sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — Vad särskilt gäller inlösengränsen, som i direktivet går vid nio tiondelar av såväl aktier som röster medan den enligt de nya svenska reglerna går vid nio tiondelar av endast aktierna, kan konstateras att det i ingressen (sats 24) sägs att medlemsstaterna kan fortsätta att tillämpa nationella regler på inlösenförfaranden i övriga fall. Såvitt avser målbolag som är svenska aktiebolag kommer alltså aktiebolagslagens inlösenregler även fortsättningsvis att vara tillämpliga. En aktieägare kommer följaktligen alltid att redan vara lösenberättigad enligt lagen i de situationer då han (också) uppnår direktivets inlösengräns. En sär- skild reglering för takeover-situationen skulle därför, såvitt gäller dessa bolag, sakna praktisk och rättslig betydelse. Hur är det då med tvångsinlösen i målbolag som inte är svenska aktiebolag? Direktivet är, som ovan konstaterats, i och för sig tillämpligt också på utländska bolag vilkas aktier är föremål för handel på en reglerad marknad i . Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder frågor – vilket tvångsinlösen måste anses vara – skall enligt arti- kel 4.2 e tillämpliga regler vara reglerna i den medlemsstat där mål- bolaget har sitt säte. Dessa bolag kommer alltså att falla under utländska tvångsinlösenregler, varför några svenska regler inte behövs heller för dessa bolag. Artikel 15 påkallar mot bakgrund av vad nu sagts inte någon ändring i de svenska reglerna. I artikeln, som närmast kan beskrivas som en spegelbild av bud- givarens rätt att lösa in resterande aktier, regleras budgivarens skyldighet att på begäran av minoritetsägare genomföra en sådan inlösen. I aktiebolagslagen föreskrivs att den vars aktier kan lösas in också har rätt att få sina aktier inlösta; en ordning som kommer att bestå även i den nya aktiebolagslagen. Artikel 16 kräver inte några ändringar i de svenska reglerna. I artikeln åläggs medlemsstaterna, på samma sätt som i en rad andra direktiv, att fastställa de påföljder som skall tillgripas för över- trädelser av bestämmelser i nationella regler (i den svenska över- sättningen används felaktigt det snävare uttrycket lagstiftning) som antagits enligt direktivet och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att påföljderna verkställs. Påföljderna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder De svenska takeover-reglerna – om offentliga er- bjudanden om aktieförvärv – är ett utslag av självreglering i när- ingslivet. De är i sig inte förenade med några sanktioner. Takeover- reglerna är emellertid intagna i Stockholmsbörsens, NGM:s och AktieTorgets noteringsavtal, vilket innebär att ett på marknads- platsen i fråga noterat bolag som, i egenskap av budgivare eller mål- bolag, bryter mot reglerna också bryter mot noteringsavtalet och riskerar disciplinära påföljder enligt avtalet. Beslut om sådana påföljder fattas av respektive marknadsplats. Överträdelser av take- over-reglerna kan också bli föremål för prövning i , som kan uttala kritik mot berörda bolag, aktieägare eller rådgivare. Utredningens överväganden rörande sanktionssystemet har redo- visats i kapitel 5. Artikel 18–23 Artiklarna 18–23 innehåller bestämmelser som huvudsakligen rör kommissionens arbete med att övervaka tillämpningen av och före- slå ändringar i direktivet. De kräver inte i sig några åtgärder från medlemsstaternas sida. Artikel 21, som behandlar tidpunkten för genomförande av direktivet, aktualiserar emellertid vissa frågor om ikraftträdande- och övergångsregleringen. Enligt artikel 21 skall medlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet . Direktivet upptar inte några särskilda ikraft- trädande- eller övergångsregler. I ingressen (sats 10) sägs emellertid att budplikt inte bör drabba den som har ett kontrollerande inne- hav då den nationella regleringen i anledning av direktivet träder i kraft. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder De har därefter reviderats, senast per . Med förebild i den brittiska takeover-koden infördes bestämmelser om budplikt i NBK-reglerna. Bestämmelsernas syfte är att bereda bolagets övriga aktieägare en möjlighet att på visst sätt lämna bolaget i samband med ett kontrollägarskifte. Baserat på empiriska undersökningar av bolagsstämmodeltagandet i de svenska aktiemarknadsbolagen fastställdes budpliktsgränsen till av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. En aktieägare som, ensam eller tillsammans med närstående, vid reglernas ikraftträdande innehade aktier representerande 40 pro- cent eller mer av röstetalet drabbades inte av budplikt och kan förvärva ytterligare aktier i bolaget utan att budplikt utlöstes. Med hänvisning bl.a. till förhållandena i andra länder sänktes budpliktsgränsen av röstetalet för samtliga aktier. En aktieägare som, ensam eller tillsammans med närstående, vid de nya reglernas ikraftträdande innehade aktier representerande men av röstetalet drabbades inte av budplikt men kan inte förvärva ytterli- gare aktier i bolaget utan att budplikt utlöstes, om förvärvet i fråga skulle medföra att röstandelen blev större än den var den 1 sep- tember 2003. Efter dessa ändringar gäller följande. Den som, ensam eller tillsammans med närstående, innehade aktier representerande av röstetalet för samtliga aktier i ett aktiemarknadsbolag får förvärva ytterligare aktier i bolaget utan att budplikt uppkommer. Under förutsättning att inte budpliktsgränsen passeras kan aktieinnehavaren i fråga också avyttra och ånyo förvärva aktier i bolaget utan att budplikt uppkommer. Om innehavaren avyttrar så många aktier att innehavet understiger av röstetalet, utlöses budplikt om innehavet genom nya förvärv åter når eller mer av röstetalet. Den som, ensam eller tillsammans med närstående, den 1 sep- tember 2003 innehade aktier representerande men av röstetalet för samtliga aktier är inte skyldig att erbjuda sig att förvärva resterande aktier. Budplikt utlöses emellertid om innehavaren i fråga eller, i förekommande fall, någon närstående, genom förvärv av aktier ökar röstandelen till Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder en nivå högre än nivån . Om innehavaren i fråga eller, i förekommande fall, någon honom närstående avyttrar så många aktier att innehavet understiger av röstetalet, utlöses budplikt om innehavaren eller någon honom närstående åter förvärvar aktier i bolaget i sådan utsträckning att innehavet representerar eller mer av röstetalet. Av budpliktsreglernas syfte att skydda övriga aktieägare vid ett kontrollägarskifte följer att budplikt inte uppkommer om ett bolag introduceras på aktiemarknaden med en kontrollägare, dvs. en ägare som, ensam eller tillsammans med närstående, innehar av röstetalet för samtliga aktier. En sådan ägare kan också förvärva ytterligare aktier i bolaget utan att budplikt upp- kommer. Utredningen föreslår att direktivet genomförs i svensk rätt per . Ett tidigare genomförande skulle kunna ge upphov till problem i förhållande till andra medlemsstater i fråga om tillämp- ningen av artikel 4. Ett senare ikraftträdande skulle strida mot direktivet. På sedvanligt sätt bör de nya reglerna som huvudregel tillämpas på erbjudanden som lämnas från och med ikraftträdandetid- punkten. Utredningen har i kapitel 5 redovisat sina överväganden rörande vissa övergångsfrågor. 7 Konsekvenser av förslagen Direktivet om uppköpserbjudanden syftar till att harmonisera de takeover-regler som finns inom EU. Direktivet skall vara genom- fört i medlemsstaterna . Den nuvarande regleringen av takeover-erbjudanden i svenskt näringsliv utgörs i allt väsentligt av om offentliga erbjudanden om aktieförvärv. Det är en självreglering, som är framtagen på frivillig basis av organisationer i näringslivet. Reglerna är intagna i Stockholmsbörsens, NGM:s och AktieTorgets noteringsavtal. har ett övergripande ansvar för övervakningen på de finansiella marknaderna och inom ramen för denna övervakning också ett yttersta ansvar för övervakningen av takeover-erbjudanden. Den faktiska övervakningen sköts emeller- tid av marknadplatserna och . I enlighet med vad som föreskrivs i lämnar också besked om innebörden av dessa regler och kan medge undantag från reglerna. Nämndens verksamhet finansieras genom avgifter på sökanden. Genomgången av direktivet visar att tillsammans med vissa lagregler i stor utsträckning uppfyller direktivets krav. På vissa punkter krävs emellertid kompletteringar och ändringar i reglerna. Utredningens förslag innebär att börser och auktoriserade mark- nadsplatser i lag åläggs att ha takeover-regler, att alla budgivare som lämnar ett takeover-erbjudande avseende aktier noterade på en sådan marknadsplats skall åta sig att följa dessa regler och att vissa delar av takeover-regleringen tas in i lag. Det senare gäller framför allt reglerna om budplikt. Till lagreglerna knyts effektiva sanktio- ner såsom förbud och straffavgifter. föreslås få utvidgade arbetsuppgifter genom utökad prövning och tillsyn av marknadsplatserna. Utredningens förslag berör framför allt aktiemarknadsbolag. Bolag som inte är aktiemarknadsbolag berörs inte av förslagen i annat fall än då dessa är budgivare vid ett offentligt uppköpserbjudande. Förslagen har inte några omedelbara ekonomiska konsekvenser för aktiemarknadsbolagen. De innebär inte heller att dessa bolag underkastas ett helt nytt regelverk. Tvärtom förblir de materiella reglerna i allt väsentligt desamma som . Ett bolag som i egenskap av budgivare eller målbolag vänder sig till om tolkning eller dispens från budplikt betalar en avgift för detta till nämnden. Detta förutses ske också vid ett genomförande av utredningens förslag. Utredningen ser inte att ett genomförande av förslagen i sig skulle behöva påverka storleken på dessa avgifter. Utredningen föreslår att blir behörig myndig- het på området. Det innebär för det första att inspektionen skall pröva att de aktuella marknadsplatserna har ett regelverk rörande takeover-erbjudanden som uppfyller lagens krav och att budgivare åtar sig att följa detta regelverk. Om en budgivare inte följer regel- verket skall inspektionen ingripa. Detsamma gäller om någon upp- nått gränsen för budplikt men underlåter att lämna ett erbjudande i anledning därav. För detta torde krävas en viss resursförstärkning hos inspektionen. Förslaget innebär vidare att inspektionen skall registrera erbjudandehandlingar och pröva vissa frågor rörande takeover- reglernas tillämpning. Det gäller framför allt att lämna besked om budplikt föreligger eller inte i en viss situation och att ta ställning till framställningar om dispens från budplikt. En sådan ordning skulle också i sig förutsätta en resursförstärkning hos inspektionen. Förslaget innebär emellertid att inspektionen får överlämna dessa uppgifter till ett organ sammansatt av representativa företrädare för näringslivet. Utredningen förutsätter att så kommer att ske och att uppgifterna i vart fall inledningsvis överlämnas till . Därmed kommer resursfrågan i den delen i en annan dager. behöver då endast ha beredskap för eventuell begäran om prövning av nämndens beslut. SOU 2005:58 Konsekvenser av förslagen Sammantaget uppskattar utredningen att resursbehovet hos inspektionen ökar med minst en tjänst. Utredningens förslag innebär att börser och auktoriserade mark- nadsplatser skall ha regler om takeover-erbjudanden och övervaka deras efterlevnad. Detta är fallet genom att marknads- platserna i sina noteringsavtal inkluderar . Förslaget innebär inte några ändringar i dessa regler. En nyhet är emellertid att tillämpningsområdet för reglerna såvitt avser bud- givare utsträcks till att omfatta inte endast sådana budgivare som tillika själva är aktiemarknadsbolag utan alla budgivare som lämnar ett takeover-erbjudande avseende på marknadsplatserna i fråga noterade bolag. Därmed utsträcks givetvis också i motsvarande grad marknadsplatsernas tillsynsansvar. Förslaget förutsätter på grund av denna utvidgning också att marknadsplatserna utvecklar ett delvis nytt sanktionssystem som passar också för budgivare som inte själva är aktiemarknadsbolag. Utredningens förslag har inte några andra konsekvenser på de områden som räknas upp i 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Inte heller förutses några andra negativa effekter på samhällsfunktioner eller samhällsintressen. 8.1Förslaget till lag om offentliga uppköps- erbjudanden I första stycket anges lagens tillämpningsområde. Lagen har till- kommit som ett led i genomförandet av och rådets direktiv /25/EG av om uppköps- erbjudanden, det s.k. Takeover-direktivet. Tillämpningsområdet är bestämt med hänsyn till tillämpningsområdet för direktivet men är något vidare än vad direktivet kräver. Lagen gäller exempelvis även s.k. partiella offentliga uppköpserbjudanden. Begreppet offentligt uppköpserbjudande definieras i 2 § 1 som ett offentligt erbjudande till innehavare av aktier som har getts ut av ett svenskt eller utländskt aktiebolag att överlåta samtliga eller en del av dessa aktier till budgivaren. Lagens tillämplighet är inte beroende av budgivarens nationella hemvist. Det har inte heller någon betydelse om budgivaren är en fysisk eller juridisk person. I andra stycket slås fast att lagen inte skall tillämpas på aktie- bolags förvärv av egna aktier i form av ett till aktieägarna riktat återköpserbjudande. Enligt tredje stycket skall det som i lagen föreskrivs om aktie också tillämpas på aktieägares rätt gentemot den som för hans räkning förvarar aktier. Det innebär att lagen i relevanta delar skall tillämpas dels på depåbevis avseende aktier i utländska bolag som är noterade på svensk marknadsplats, dels på motsvarande bevis avse- ende aktier i svenska bolag som är noterade på utländsk marknads- plats. I fjärde stycket erinras om att det i lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet, 19 och 19 a §§, finns bestämmelser om information till anställda om offentliga uppköpserbjudanden. Paragrafen innehåller definitioner av några i lagen använda begrepp. Punkten 1 definierar offentligt uppköpserbjudande som ett offentligt erbjudande till innehavare av aktier som har getts ut av ett svenskt eller utländskt aktiebolag att överlåta samtliga eller en del av dessa aktier till budgivaren. Definitionen går tillbaka på arti- kel 2.1 i direktivet, men har en något vidare innebörd än vad som följer av direktivet genom att den också träffar uppköpserbjudan- den som inte syftar till att uppnå kontroll eller följer på uppnåendet av kontroll i målbolaget. Den har, såvitt avser förvärv av aktier, också sin motsvarighet i rörande offentliga erbjudan- den om aktieförvärv. Till skillnad från vad som är fallet i NBK:s definition har i lagbestämmelsen inte tagits in rekvisitet att er- bjudandet skall lämnas på generellt angivna villkor. saknar motsvarighet i direktivet I punkten 2 definieras begreppet aktiemarknadsbolag som ett svenskt aktiebolag som utgivit aktier vilka är noterade vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats, vilka begrepp i sin tur definie- ras i punkten 3. Definitionen är hämtad från lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. Den som lämnar ett offentligt uppköpserbjudande definieras i punkten 4 som budgivare. Det stämmer överens med den termino- logi som används i direktivet liksom bl.a. i rörande offentliga erbjudanden om aktieförvärv. Ett aktiebolag till vars aktieägare ett sådant offentligt uppköpserbjudande lämnas definie- ras i punkten 5 som målbolag. Det är samma definition som i . Begreppen moderbolag och dotterföretag definieras i punkten 6 genom en hänvisning till vad som anges i 1 kap. 11 och 12 §§ aktie- bolagslagen (2005:000) om moderbolag och dotterföretag. Det i de bestämmelserna definierade begreppet moderbolag utgår från att moderbolaget är ett svenskt aktiebolag. För att lagen om offentliga uppköpserbjudanden i aktuella hänseenden skall bli tillämplig också på förvärvare av aktier som inte är aktiebolag liksom på förvärvare av utländsk nationalitet föreskrivs att vad som i aktiebolagslagen sägs om moderbolag skall tillämpas även på andra rättssubjekt än aktiebolag. I punkten 7 definieras begreppet koncern genom en hänvisning till den definition av detta begrepp som finns i aktiebolagslagen. På samma skäl som nämnts under punkten 6 skall vad som i aktie- bolagslagen sägs om moderbolag tillämpas även på andra rätts- subjekt än aktiebolag. Första stycket innehåller den grundläggande regeln att den som lämnar ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktier i ett aktiemarknadsbolag, gentemot den svenska marknadsplats på vilken bolagets aktier är noterade måste ha åtagit sig att följa de regler som marknadsplatsen har fastställt för sådana erbjudanden och att underkasta sig de sanktioner som marknadsplatsen får besluta om vid överträdelse av dessa regler. Budgivaren är med andra ord skyldig att före erbjudandets lämnande ingå ett kontrakt med marknadsplatsen av nu nämnd innebörd. Därmed uppnås, för alla budgivare, en ordning som liknar vad som gäller för en budgivare som är ett på marknadsplatsen noterat bolag och med marknadsplatsen ingått ett noteringsavtal inkluderande rörande offentliga erbjudanden om aktieförvärv. Bestäm- melsen medför bl.a. att det blir möjligt för marknadsplatsen att vidta sanktioner mot budgivaren om denne inte följer uppköps- reglerna. Det har inte bedömts nödvändigt att i lagen ta in en bestämmelse om kontraheringsplikt för marknadsplatserna. För att minska utrymmet för insiderhandel föreskrivs i arti- kel 6.1 i Takeover-direktivet att budgivarens beslut att lämna ett erbjudande skall offentliggöras utan dröjsmål och att tillsyns- myndigheten skall underrättas om erbjudandet. Kravet på offent- liggörande uppfylls genom punkten II.3 i NBK-reglerna, som åläg- ger den som har beslutat lämna ett erbjudande att offentliggöra erbjudandet genom ett pressmeddelande med visst innehåll. För att också tillgodose kravet på att underrätta tillsyns- myndigheten föreskrivs i andra stycket första meningen att bud- givaren senast i samband med att erbjudandet lämnas skall in- formera om erbjudandet. Det torde lämpligen ske genom att budgivaren till inspektionen överbringar det press- meddelande varigenom erbjudandet offentliggörs. Det skall av informationen också framgå att budgivaren åtagit sig att följa den aktuella marknadsplatsens regler om offentliga uppköpserbjudan- den. Om en budgivare misstänker att information om erbjudandet läckt ut eller kan komma att läcka ut till marknaden innan skyldig- heten att lämna ett fullständigt pressmeddelande har inträtt, kan det enligt NBK-reglerna vara lämpligt att budgivaren i syfte att ut- jämna informationsläget lämnar ett särskilt pressmeddelande i vilket han klargör sina avsikter. Om budgivaren offentliggör sådan information om ett planerat erbjudande skall motsvarande in- formation enligt andra styckets andra mening lämnas till . Tredje stycket ålägger, i enlighet med artikel 6.1, budgivaren att upprätta en erbjudandehandling. Enligt skall en sådan handling – i nuvarande reglering benämnd prospekt – offentlig- göras från den tidpunkt då erbjudandet lämnas. Motsvarande tidsfrist har tagits in i lagen. I 2 a kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument finns bestämmelser om innehållet i och godkännande av en erbjudandehandling. Om särskilda skäl föreligger får enligt fjärde stycket Finans- inspektionen i egenskap av tillsynsmyndighet förlänga tidsfristen för offentliggörande av en erbjudandehandling. Ett exempel på skäl som kan motivera undantag är att budgivaren är underkastad utländsk myndighetsprövning som gör det omöjligt att färdigställa erbjudandehandlingen . Paragrafen går tillbaka på lagvalsreglerna i artikel 4.2 i direktivet men har utsträckts till att gälla utländska aktiebolag generellt, obe- roende av om dessa har sitt säte inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet eller inte. Paragrafen behandlar offentliga uppköps- erbjudanden avseende aktier i utländska aktiebolag vilkas aktier inte är upptagna till handel på en reglerad marknad i det land där bola- get har sitt hemvist men på en börs eller auktoriserad marknads- I likhet med vad som enligt 1 § gäller för offentliga uppköpserbjudanden avseende aktier i ett svenskt aktiemarknads- bolag får enligt första stycket ett offentligt uppköpserbjudande avse- ende aktier i ett sådant bolag lämnas endast av den som gentemot marknadsplatsen har åtagit sig att följa de regler som marknads- platsen har fastställt för sådana erbjudanden och underkasta sig de sanktioner som marknadsplatsen får besluta om vid överträdelse av dessa regler. Andra stycket hänvisar till 1 § andra och tredje styckena. För en kommentar hänvisas till kommentaren till de bestämmelserna. Paragrafen går tillbaka på lagvalsreglerna i artikel 4.2 i direktivet. Den reglerar det fallet där ett offentligt uppköpserbjudande lämnas avseende aktier i ett utländskt aktiebolag vars aktier inte är upp- tagna till handel på en reglerad marknad i det land där bolaget har sitt hemvist men på en eller flera reglerade marknader inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet samt på en börs eller aukto- riserad marknadsplats i . I linje med lagvalsreglerna i direkti- vet skall i ett sådant fall svenska regler inte tillämpas, om bolagets aktier upptogs till handel på den eller de aktuella marknaderna innan de upptogs till handel på den svenska marknaden eller om aktierna upptogs till handel på den eller de aktuella marknaderna som de upptogs till handel på den svenska marknaden och bolaget inte i en sådan anmälan som avses i 4 § har anmält att skall vara behörig att utöva tillsyn över ett offentligt uppköpserbjudande avseende bolagets aktier. Paragrafen går tillbaka på lagvalsreglerna i artikel 4.2 i direktivet. Den reglerar det fallet där aktierna i ett utländskt aktiebolag inte är upptagna till handel på en reglerad marknad i det land där bolaget har sitt hemvist men är upptagna till handel på en börs eller aukto- riserad marknadsplats i och på en reglerad marknad i ett eller flera andra länder inom Europeiska ekonomiska samarbets- området samt upptogs till handel på marknaderna . Bola- get skall då, på den första handelsdagen, anmäla till marknads- platserna och tillsynsmyndigheterna i respektive land vilken av till- synsmyndigheterna som skall vara behörig att utöva tillsyn över ett framtida offentligt uppköpserbjudande avseende aktier i bolaget. Om bolaget i fråga önskar att den svenska tillsynsmyndigheten skall vara behörig att utöva tillsyn över ett sådant erbjudande skall bolaget alltså anmäla detta till och den svenska marknadsplats där bolagets aktier är noterade. Budgivaren blir då enligt 1 § skyldig att gentemot den svenska marknadsplatsen åta sig att följa dess regler. Om bolaget inte gjort en sådan anmälan följer av 3 § att en framtida budgivare inte behöver åta sig att följa den svenska marknadsplatsens uppköpsregler. I vad som kan ses som ett undantag från 4 § regleras i förevarande paragraf första stycket det fallet där aktierna i ett utländskt aktie- bolag inte är upptagna till handel på en reglerad marknad i det land där bolaget har sitt hemvist men är upptagna till handel på en börs eller auktoriserad marknadsplats i och på en reglerad mark- nad i ett eller flera andra länder inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet för lagens ikraftträdande, , samt upptogs till handel på marknaderna . Då skall, i enlighet med lagvalsreglerna i artikel 4.2 i direktivet, till- synsmyndigheterna i dessa länder komma överens om vilken av tillsynsmyndigheterna som skall vara behörig att utöva tillsyn över ett offentligt uppköpserbjudande avseende bolagets aktier. Om så inte sker skall bolaget på den första handelsdagen efter utgången av fyraveckorsperioden anmäla till marknadsplatserna och tillsynsmyndigheterna i respektive land vilken av tillsynsmyndigheterna som skall vara behörig att utöva tillsyn över ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktier i bolaget.