sou · GTB31d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Även lokalerna hos SR i och vid flera lokala kanaler har anpassats till besökare och medarbetare med funktionshinder. För att öka tillgängligheten för synskadade sänds ofta programinformation och trailrar, och det finns ett telefonnummer man kan ringa och få tablåerna upplästa. SR pekar på insatser som har genomförts för att öka hörbarheten i sändningarna, bl.a. har tekniker fått särskilda upp- drag, ljudmattor tagits bort under nyhetssändningar och man för- söker minska antalet telefonintervjuer. SR hävdar att digitalradion kommer att öka användarnyttan för lyssnare med funktionshinder genom bättre ljudkvalitet och tilläggstjänster. SR har satsat på utveckling av sin webbplats, vilket företaget menar ökar möjligheten att tillgodogöra sig och få ut mer av radion. Snabb webbpublicering av nyheter, trafik- och service- information kan underlätta för hörselskadade, även lokalt, och många program kan även avlyssnas i efterhand. SR:s synpunkter på nuvarande krav SR anser inte att det bör ställas några krav på bolaget att producera program om och för funktionshindrade. Istället vill man integrera funktionshindersaspekten i hela verksamheten som en del av sitt mångfaldsarbete, och istället presentera funktionshindrade som exempelvis skattebetalare eller yrkespersoner. Av integritetsskäl förs ingen statistik över medverkande, och det förs heller ingen statistik över program med funktionshindersinriktning (vilket omöjliggör en redovisning där det går att följa utvecklingen ). Tillgänglighet för personer med funktionshinder SVT har på begäran från kommittén inkommit med ett komplet- terande underlag om vissa frågor, bland annat tillgänglighet för funktionshindrade. Där anges att SVT arbetar efter följande princi- per: Genom befintlig och ny teknik öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen Inom ramen för programföretagens totala utbud utnyttja medi- ernas särart för anpassning till funktionshindrades olika behov Producera program för speciella grupper av funktionshindrade Inom ramen för ordinarie utbud inom respektive program- företags eget ansvar också belysa aspekter på olika frågor för funktionshindrade och deras situation Genom samordning av programföretagens insatser på bästa sätt utnyttja tillgängliga resurser. SVT arbetar med en omorganisation av textningsverksamheten, som bl.a. syftar till att öka effektiviteten och möjliggöra att kravet på att texta av alla svenskspråkiga förstasändningar uppfylls innan tillståndsperiodens slut . Textningsmålet i sändningstillståndet gäller enbart svenskspråkiga program, efter- som SVT redan textar allt material på andra språk. Detta innebär att andelen textade program egentligen utgör en klart större andel än bara det svenskspråkiga utbudet. Inklusive översättningstextning textades av det totala utbudet . Textning i SVT1 och SVT2, förstasändningar – 2003 (antal timmar inkl. repriser inom parentes) Sänd tid i timmar Förändring 2001–2003 1 000 (1 865) 1 282 (2 076) 1 425 (2 418) 425 (553) Öppen text (sv-sv) 13 (723) 20 (850) 32 (937) 19 (214) 1 013 (2 588) 1 302 (2 926) 1 456 (3 355) 443 (767) Till ovanstående kan läggas översättningstext: , och . Källa: SVT:s public service-redovisning 2003. Tillgänglighet för personer med funktionshinder SVT uppger i sin public service-redovisning att textningen av direktsända program har ökat och att man har arbetat mycket med kvaliteten i textningen. Exempelvis har rapporteringen kring stora nyhetshändelser som EMU-valet, Irak- kriget och mordet på utrikesminister till större delen direkttextats. Av förstasändningarna av program med svenskt ursprung var totalt () textade . Under bästa sändningstid (–23) textades () av programmen med svenskt ursprung. Textning av program med svenskt ursprung i SVT1 och SVT2, förstasändningar (2003) Sänd tid i timmar Källa: SVT:s public service-redovisning 2003. I kompletterande underlag till kommittén anger SVT att andelen textade program har ökat till av att texta alla nyhetssändningar 06.00 och 24.00, tävlingsdelen av större sportevenemang samt allt material som lämpar sig för textning under bästa sändningstid, eftersom det är då de flesta tittar på TV. Det är även då de flesta viktiga förstasändningar sker. Alla program som textas i de analoga sändningarna av SVT1 och SVT2 textas även i de digitala sändningarna av samma kanaler. Hela utbudet i Kunskapskanalen textas från kanalens sändningsstart . SVT använder sig huvudsakligen av dold textning (som är till- gänglig via text-TV), förutom på repriserna som textas med öppen Tillgänglighet för personer med funktionshinder text (som ses av alla). Öppen text underlättar för dem som vill spela in programmen på video samt för äldre som har svårt att använda text-TV och fjärrkontroller, men upplevs ofta som störande av andra tittare. Efter övergången till digital-TV kommer SVT emellertid att vilja sända all text dold, eftersom det kommer att vara möjligt att ställa in automatisk textning i digitalboxarna för dem som vill. Vad gäller textning av regionala nyhetssändningar uppger SVT att detta inte har varit möjligt av tekniska och resursmässiga skäl. När den nya digitala tekniken och de system som beskrivs under Annan ny teknik i det följande införs planerar SVT emellertid att förse samtliga regionala nyheter med stödtextning. SVT tilldelades i och med beslut inför den nuvarande sändningstillståndsperioden ett engångsanslag på för att förbättra tillgängligheten för funktionshindrade. SVT har i ett särskilt underlag till kommittén redovisat att dessa medel har använts till utveckling av system för omvandling mellan text och tal samt för produktionsutrustning och nya tjänster på textningsavdelningen. SVT erbjuder också information till hörselhandikappade i text- TV i samarbete med de tre hörselhandikappförbunden. En mindre andel program dubbas, huvudsakligen barnprogram, och några förses med berättarröst eller kommentator. erkände som första land i världen teckenspråket som de dövas första språk. har SVT i (Dövas TV) prioriterat barnprogram och nyheter/aktualiteter. Ambitionen är bland annat att skapa nya former för program som bygger på visuellt språk, bygga broar mellan hörande och döva och göra det möjligt för döva att på sitt förstaspråk ta del av samhällsdebatten. Som den enda svenska producenten av program på teckenspråk är SVT språkledande. Tillgänglighet för personer med funktionshinder Teckenspråk i SVT1 och SVT2, förstasändningar – 2003 (antal timmar inkl. repriser inom parentes) Sänd tid i timmar 10 (11) 36 (36) 3 (3) 2 (3) 1 (1) 7 (17) 8 (21) 6 (9) 63 (77) -4 (1) Källa: SVT:s public service-redovisning 2003. Antalet sändningstimmar på teckenspråk ligger på ungefär samma nivå . produceras nyheter, och sänds ett entimmesprogram som ska täcka alla genrer. Genrerna fakta, nyheter och barn- och ungdomsprogram utgör ungefär en tredjedel av utbudet vardera. Barn- och ungdoms- programmen har ökat från av utbudet till . Under EMU-folkomröstningen teckentolkades 4,4 sändnings- timmar i SVT, vilket motsvarade av den totala sändnings- tiden. Enligt en rapport från teckentolkades i genomsnitt och i SVT, vilket motsvarar en procent av den totala sändningsvolymen. Dövas TV har uppmärksammat stora nyhetshändelser som och mordet på . Vidare har ett utveck- lingsarbete inletts för att utnyttja den nya digitala och mobila teknikens möjligheter till kontakt med publiken. I sändningstillståndet åläggs SVT att före innevarande tillstånds- periods slut kunna erbjuda tittarna uppläst textremsa. En sådan tjänst skulle möjliggöra för synskadade och andra grupper med läs- svårigheter att kunna ta del av program på andra språk än svenska och frågan har fått starkt stöd från flera håll. Totalt beräknas ca en miljon svenskar kunna dra nytta av tjänsten, varav ca 40 000 svårt synskadade. Tillgänglighet för personer med funktionshinder Projektet är enligt SVT tekniskt komplicerat och de alternativa system som fanns tillgängliga när nuvarande sändningstillstånd förbereddes är inte längre aktuella. VoxIT:s modell med relativt dyr utrustning i hemmet finns på marknaden. Även projektet , som ville erbjuda uppläsning av text- remsan via telefon, har lagts ner. SVT gjorde en utvärdering av hur man ska gå vidare med arbetet. UR har informe- rats i efterhand, eftersom SVT bedömer att frågan huvudsakligen berör SVT:s utbud och UR kommer att kunna använda den lösning SVT väljer. SVT har inlett provsändningar med uppläst textremsa med målet att successivt införa tjänsten . Tekniken bygger på de översättningstextfiler som produceras av SVT Undertext. Uppläsningen kommer att ske med syntetisk röst, eftersom företaget anser att det vore för resurs- krävande med mänsklig röst och den syntetiska rösten enligt SVT har visat sig fungera bra i tester. Möjligheten att få textremsan uppläst kommer att finnas i de digitala sändningarna och användarna kommer att behöva en digital-box som följer en viss standard (Digital Video , DVB). Många av de billigare boxarna följer inte DVB- standarden, vilket enligt SVT är ett problem. Ett ytterligare problem är att det krävs två boxar för att kunna ta emot både den talade textremsan och originalljudet. Det vanligaste sättet att texta program är att utgå från ett manus och med hjälp av särskilda undertextdatorer skriva in texterna. Detta är emellertid inte möjligt vid direkttextning, dvs. när texterna skrivs in och sänds ut i direktsändning. Då används istället speciella tangentbord (Velotype) som gör det möjligt att skriva ca 900 tecken istället för 300 som är maxhastigheten på ett vanligt tangentbord. För att bli en bra Velotype-textare krävs minst 1,5 års utbildning och träning. SVT har börjat titta på mindre resurskrävande metoder för textning. Röststyrning, som bl.a. används av BBC och testas av italienska , japanska NHK och norska NRK, innebär att två personer och två datorprogram samarbetar. En person lyssnar till texten i programmet, redigerar den och läser upp den för ett Tillgänglighet för personer med funktionshinder Ett annat datorprogram skapar sedan själva textraden, som kontrolleras av en ytterligare person innan den läggs ut i sändning. Ett problem med metoden är att det saknas bra taligenkänningsprogram för svenskt tal, eftersom svenskan är ett litet språk och marknaden därmed liten. Vidare krävs utbildad personal och särskild datorutrustning. SVT arbetar emellertid med utveckling av ett sådant program och planerar att testa röststyrd textning inför publik . kommer SVT att införa ett digitalt textningssystem () som gör det möjligt att importera manus och annan färdigskriven text och använda den för textning. Detta ska auto- matisera flera arbetsmoment och därmed effektivisera textnings- processen, även om viss redigering fortfarande krävs. Bl.a. måste fortfarande ca 30–av det som sägs redigeras bort för att man ska hinna läsa texten och det krävs även färg- och tidkodning samt vissa andra tekniska moment. SVT har också tillsatt en utredning för att undersöka om någon form av textpresentation av nyheterna kan tas in i det journalistiska uppdraget, exempelvis i form av en ständigt rullande textremsa med en sammanfattning av den talade texten (en s.k. ticker). Detta skulle tillsammans med ny grafik, webben och super-text-TV kunna öka tillgängligheten till SVT:s nyheter. Teckentolkning är en teknik som underlättar för döva och hörsel- skadade att ta del av TV-program. finns ingen bra teknik för att erbjuda teckentolkning. Brittiska BBC sänder digitalt eftersom bilden blir kraftigt förändrad och i pågår försök som förutom digitalbox även kräver två TV-apparater. Med den teckentolkningsteknik BBC använder krymps bildrutan mot övre vänstra hörnet och en teckentolk syns i en delvis överlappande ruta som placeras i nedre högra hörnet. Syntolkning är en metod som underlättar för synskadade att ta del av TV-program. Metoden innebär att man utnyttjar luckor i dialogen till att beskriva vad som händer i bild. BBC håller på att utveckla en teknisk lösning för detta. Tillgänglighet för personer med funktionshinder SVT:s webbplats är delvis anpassad för synskadade. Den följer WAI-riktlinjerna1 och man kan bl.a. surfa utan att använda musen, ändra storlek på texten och få texten uppläst. Enligt SVT är syn- skadade nöjda med användbarheten. SVT:s synpunkter på nuvarande krav Enligt SVT skapar kravet på att av alla svenskspråkiga förstasändningar ska textas en oönskad styrning som är till nackdel för tittarna. Företaget menar att det vore bättre att texta allt som företaget bedömer lämpar sig för textning och använda text-TV och webben för kompletterande information om resterande material. Enligt SVT ligger fokus på tekniken snarare än tillgängliggörandet och företaget skulle vilja flytta det till tittarmål istället för procentmål. SVT önskar även att all textning (även översättning, text-TV, webben och nya plattformar) ska räknas in i bedömningen av text- ningsverksamheten. SVT menar att dels är textning till nytta för personer med funktionshinder, dels kräver textning resurser oavsett vilken typ det rör sig om. SVT avser att öka sina insatser i takt med den tekniska utvecklingen, med målet att texta allt som lämpar sig för textning. Fram till att detta är möjligt vill SVT rikta textningsinsatserna till bästa sändningstid och de program som har flest tittare, vilket företaget anser vara mer ändamålsenligt än dagens krav. Utgångspunkten för UR:s arbete med tillgänglighet är de fråge- ställningar som är aktuella inom olika utbildningsområden. UR arbetar också med att öka det allmänna programutbudets tillgäng- lighet för personer med funktionshinder. 1 (Web Accessibility Initiative) är ett internationellt samarbete lett av (W3C), som bl.a. har tagit fram riktlinjer för att göra webbplatser mer tillgängliga för personer med funktionshinder (information om finns på ). Tillgänglighet för personer med funktionshinder Sändningar av program för och om funktionshindrade i TV (timmar , procentandel av total sändningsvolym inom parentes) Källa: UR:s public service-redovisning 2003. UR uppger i sin public service-redovisning för att man arbetar med behovsanalyser, programmens ljudmix, information på lätt svenska, talstöd och textning av program för att underlätta till- gängligheten för funktionshindrade. Företaget har –2003 minskat den specifika produktionen av program om och för funktionshindrade för att istället satsa på tillgängligheten. Därför har sändningstiden i TV minskat till totalt , med framför allt riktade till barn. I radio sändes , framför allt program riktade till vuxna. Programtextning och program på teckenspråk UR textar alla sändningar av program för publik (de som är yngre än anses inte kunna tillgodogöra sig textning), för- utom språkprogram som av pedagogiska skäl sänds otextade första gången. Den tredje gången ett program sänds sker det med öppen text för att underlätta för dem som inte har text-TV. UR använder text-TV för att ge ytterligare information om pro- gram och tablåer. Bland UR:s text-TV-sidor finns även sidor på lättläst svenska för personer med utvecklingsstörning eller perso- ner med läs- och skrivsvårigheter. Teckenspråksprogram görs i första hand av Dövas TV (SVT). Diskussioner har förts om samarbete, dock utan konkreta resultat och UR säger sig överväga att släppa programområdet teckenspråk. När det gäller uppläst textremsa hänvisar UR till SVT. Tillgänglighet för personer med funktionshinder UR arbetar med att WAI-anpassa sina webbplatser enligt europeisk standard, vilket bl.a. innebär att samtliga webbplatser har ljudstöd. Via UR:s webbplatser kan man också komma åt Mediebiblioteket som är en webbplats där tittare och lyssnare kan ta del av UR:s program (både TV och radio) i för- eller efterhand samt söka bland material som UR har producerat . Varje post har en beskrivning på lättläst svenska. Webbplatsen har ljudstöd och innehåller en symbolsökmotor som ska underlätta för personer med olika slags lässvårigheter. SVT tar i sin kompletterande redovisning upp att utan gränser, som är under omarbetning, sannolikt kommer att innehålla skrivningar om textning, syntolkning och teckentolkning. Direktivet omfattar även kommersiella TV-bolag. SVT nämner även en workshop under som resulterade i en rapport med krav på tillgänglighet för funktions- hindrade. Frågan om tillgänglighet för funktionshindrade har även behandlats i konferenser inom EU, bl.a. under de spanska och grekiska ordförandeskapen . Även inom () bedrivs utvecklingsarbete. En grupp inom EBU med ordförande från SVT har tagit fram riktlinjer för tillgänglighet för funktionshindrade2. I rapporten konstateras att public service har ansvar för att ge service till hela samhället och att kraven på tillgänglighet ökar. Däremot kan inte hela ansvaret för tillgängligheten läggas på det sändande företaget, utan hela kedjan inklusive distribution och teknisk utrustning hos mottagarna är av betydelse. I har statsmakterna till skillnad från i reglerat de kommersiella TV-företagens arbete med tillgänglighet, och ställer krav på bland annat textning av program. Inga mot- svarande krav ställs på BBC, men BBC har frivilligt åtagit sig att 2 EBU Information I44-2004. Tillgänglighet för personer med funktionshinder uppfylla samma villkor och blivit ledande i på området till- gänglighet för funktionshindrade. All verksamhet ryms inom den ordinarie budgeten. BBC textar av utbudet under bästa sändnings- tid (18.00–22.30) i BBC1 och BBC2. I de digitala sändningarna är siffran . I kanalen News24 där hela utbudet är direktsänt är textat. BBC:s direkttextningsverksamhet har ett nätverk av anställda över hela landet som sitter hemma, ser på TV och stenograferar via uppkopplade datorer. Metoden ger en kort fördröjning men har ändå stora fördelar, bland annat att man kan anställa folk lokalt. All textning är dold, dvs. aktiveras i text-TV eller digital motsvarighet. Syntolkning (audio description) är en relativt ny service. För att kunna ta del av tjänsten krävs en särskild digital-TV-box, som har tagits fram i samarbete mellan BBC, den kommersiella operatören Sky och boxtillverkarna. En annan service är teckentolkning, som inte kan döljas och därför bara används i sändningar (ca 01.30–03.00). BBC beräknar att det kommer att dröja fyra– innan ett system för dold teckentolkning kan tas fram. har liksom en stor fördel jämfört med exempelvis på området direkttextning eftersom man där använder sig av stenografer inom rättsväsendet. Detta innebär att det finns både teknisk utrustning och utbildad personal att tillgå, vilket saknas för svenska språket . Naturligtvis har BBC ytterligare en stor fördel i företagets mycket stora ekonomiska resurser, vilket bör beaktas vid en jämförelse med svensk public service. Vid en eventuell jämförelse bör även SVT:s översättnings- textning räknas in för att få något mer jämförbara siffror. Tillgänglighet för personer med funktionshinder Det danska public service-bolaget åläggs i sitt public service- kontrakt (ett avtal som ingås mellan DR och kulturministern och reglerar DR:s verksamhet) att sörja för att stärka handikappades tillgång till public service-utbudet genom att utnyttja ny teknik, exempelvis textning eller liknande av danskspråkiga TV-program. DR:s insats på området ska öka . På TV-sidan arbetar DR liksom SVT med textning och tecken- språk. Enligt DR:s public service-redogörelse textar före- taget huvudsakligen repriser, men har i uppdrag att öka textningen av förstasändningar. Däremot sänds inga särskilda program för döva. För radion saknas redovisning. Finska public service-företaget regleras av Lagen om Rund- radion AB. I lagen finns två paragrafer som kan tillämpas på funk- tionshindersområdet, nämligen att YLE ska stödja en fungerande demokrati genom att tillhandahålla ett mångsidigt utbud av fakta, åsikter och diskussioner i samhälls- frågor, även för minoriteter och specialgrupper [kommitténs kursivering] [...] tillhandahålla tjänster på samiska, och teckenspråk och i tillämpliga delar även för andra språkgrupper i landet [kommitténs kursivering]. Det framgår dock inte av bolagets redovisningar hur arbetet på de olika områdena bedrivs. I stadgarna för norska public service-företaget anges att bolagets programutbud ska ha ett innehåll som appellerar till breda lager av befolkningen och som tillvaratar intressena hos minoriteter och särskilda grupper. Vidare gäller att utbudet i TV ska göras till- gängligt för döva och hörselskadade genom att NRK ska ta sikte på att alla program ska textas. Det framgår dock inte av bolagets årsredovisning hur arbetet bedrivs. Tillgänglighet för personer med funktionshinder 12.6De berördas egna åsikter Kommittén anordnade en hearing med repre- sentanter för de funktionshindrades organisationer samt ().3 Vid hearingen framkom bl.a. att flera av organisationernas företrädare ansåg att samarbetet med SVT funge- rar dåligt, bl.a. eftersom de inte inkluderar funktionshinder i sitt mångfaldsarbete vilket SR och UR (och även brittiska BBC) gör. BBC framhölls generellt som ett gott exempel på mångfaldsarbete och tillgänglighet. Flera av organisationerna framförde önskemål om att funktions- hindrade bör synas i medierna i andra roller än som representanter för kategorin funktionshindrade. Samtliga önskade ett ökat samarbete mellan organisationerna och PS-företagen. Mer och bättre textning efterfrågades och flera påpekade vikten av att ny teknik görs tillgänglig och användarvänlig. Önskemål framfördes också om bättre information om utbudet, dvs. tablåer och liknande. krävde fler program på teckenspråk . Personer med funktionshinder är inte en enhetlig grupp, utan individer med mångskiftande behov och förutsättningar som public service-företagen har i uppdrag att beakta. En huvudfråga på området är tillgänglighet till utbudet, men därutöver har det också till kommittén framförts önskemål från de funktionshindrades egna organisationer om att personer med funktionshinder i större utsträckning bör synliggöras i programutbudet som en del av den breda allmänheten istället för att behandlas som ett särintresse. Dessa båda aspekter har sin motsvarighet i den nationella handi- kappolitiken. Enligt beslut om en nationell hand- lingsplan för handikappolitiken4 ska insatserna koncentreras till tre områden: att handikapperspektivet ska genomsyra alla samhälls- sektorer, att skapa ett tillgängligt samhälle samt att förbättra bemötandet. Kommittén är medveten om att tidpunkten för utredningen medför att bedömningen endast kan grundas på uppgifter från 3Deltagarlista finns i bilaga 3. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240. Tillgänglighet för personer med funktionshinder samt den tidigare tillståndsperioden, vilket innebär att programföretagen fortfarande har halva den nuvarande tillståndsperioden på sig att uppfylla kraven. Mycket talar för att de mål som ännu inte uppnåtts kommer att uppnås som återstår av perioden. De nu gällande villkoren för programföretagen föreskriver att insatserna på området ska öka. Detta kan, som varit fallet, tolkas som att antalet textade timmar eller antalet sändningstimmar av särskilt riktade program ska öka. En grundtanke bör emellertid snarare vara att tillgängligheten ska förbättras, vilket även kan ske på andra sätt. Som SVT påpekar kan ett rent procentkrav göra att företagen styrs att göra fel saker, exempelvis att texta program med få tittare om dessa är enkla att texta, istället för att fokusera på största möjliga tillgänglighet till utbudet i stort. En annan tolkning av kravet skulle kunna vara att fler ska kunna ta del av utbudet genom att programföretagen exempelvis priorite- rar textning och tillgängliggörande av program under bästa sänd- ningstid eller av program som har många tittare. Med en vidare tolkning kan även andra aspekter, exempelvis de möjligheter som den nya tekniken ger, räknas in även om de inte går att redovisa i absoluta tal. En viktig aspekt är också att åtgärder som ökar tillgängligheten för funktionshindrade även gynnar andra grupper.