrycks här bör kunna ske genom omprioriteringar inom anslaget för biologisk mångfald. 2.Översyn av miljöövervakningen i sjöar och vattendrag Nytta: Resultatet av översynen bör ge en förbättrad miljöövervak- ning som svarar upp mot kraven i ramdirektivet för vatten och ger bättre underlag för uppföljning av miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Kostnader: Översynen bör kunna ske inom ramen för ordinarie verksamhet inom och andra myndigheter. Miljö- övervakningsprogrammen ses ändå regelbundet över. En förstärk- ning av miljöövervakningen för att bättre svara upp mot de behov arbetet med biologisk mångfald liksom vattendirektivet ställer krä- ver antagligen ytterligare resurser. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt HAV, KUST OCH SKÄRGÅRD 1.Sammanställning av befintlig kunskap om vattendjup, bottentyp, eventuellt större beståndsbildande organismer m.m. samt i den ut- sträckning det är nödvändigt ny kartering Nytta: En komplett kartering av är ett nöd- vändigt underlag för att göra de rätta prioriteringarna i det opera- tiva arbetet. Det är ett viktigt kunskaps- och planeringsunderlag för förvaltningen av havsmiljö. Med ett sådant underlag und- viks framtida kostnader i form av felaktiga beslut. Ett underlag av detta slag kan även vara ett hjälpmedel för fiskerinäringen. Kostnader: En mycket grov uppskattning av den totala kostnaden är ca för nykartering (muntlig uppgift från , ), i de fall befintliga data inte kan an- vändas. Om arbetet utsträcks är det ca . Enligt havsmiljöskrivelsen avser regeringen att ge Natur- vårdsverket i uppdrag att närmare utreda omfattning och finansie- ring. Om tidigare sekretessbelagt underlag används måste de säker- hetspolitiska riskerna analyseras. 2.Nationell biologisk inventering av marin miljö Nytta: Det är ett viktigt underlag för att identifiera och avgränsa områden som behöver skydd i form av reservat eller andra restrik- tioner. Det är även ett viktigt hjälpmedel för fiskerinäringen och annat nyttjande av havet. Kostnader: Ger en statsfinansiell kostnad, hur stor beror på val av metodik och hur många områden som inventeras. Generellt är ma- rina undersökningar dyrare än motsvarande på land. För ett havsområde i norra har kostnaderna för plane- rad filmning med fjärrmanövrerad farkost beräknats till 3,3 miljo- ner kr (motsvarar /km2). Detta är en relativt dyr studie eftersom den görs med hög noggrannhet och på olika djup. För mer översiktliga inventeringar eller på mindre djup bör kostnaderna kunna reduceras. Inventeringarna bör kunna finansieras genom an- slaget för biologisk mångfald genom att det handlar om kunskap som behövs för att bl.a. inrätta reservat. Översyn av marin miljöövervakning inkl. förstärkning av över- vakningen av biologisk mångfald Nytta: En översyn av miljöövervakningen bör ge ett bättre under- lag för uppföljning av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt kust och skärgård. Översynen bör även leda till att uppfyller vattendirektivets krav på övervakning. Kostnader: Översynen bör kunna ske inom ramen för ordinarie verksamhet inom och andra myndigheter. Miljö- övervakningsprogrammen ses ändå regelbundet över. En förstärk- ning av miljöövervakningen för att bättre svara upp mot de behov arbetet med biologisk mångfald liksom vattendirektivet ställer krä- ver antagligen ytterligare resurser. En översyn över miljöövervakningen Nytta: En översyn över miljöövervakningen ger underlag för en bättre bedömning av tillståndet för den biologiska mångfalden i fjällmiljön. Kostnad: Översynen bör kunna ske inom ramen för den ordinarie verksamheten inom och andra myndigheter. Utredning hur en renbetesinventering kan genomföras Nytta: En renbetesinventering ger näringen förbättrade underlag för att bedrivas på ett sådant sätt att både produktions- och miljö- mål kan uppfyllas, som den ger underlag för en långsiktig planering av betesstrukturen så att klimatförändringens negativa effekter kan motverkas. Kostnad: För att en renbetesinventering ska kunna planeras krävs resurser för utredning av formerna för denna. Många insatser har gjorts, men inte lyckats. Arbetet med att planera för en renbetesin- ventering måste dra slutsatser om tidigare genomförda insatser, men också bygga på grundläggande metodiska erfarenheter från t.ex. Kostnaderna för planering har uppskattats till ca . Utredning hur en samlad nationell uppföljning av biologisk mång- fald kan byggas upp Nytta: En utbyggd övervakning förbättrar möjligheterna att följa upp miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö vad avser biologisk mångfald. Kunskap för miljökvalitetsmålen specifikt Kostnader: En utredning bör kunna ske inom myndigheternas, främst , befintliga verksamhet och finansiering. En ut- byggd uppföljning medför sannolikt extra kostnader både för kommunerna och för och eventuellt andra centrala myn- digheter. 7Kunskap i det kommunala arbetet Kommunerna är en viktig aktör i det lokala arbetet med att be- vara och hållbart nyttja den biologiska mångfalden. Många kommuner gör stora insatser för att bygga upp kunskap om lo- kala förhållanden och biologisk mångfald. Det är viktigt att centrala myndigheter, särskilt och , stödjer kommunerna med vägledning. Kunskapsunderlag som tas fram inom ramen för den kommunala naturvårdssatsningen bör läggas in i det referensregister som föreslås i kapitel 9. För kommunerna är det viktigt att statlig information finns samlad och lättillgänglig. Kommunernas roll i arbetet med biologisk mångfald Kommunerna har en viktig funktion i arbetet med att anpassa och omsätta miljömålen till den lokala nivån. Genom den kommunala översiktliga fysiska planeringen och fördjupningar av denna har kommunerna stora möjligheter att påverka utvecklingen och aktivt ta ställning för natur och biologisk mångfald. Det är på nivå som de bästa förutsättningarna finns för en dialog med med- borgarna om natur och biologisk mångfald. Kommunerna har en särskilt viktig roll i att värna den tätortsnära naturen. Det är den natur som de flesta människor i första hand kommer i kontakt med. Den tätortsnära naturen har stor betydelse för ett utvecklat friluftsliv. Regeringen gjorde i naturvårdsskrivelsen (skr. 2001/02:171) bedömningen att den tätortsnära naturens ställning i förhållande till annan mark- och vattenanvändning bör stärkas. Många, även större, tätorter och städer har en rik biologisk mångfald. Ett skäl till det är väl bevarade biologiska kulturmiljöer i form av parker och parkliknande grönområden. Ett annat skäl är att Kunskap i det kommunala arbetet många städer tidigare tillåtits växa ganska glest, särskilt i ytterkan- terna, och att det därför finns natur och vattenmiljöer inkilade mellan trafikleder och bebyggelse. En fortsatt expansion, särskilt i och kring landets största städer, riskerar dock att reducera och iso- lera dessa områden och därmed förutsättningarna för en rik biolo- gisk mångfald. Storstadskommunerna har här en viktig uppgift att med förutseende och baserat på bästa kunskap planera så att ris- kerna minimeras. Kommunerna kan enligt inrätta kommunala naturre- servat. Regeringen gör –2006 en särskild satsning på lokala och kommunala naturvårdsprojekt. fördelades ca till 174 av landets 290 kommuner. Av detta gick ca hälften () till åtgärder för att bygga upp kunskap, ta fram underlag samt till att informera och sprida kunskap. Många kommuner har gjort stora insatser för att inventera och do- kumentera natur och arter. Utredningen har dock inte haft möjlig- het att göra en översikt över läget i samtliga kommuner. Det är därför inte möjligt att säga något om vilka eventuella brister som finns eller om kunskapsläget i kommunerna generellt. För att ändå få en bild av den kommunala uppbyggnaden och användningen av kunskap beskrivs nedan kortfattat hur , och arbetar. Dessa kommuner kan dock inte anses vara repre- sentativa för landet som helhet eftersom två av dem är storstads- kommuner och alla tre ligger i södra delen av landet. har genom ArtArken en digitaliserad GIS-databas med uppgifter om biologisk mångfald i kommunen på artnivå. I databasen ingår rödlistade arter och arter som bedöms vara lokalt eller regionalt skyddsvärda. Uppgifterna uppdateras kontinuerligt. Databasen är endast tillgänglig för tjänstemän, men kommer att läggas ut på webben. Det finns också en skriftlig rap- port utgiven. har också låtit kartlägga alla bioto- per, baserat på tolkning av IR-flygbilder. Denna GIS-databas är endast tillgänglig för kommunens tjänstemän. I övrigt har tagit fram ett flertal rapporter och metodstudier till stöd för arbetet. Kunskap i det kommunala arbetet har ett miljöprogram och i det ingår ekologisk planering och skötsel. Det finns också ett särskilt program för biologisk ut- veckling av . Även har i stor omfattning tagit fram rapporter inom området biologisk mångfald, särskilt , bl.a. om kärlväxter, fåglar, lavar och havsmiljö. Inventeringar görs i samband med tillskapande av naturreservat. planerar ett nytt system för övervakning av den biologiska mångfalden i kommunen. En lokal rödlista över organismer i kommunen är un- der utarbetande. Rapporterna finns tillgängliga inom de kom- munala förvaltningarna. En naturdatabas, som även kommer att vara tillgänglig via internet, är under uppbyggnad. har ett naturvårdsprogram. har tagit fram en naturdatabas. Den omfattar mer än sex- hundra naturområden med uppgifter om naturtyp, arter och natur- värdesbedömning. Den används som underlag i det kommunala arbetet, bl.a. vid ärendehantering. I databasen finns både uppgifter som samlats in från statliga myndigheter och uppgifter från lokala källor och undersökningar. Databasen lagras i ett enkelt format som inte är geografiskt. Innehållet är inte på ett enkelt sätt till- gängligt för andra än kommunens tjänstemän. har ett natur- vårdsprogram som kan laddas ned från kommunens webbplats. De kunskapsuppbyggande insatser som finansieras med statliga medel bör kopplas till det referensregister som föreslås i kapitel 7.