sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — Om aktierna är upptagna till handel på en reglerad marknad i det land där bolaget har sitt säte, skall punkten a) tillämpas. Om målbolagets värdepapper först upptogs till handel på regle- rade marknader i flera medlemsstater , skall enligt punkten c) första stycket målbolaget bestämma vilken medlemsstats tillsyns- myndighet som skall vara behörig genom att på den första handels- dagen anmäla detta till de reglerade marknaderna och deras till- synsmyndigheter. [Exempel: svenskt målbolag med aktier note- rade, inte i , men i och och där note- rades aktien – bolaget skall ha valt tillsynsmyndighet och anmält detta till de brittiska eller tyska myndigheterna]. Även i fråga om denna punkt följer av direktivets systematik att om akti- erna är upptagna till handel på en reglerad marknad i det land där bolaget har sitt säte, skall punkten a) tillämpas. Om målbolagets värdepapper redan är upptagna till handel på reglerade marknader i flera medlemsstater då direktivet genomförs och upptogs till handel , skall enligt punkten c) andra stycket tillsynsmyndigheterna efter den tidpunkt då direktivet senast skall vara genomfört () komma överens om vilken myndighet som skall vara behörig myn- dighet. Om så inte sker skall målbolaget, på den första handels- dagen efter utgången av fyraveckorsperioden, bestämma vilken till- synsmyndighet som skall vara behörig myndighet. [Exempel: svenskt målbolag med aktier noterade, inte i , men sam- tidigt i och – bolaget skall ha valt till- synsmyndighet och anmält detta till de brittiska och tyska myndig- heterna]. Även i fråga om denna punkt följer av direktivets syste- Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder matik att om aktierna är upptagna till handel på en reglerad mark- nad i det land där bolaget har sitt säte, skall punkten a) tillämpas. Enligt punkten d) skall beslut enligt punkten c) offentliggöras. I punkten e) regleras frågan om tillämplig reglering. Vilken med- lemsstats regler skall tillsynsmyndigheten tillämpa i de fall mål- bolagets aktier inte är upptagna till handel på en reglerad marknad i den medlemsstat där bolaget har sitt säte, dvs. i de fall som behandlas i punkterna b) och c)? Direktivets svar är att en åtskill- nad skall göras mellan vad som lite förenklat kan beskrivas som på ena sidan börsrättsliga regler och på andra sidan arbetsrättsliga och bolagsrättsliga regler. Frågor som rör det vederlag som utfästs vid erbjudandet, särskilt priset, samt frågor som rör förfarandet vid erbjudandet, särskilt informationen om budgivarens beslut att lämna ett erbjudande, innehållet i erbjudandehandlingen och offentliggörandet av erbjudandet, skall behandlas i enlighet med reglerna i den medlemsstat där den behöriga myndigheten hör hemma. När det gäller frågor om den information som skall ges till de anställda i målbolaget och bolagsrättsliga frågor, särskilt andelen röster som medför kontroll och undantag från budplikten samt de förutsättningar under vilka målbolagets styrelse får vidta åtgärder som kan försvåra ett genomförande av erbjudandet, skall tillämp- liga regler vara reglerna i den medlemsstat där målbolaget har sitt säte och behörig myndighet vara myndigheten i den medlems- staten. I punkten 3 stadgas att alla som är eller har varit anställda hos till- synsmyndigheterna i fråga skall vara bundna av tystnadsplikt. I punkten 4 föreskrivs att tillsynsmyndigheterna på uppköps- området och andra tillsynsmyndigheter på kapitalmarknaderna skall samarbeta och förse varandra med information när detta behövs för tillämpning av de regler som fastställs i enlighet med direktivet. På så vis utväxlad information skall omfattas av tyst- nadsplikt. Samarbetet skall omfatta möjligheten att tillhandahålla de rättsliga dokument som behövs för att genomföra de åtgärder som de behöriga myndigheterna beslutar om i samband med erbjudandena samt annat sådant bistånd som de berörda tillsyns- myndigheterna rimligen kan begära för att utreda faktiska eller påstådda överträdelser av de regler som har utfärdats eller införts i enlighet med direktivet Tillsynsmyndigheterna skall enligt punkten 5 första stycket ha alla de befogenheter som behövs för att de skall kunna utföra sina upp- gifter, inbegripet skyldigheten att säkerställa att budintressenterna Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder iakttar de regler som har utfärdats eller införts i enlighet med direktivet. I punkten 5 andra stycket regleras frågan om medlemsstaternas möjligheter att göra undantag från direktivet. Förutsatt att de allmänna principerna i artikel 3.1 följs, får detta ske: a.genom införande av sådana undantag i de nationella bestäm- melserna för att beakta omständigheter som fastställs på natio- nell nivå, och/eller b.genom att de behöriga tillsynsmyndigheterna ges befogenhet att, för att beakta omständigheter som fastställs på nationell nivå eller andra särskilda omständigheter, frångå de nationella bestämmelserna, i det senare fallet genom ett motiverat beslut. Enligt punkten 6 skall direktivet inte påverka medlemsstaternas befogenheter att utse domstolar eller andra myndigheter som skall ansvara för behandlingen av tvister och för avgöranden om oegent- ligheter under erbjudandeförfarandet. Det skall inte heller påverka medlemsstaternas befogenheter att reglera huruvida och under vilka omständigheter som budintressenterna får inleda administra- tiva eller rättsliga förfaranden. Direktivet skall, heter det vidare, i synnerhet inte påverka de befogenheter som domstolar kan ha i en medlemsstat att avvisa en talan och att ta ställning till huruvida en talan kan påverka resultatet av ett erbjudande . Slutligen skall direktivet inte påverka medlemsstaternas befogenheter att fastställa de rättsliga reglerna om tillsynsmyndigheternas ansvar eller i fråga om tvister mellan budintressenterna. Punkterna 1–5 påkallar lagstiftningsåtgärder som klargör dels till- synsansvaret för takeover-reglernas efterlevnad och vilket lands regler som skall tillämpas vid olika fall av gränsöverskridande noteringar, dels vilket eller vilka organ som skall kunna medge undantag från reglerna. Utredningens överväganden i dessa frågor har redovisats i kapitel 5. Punkten 6 kräver inte några ändringar i medlemsstaternas regler. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Artikel 5 Skydd av minoritetsaktieägare, budplikt och skäligt pris Punkten 1 ålägger medlemsstaterna att ha regler om budplikt. Om en fysisk eller juridisk person till följd av eget förvärv eller förvärv genom personer som handlar i samförstånd med den personen innehar värdepapper i ett bolag som avses i artikel 1.1 och dessa värdepapper, tillsammans med befintligt innehav av dessa värde- papper och innehav hos personer som handlar i samförstånd med den personen, direkt eller indirekt ger den personen en bestämd andel av röstetalet i bolaget varigenom den personen får kontroll över bolaget, skall den personen vara förpliktigad att lämna ett erbjudande för att skydda minoritetsägarna i bolaget. Detta, på budplikt grundade, erbjudande skall riktas till alla innehavare av dessa värdepapper och omfatta hela deras innehav till ett skäligt pris (se punkten 4). I punkten 2 slås fast att budplikt inte inträder om kontroll upp- nåtts efter ett frivilligt erbjudande som riktats till alla värde- pappersinnehavare och avsett hela deras innehav. Hur stor röstandel som skall anses medföra kontroll och således utlösa budplikt skall enligt punkten 3 bestämmas enligt reglerna i den medlemsstat där bolaget har sitt säte. Det pris som erbjuds aktieägarna i ett erbjudande till följd av budplikt skall vara skäligt. Därmed avses enligt punkten 4 första stycket första meningen det högsta pris som budgivaren eller perso- ner som handlar i samförstånd med denne har betalat för samma värdepapper , som skall fastställas av medlems- staterna, på minst sex och högst närmast före det erbjudandet. Om budgivaren, eller en person som handlar i samförstånd med denne, efter erbjudandets offentliggörande och före acceptfristens utgång förvärvar värdepapper till ett pris som är högre än priset i erbjudandet, skall budgivaren enligt punkten 4 första stycket andra meningen höja sitt erbjudande till minst det högsta pris som beta- lats för de så förvärvade värdepapperen. Förutsatt att de allmänna principerna i artikel 3.1 följs får enligt punkten 4 andra stycket medlemsstaterna ge tillsynsmyndigheterna tillstånd att ändra det pris som avses i första stycket under vissa bestämda omständigheter och i enlighet med tydligt fastställda Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder I tredje stycket anges att sådana beslut från myndigheter- nas sida skall motiveras och offentliggöras. I punkten 5 slås fast att budgivaren får erbjuda vederlag i form av värdepapper eller kontanter eller en kombination av dessa. Om vederlaget inte består av likvida värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad skall vederlaget emellertid alltid innehålla ett kontantalternativ. Vidare måste budgivaren åtmin- stone som ett alternativ erbjuda ett kontant vederlag om denne eller personer som handlar i samförstånd med denne kontant har förvärvat värdepapper som motsvarar av rösterna i målbolaget som börjar med den period som har fastställts enligt punkten 4 och som slutar vid acceptfristens utgång. Medlemsstaterna får också fastställa att ett budpliktserbjudande alltid skall innehålla ett kontantalternativ. Punkten 6 ger medlemsstaterna uttrycklig rätt att, utöver vad sägs i punkten 1, föreskriva andra instrument för att skydda värde- pappersinnehavarnas intressen, förutsatt att dessa instrument inte försvårar ett normalt genomförande av erbjudandet. I de svenska reglerna rörande uppköpserbjudanden finns bestäm- melser om budplikt. Den som inte innehar några aktier alls eller innehar aktier representerande av röste- talet för samtliga aktier i ett bolag (målbolaget) och genom köp, teckning, konvertering eller annat förvärv av aktier i bolaget (ensam eller tillsammans med någon honom närstående enligt punkten I.3 a – d), uppnår en andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget som uppgår till eller överstiger , skall lämna ett offentligt erbjudande att förvärva dels samtliga övriga aktier i bolaget som inte innehas av bolaget självt eller dess dotterföretag, dels andra av bolaget utgivna finansiella instrument vilkas prissätt- ning skulle kunna väsentligt påverkas av att noteringen av de aktier som omfattas av erbjudandet upphör. Reglerna rörande frivilliga erbjudanden – däribland reglerna om vederlag och förvärv utanför erbjudandet – gäller, om inte annat anges, i tillämpliga delar även vid ett erbjudande till följd av bud- plikt. Dock gäller i fråga om ett budpliktserbjudande att erbjudandet skall avse samtliga aktier i målbolaget, att erbjudandet skall innehålla ett vederlagsalternativ som innebär att alla aktieägare Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder har rätt att få kontant betalning, att en förlängning av acceptfristen för kontanterbjudandet förutsätter att erläggande av vederlag till dem som redan har accepterat erbjudandet inte fördröjs, samt att budgivaren har rätt att villkora erbjudandets fullföljande endast av att han erhåller nödvändiga myndighetstillstånd. Villkoren i ett budpliktserbjudande skall anpassas till villkoren i andra aktieförvärv som budgivaren (eller någon närstående enligt punkten I.3) gör före, under eller efter erbjudandet. Det innebär bl.a. att villkoren i erbjudandet inte får vara mindre förmånliga än vad som gällt i en föraffär som gjorts före erbjudandet och att priset måste anpassas till s.k. sidoaffärer som budgivaren gör under erbjudandet. Kravet på anpassning till villkoren i föraffärer kan frångås om kursen på målbolagets aktier vid erbjudandets offentliggörande gått ned mycket väsentligt i förhållande till den kurs som gällde vid tid- punkten för föraffären och denna kursnedgång inte endast är till- fällig utan har en viss varaktighet. Huvudregeln om anpassning till villkoren i föraffärer behöver inte heller upprätthållas om någon annan än budgivaren, mellan föraffären i fråga och erbjudandets lämnande, offent- liggör ett erbjudande att förvärva aktier i målbolaget på villkor som för överlåtaren är mindre förmånliga än villkoren i föraffären. Slutligen kan inom ramen för sin allmänna möjlighet att medge undantag från reglerna också i andra fall tillåta avvikelser från regeln. I överensstämmelse med direktivets krav finns i de svenska upp- köpsreglerna också regler om budplikt, vilkas syfte är att bereda bolagets övriga aktieägare en möjlighet att på visst sätt lämna bola- get i samband med ett kontrollägarskifte. Baserat på empiriska undersökningar av bolagsstämmodeltagandet i de svenska aktie- marknadsbolagen fastställdes budpliktsgränsen ursprungligen till av röstetalet för samtliga aktier i målbolaget. Med hän- visning bl.a. till förhållandena i andra länder sänktes gränsen . Det är samma budpliktsgräns som gäller i bl.a. , och . Den svenska regleringen uppfyller också kraven på att ett bud- pliktserbjudande skall riktas till samtliga värdepappersinnehavare Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder och avse hela deras innehav. Detsamma gäller kraven att priset i erbjudandet skall anpassas till s.k. för- och sidoaffärer samt att erbjudandet under vissa förutsättningar skall innehålla ett kontant- alternativ. I det senare avseendet går den svenska regleringen längre än vad direktivet kräver. De svenska reglerna kräver att den som uppnår gränsen för bud- plikt lämnar ett erbjudande till övriga aktieägare men innebär också att om ägaren i fråga avyttrar aktier så att innehavet inte längre representerar av röstetalet, så bortfaller budplikten. Enligt utred- ningens bedömning är fyraveckorsfristen förenlig med direktivet; flera länder, däribland , och , tillämpar en sådan frist. Huruvida det också är förenligt med direktivets lydelse att budplikten automatiskt bortfaller om ägaren avyttrar aktier kan möjligen diskuteras. En syftesrelaterad tolkning av direktivet leder emellertid till slutsatsen att också en sådan ordning måste anses tillåten; budplikten skall skydda övriga aktieägare om ett kontrollägarskifte äger rum, men om ägaren i fråga avyttrat aktier så att kontroll inte längre föreligger är det för att tillgodose budpliktens syfte inte nödvändigt att framtvinga ett erbjudande. Bestämmelserna i artikel 5 kräver i övrigt inte någon ändring av de svenska reglerna i materiellt hänseende. En annan sak är att utredningens överväganden rörande den framtida regleringens form och tillämpningsområde lett till slutsatsen att reglerna om bud- plikten i sig, dvs. själva skyldigheten att under vissa förutsättningar lämna ett offentligt uppköpserbjudande, bör lagfästas. Utredning- ens överväganden i den delen har redovisats i kapitel 5. Artikel 6 Information om erbjudandet I artikeln regleras budgivarens skyldighet att informera om erbjudandet. Av ingressats 12 framgår att syftet med regleringen i denna del är att minska utrymmet för insiderhandel. I punkten 1 föreskrivs att budgivarens beslut att lämna ett erbjudande skall offentliggöras utan dröjsmål och att tillsyns- myndigheten skall underrättas om erbjudandet. Medlemsstaterna får också kräva att tillsynsmyndigheten underrättas innan beslutet offentliggörs. Vidare föreskrivs att målbolagets och budgivarens Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder styrelser, så snart erbjudandet har offentliggjorts, skall informera sina respektive anställdas företrädare eller, om sådana företrädare saknas, de anställda direkt. Enligt punkten 2 första stycket skall en budgivare upp- rätta och offentliggöra en erbjudandehandling som innehåller den information som behövs för att innehavarna av värdepapper i mål- bolaget skall kunna fatta ett välgrundat beslut om erbjudandet. Innan erbjudandehandlingen offentliggörs skall budgivaren över- sända den till tillsynsmyndigheten. När erbjudandehandlingen offentliggörs skall målbolagets och budgivarens styrelser överlämna den till sina respektive anställdas företrädare eller, om sådana saknas, till de anställda direkt. Om en erbjudandehandling skall godkännas i förväg av tillsyns- myndigheten och har godkänts, skall den enligt punkten 2 andra stycket, med förbehåll för eventuella översättningar som krävs, erkännas i en annan medlemsstat på vars marknader värdepapperen i målbolaget är upptagna till handel, utan att det är nödvändigt att inhämta ett godkännande från tillsynsmyndigheterna i den med- lemsstaten. Dessa kan kräva att ytterligare uppgifter tas med i erbjudandehandlingen endast om dessa uppgifter är specifika för marknaden i den eller de medlemsstater på vilken värdepapperen i målbolaget är upptagna till handel och gäller de formaliteter som skall iakttas för antagandet av erbjudandet och för mottagande av det vederlag som skall betalas när erbjudandet avslutats samt de beskattningsregler som skall gälla för det vederlag som värde- pappersinnehavarna erbjuds. Punkten 3 reglerar innehållet i erbjudandehandlingen. Den skall åtminstone innehålla uppgift om: a.Villkoren för erbjudandet. (I den engelska versionen av direkti- vet används termen terms, vilket närmast torde åsyfta pris etc.) b.Budgivarens identitet och, om budgivaren är ett bolag, bolags- form, namn och säte. c.Det värdepapper eller det eller de slag av värdepapper som erbjudandet avser. d.Det vederlag som erbjuds för varje värdepapper eller slag av värdepapper samt, i fråga om erbjudanden till följd av budplikt, grunden för den värdering som används för att bestämma vederlaget med närmare uppgifter om hur vederlaget skall lämnas. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder e.Den ersättning som erbjuds för rättigheter som kan dras in till följd av genombrottsregeln i artikel 11.4, med närmare upp- gifter om hur ersättningen skall lämnas och vilken metod som skall användas för att fastställa den. f.Den största eller minsta andel eller mängd värdepapper som budgivaren åtar sig att förvärva. g.Uppgifter om budgivarens alla befintliga innehav i målbolaget och om de personer som handlar i samförstånd med budgiva- ren. h.Alla villkor som gäller för erbjudandet. (I den engelska versio- nen av direktivet används termen conditions, vilket närmast torde innebära fullföljandevillkor.) i.Budgivarens avsikter i fråga om den framtida verksamheten i målbolaget och, i den mån det påverkas, även det budgivande bolaget, deras anställda och ledning, inklusive varje väsentlig förändring av anställningsvillkoren och i synnerhet budgivarens strategiska planer för bolagen och de effekter som dessa kan få på sysselsättningen och de platser där bolaget bedriver verk- samhet. j.Acceptfristen för erbjudandet. k.Om det vederlag som budgivaren erbjuder omfattar värdepap- per av något slag, information om dessa värdepapper. l.Information om erbjudandets finansiering. m.Identiteten hos de personer som handlar i samförstånd med budgivaren eller med målbolaget och, när det gäller bolag, även bolagsform, namn och säte, samt deras förhållande till bud- givaren och om möjligt till målbolaget. n.Vilken nationell lagstiftning som till följd av erbjudandet kom- mer att vara tillämplig på de avtal som ingås mellan budgivaren och innehavarna av värdepapperen i målbolaget samt behörig domstol. I punkten 4 anges att kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 18.2 (kommittologiförfarande) skall anta tillämpningsföre- skrifter för punkt 3. Några sådana föreskrifter har ännu inte anta- gits eller föreslagits och kommissionen har enligt vad man uppgivit inte några planer att initiera ett utarbetande därav. Enligt punkten 5 skall budintressenterna vara skyldiga att när som helst på begäran till tillsynsmyndigheterna i deras medlems- Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder stater lämna all den information de har om erbjudandet för att till- synsmyndigheten skall kunna fullgöra sina uppgifter. Enligt de svenska uppköpsreglerna skall den som beslutat att lämna ett erbjudande offentliggöra erbjudandet genom ett pressmeddelande med uppgift om: vem budgivaren är, hur många aktier i målbolaget som budgivaren äger eller på annat sätt kontrollerar samt hur stor andel av aktiekapitalet och röstetalet för samtliga aktier i målbolaget som dessa represente- rar, vilka finansiella instrument som omfattas av erbjudandet, de huvudsakliga villkoren för erbjudandet innefattande bland annat pris, förekommande premie och beräkningsgrund för sådan premie, hur erbjudandet finansieras, eventuella villkor för erbjudandets fullföljande (fullföljande- villkor), att rörande offentliga erbjudanden om aktieför- värv och besked om tolkning och tillämpning därav gäller för erbjudandet, i vilken utsträckning budgivaren erhållit besked om att aktie- ägare i budgivarbolaget avser att rösta för ett för erbjudandet erforderligt beslut av bolagsstämman i budgivarbolaget, i vilken utsträckning budgivaren erhållit bindande eller vill- korade utfästelser om accept av erbjudandet från aktieägare i målbolaget eller om aktieägare gjort allmänna positiva ut- talanden om erbjudandet, motiven till erbjudandet i korthet samt, om vederlaget utgörs av aktier i eller aktierelaterade instrument utgivna av budgiva- ren, så långt praktiskt möjligt förvärvets effekter – och i ett framtidsperspektiv – på budgivarbolagets resultat och ställning, också uttryckt per aktie när så är meningsfullt, samt när ett prospekt beräknas bli lämnat och en så exakt tidsplan som möjligt för erbjudandets genomförande. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Budgivaren är inte skyldig att underrätta eller någon annan myndighet om erbjudandet. Enligt Stockholms- börsens respektive NGM:s noteringsavtal skall en budgivare som själv är ett noterat bolag under vissa förutsättningar informera marknadsplatsen om förberedelser för att lämna ett uppköps- erbjudande avseende aktier i ett annat noterat bolag. Det finns i de svenska uppköpsreglerna inte några bestämmelser som ålägger budgivarens respektive målbolagets styrelser att in- formera sina respektive anställdas företrädare om erbjudandet. Budgivaren skall, sedan erbjudandet har offentliggjorts genom ett pressmeddelande, skyndsamt upprätta och lägga fram ett prospekt. Prospektet skall läggas fram senast efter erbjudandets offentliggörande. Budgivaren skall offentliggöra prospektet kommer att läggas fram. Prospektet skall innehålla de upplysningar som behövs för en all- sidig bedömning av erbjudandet. I uppköpsreglerna rekommende- ras att prospektet innehåller information under följande huvud- rubriker: 2.Villkor och anvisningar för accept 3.Bakgrund, motiv och konsekvenser 4.Uttalande från styrelsen i målbolaget 6.Kort presentation av bolagen 7.Finansiell utveckling i sammandrag (nyckeltal och data per aktie) 10.Finansiella mål och framtidsutsikter 12.Styrelse, ledande befattningshavare och revisorer 16.Tillkommande information om utländska aktier 17.Presentation av budgivaren i särskilda fall. Regler om uppköpsprospekt finns också i lag. Enligt 2 kap. 3 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument skall, vid erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instrument, den Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder som lämnar erbjudandet upprätta prospekt. Det innebär att bud- givaren vid ett offentligt uppköpserbjudande – ett erbjudande om att sälja finansiella instrument – är skyldig att upprätta prospekt. Om vederlaget i erbjudandet utgörs av enbart kontant betalning finns inga bestämmelser i lag eller föreskrifter avseende den in- formation som ett sådant prospekt skall innehålla. Om betalningen utgörs av fondpapper som emitteras i samband med uppköps- erbjudandet omfattas emissionen av bestämmelserna i 2 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument och 17 och 18 kap. i föreskrifter om prospekt (FFFS 1995:21), samt bestämmelserna om prospekt i aktiebolagslagen i det fall emittenten är ett aktiebolag. Regeringen har lämnat förslag till nya regler om prospekt i svensk rätt (prop. 2004/05:158).