sou · GTB341 · 2006-01-01 00:00:00 — anledning att vilja ändra på ett system som gynnar dem. Detta läg- ger grunden för en omfattande förnekande som genomsyrar många makthavare, politiker, journalister, arbetsgivare, samhällsplanerare och vetenskapsmän och -kvinnor. Förnekandet är en del av den strukturella/institutionella diskrimineringen, och så länge majori- tetssamhället inte erkänner att det finns diskriminering av de andra inbyggd i reproduktionen av samhällets institutionella ramar kan man inte på ett systematiskt sätt generera relevant kunskap om diskrimineringsmekanismerna och ändra dem. och har ett dilemma som måste uppmärksammas och hanteras. Deklarationer om jämlikhet, lika rättigheter och lika möjligheter måste förverkligas och gälla alla människor oavsett hud- och huvudfärg, kön, klass samt religiös eller etnisk bakgrund. Normaliteten skapar diskriminering och därför är det primära i kampen mot den strukturella/institutionella diskrimineringen att reformera samhällsorganisationer och institutionella sammanhang genom att ändra organisationspolicyn och politiken. Detta måste ske i samverkan med de diskriminerade grupperna; deras ifrågasät- tande av den nuvarande ordningen och krav på en förändring måste hörsammas. (1989) Eurocentrism. (1990) Streetwise: Race, Class, and Change in an . Allimadi, M. (2002) The hearts of Darkness: How whites writers cre- ated the racist image of . Ansley, F. L. (1989) Stirring the Ashes: Race. Class and the Future of Civil Rights Scholarship. reprinted in , eds (1997) Critical . Arai, M., , L. & , R. (2000) En svartvit arbets- marknad: en om vägen från skola till arbete. Ds 2000: 47. (1996) Etniska relationer i arbetslivet. Teknik, ar- betsorganisation och etnisk diskriminering i svensk bilindustri. Balibar, E. (1991) Es gibt keinen Staat in : Racism and Politics in Europe Today, in , no 186, pp 5– 19. Balibar, E. & , E. (1991), Race, Nation, Class: Ambigu- ous Identities. Balibar, E. (2004) We, the People of Europe? : Reflections on Trans- national Citizenship. (ed.) (1969) : Difference. : and Unwin. Batelaan, P. (1996) Cooperative Learning in Intercultural Education, i , vol. 7, no. 3, pp 5–16. , J. F. (1995) The truly segregated? Exploring the urban underclass. Journal of urban history. May95, Vol. 21 Issue 4, och, Belorgey, J. (1999) Rapport sur la lutte contre les discriminations. : Ministére de lemploi, du travail et de la cohesion soci- ale. Beetham, D. (1985) and the Theory of Modern Politics. Blauner, B. (1989) lives. lives: Three decades of race relations in . (2001) supremacy and racism in the post-civil rights era. , CO: . & Passerson, J. (1977) Reproduction in Education, Society and Culture. Bovenkerk, F., . & Verbunt, G. (1990) Racism, Migration and the State in Western Europe: A Case for Comparative Analysis, in International Sociology. 5, no. 4, pp 475-90. (1998) magi i vita medier: svensk nyhetsjournalistisk om invandrare, flyktingar och rasism. (2004) Nyheter från gränser: tre studier I journalistic om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld. : Institu- tionen för journalistik och masskommunikation (avhandling). Bunar, N. (1999a) Multikulturalism är död, leve multikulturalism! Om den svenska skolans (multikulturella) möjligheter och begränsningar, Utbildning och Demokrati 8 (3): 113–136. Catomeris, C. (2004) Det ohyggliga arvet: och främlingen genom tiderna. Chinweizu (1975) The West and the rest of us: predators, black slavers and the African elite. Cocker, M. (1998) Rivers of Blood, Rivers of Gold: Europes Con- flict with Tribal Peoples. & Lotan, R. (eds.) (1997) Working for Equity in Heterogeneous Classrooms: Sociological Theory in Practice. Crenshaw, K. (1988) Race, Reform and Retrenchment: Transfor- mation and Legitimation in ." 101, pp 1331–1387. Dance, J. (2004) Racial, Ethnic and Gender Disparities in . : , The Con- sortium on Race, Gender and Ethnicity, Issue 2. de los , P. (2000) Diskriminering och ojämlikhet i arbetsli- vet: Institutionella faktorers betydelse ur ett mångfaldsper- spektiv, i de los , P., , , , Osmanovic & (eds) Mångfald, diskriminering och stere- otyper. de los , P. & Wingborg, M. (2002) Vardagsdiskriminering och rasism i : En kunskapsöversikt, rap- portserie 2002: 13. de los , P. & Mulinari, D. (2005) Intersektionalitet: Kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens lanskap. Derrington, C. & , S. (2004) Gypsy Traveller Students in : Culture, Identity and Achievement. Stoke on Trent: Trentham Books. Dryer, H. (2001) Etnisk segregation i skolan effekter på ungdo- mars betyg och övergång till gymnasieskolan, In Välfärdens finansiering och fördelning. Du Bois, W. E. (1996) The Souls of . (1984) . : Free Press. (ed.) (2002) Multiple Modernities. New Bruns- wick: Transaction Publishers. & Hammarstedt, M. (2002) med allt sämre arbetsmarknadsintegrering för invandrare, i Ekonomisk Debatt nr. 4/2002. Ellison, R. (1966) Shadow and Act. : New American Library. & , J. O. (1993) Ursprung och Utbildning. Social snedrektetering till högre studier. : Utbild- ningsdepartementet. , U., . & Ristilammi P. (2002) Miljonprogram och media: föreställningar om människor och förorter. Norrkö- ping: . Essed, P. (1991) Understanding Everyday Racism: An Interdiscipli- nary Theory, : . Eze, C. (1997) Race and the Enlightenment: A Reader, , . (1991) Framing Dropouts: Notes on the Politics of an . , R., Finch S., & . (2000) of Education and Employments. Report no 186, : DfEE. Fredrickson, G. (2000) The Comparative Imagination: On the History of Racism, Nationalism, and Social Movements. Berke- ley: . Furedi, F. (1998) The Silent War: Imperialism and the Changing Perception of Race. New , NJ: . (1998) Whitewash Racialized Politics and the Media. (2000) Mångkulturalism- för vem? Debatten om muslimska och kristna friskolor blöttlägger värdekonflikter i det svenska samhället. : Nya Doxa. (1980) The : , Poverty, Unemployment, and Entrapment of Ghetto Youth. : Vintage Books. (1993) Racist Culture: Philosophy and the Politics of Meaning. (1999b) Nationalstaten, romerna och skolan, KRUT 92-93: 112-119. (1999a) Kultur som filter och etnisk markör, in , B. ed. Pedagoger om kultur: Fjorton inlägg i en dis- kussion om kultur som pedagogisk fråga. : Akademi- tryck. & , S. (2002) Att vara i lärobok och massmedia: en analys av högstadieelevers tilltro till lärobokens bild av islam i jämförelse med massmedias bild. Gurr, T. (1993) Minorities at Risk: A global View of Ethnopoliti- cal Conflicts. (1998) Kunskapsöversikt: Svensk forskning om diskri- minering av invandrare i arbetslivet 1990–1998, : . (2000) Reflektioner kring mångfald och diskrimine- ring i arbetslivet, i de los , P., , S., Adu-Gyan, , Osmanovic & . Mångfald, diskriminering och stereotyper. Tre forskaruppsatser om mångfald. & SCB (2002) Utländsk bakgrund för studenter i grundutbildning och forskarutbildning. Rapport 2001/02 och 2000/01. (2002) Uppföljning av särskilt urval vid antagning. (2001) Language, Culture, and Identity in the Schools of Northern in , C. & , J. (ed) Global Con- structions of Multicultural Education. (1993) : Analys av bilden av i läroböcker i religionskunskap. : Acta Universitatis Gothoburgensis. : Integrations- verket. & Wallette, M. Är utländska medborgare seg- menterade mot atypiska arbeten?, Arbetsmarknad och Arbetsliv 3 (3). , W. (1968) : American Attitudes Toward the , 1550–1812, : W. W. . Judge, H. (2004)The and French Schools, i , no. Kamali, M. (1997) Distorted Integration: Clientization of Immi- grants in . : Multiethnic papers. Kamali, M. (2002) Kulturkompetens i socialt arbete, : . (1999) Teaching in Tensions: , Their Teachers and Structure of Schooling in 100 (4): 812. Kedourie, E. (1993) Nationalism. , V. G. (1981) The Lords of Human : , Yellow Man, and in an of Empire. Knocke, W. (1994) Kön, etnicitet och teknisk utveckling, in Schierup, C-U. & , S. (eds.) Arbetets etniska delning. Lahdenperä, P. (1997) Invandrarbakgrund eller skolsvarigheter? En textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med invand- rarbakgrund. Lahdenperä, P. (1999) Från monokulturell till interkulturell peda- gogisk forskning, Utbildning och Demokrati 8 (3): 43–63. (1998) om Diskriminering: En enkät- och intervju- undersökning om etnisk diskriminering på uppdrag av Diskrimi- neringsombudsmannen (DO). (1999) Invandare om diskriminering IV, : CEIFOs skriftserie no. & , E. (1998) Lärare och den Mångkulturella Skolan Utsatthet för hot och våld samt attityder till mångkultu- ralitet bland grundskole- och gymnasielärare. (1997) Modernity and War: The Creed of Absolute Violence. Le Grand, C. and Szulkin, R. Permanent disadvantage or gradual integration: explaining the immigrant–native earning gap in , Labour vol. 37–64. (2001) På väg mot en diversifierad normalitet: Om annorlundahet, normalitet och makt i mötet mellan elever med utländsk bakgrund och den svenska skolan, in Bigerstans, A. & , A. (eds.) Interkulturella perspektiv på multietniska skolmiljöer. : Mångkulturellt centrum. (2002) Etnisk mångfald i arbetslivet i . Integ- rationsverkets rapportserie. (2002) Arbetsmarknaden för utomnordiska med- borgare i siffror, Ura 2002: 7. Massey, D. (1996) American Apartheid: Segre- gation and the Making of the Underclass. Matriello, G., McDill, E., & , A. (1990) Schooling Disadvan- taged Children: Racing Against Catastrophe. : Tea- chers College Press. McLaren, P. (1993) Schooling as Ritual Performance: Towards a Political Economy of Educational Symbols and Gestures. Lon- don: Routledge. (2000) Racism. (1989) Racism. (1993) The Articulation of Racism and Nationalism: Reflections on European history, in Wrench & Solomos (1993). Mills, C. W. (1997) , Ithaca, : Cor- nell University Press. Mills, C. W. (1998) Blackness Visible: Essays on Philosophy and Race. Ithaca: : . Mills, C. W. (2003) as : A Philosophical Perspective, i Doane & (2003) : The Continuing Significance of Racism, : Routledge. Att Öppna Språkgränser: klyftor och broar i vuxna invandrares läs och skrivutveckling. En studie baserad på International Adult Literacy Survey och forskning om invandrares läs och skrivlärning på andraspråk, . & Goding, I. Myter och vanföreställningar eller fakta och kunskap?, LOs integrationsprojekt värde – lika rätt. LO/Löne- och välfärdsenheten. North, D. (1990) Institutions, institutional change, and economic performance, : . (2001) Mötet skola-förälder: stor komplexitet eller djup enkelhet! : några lärar-föräldrarröster om samarbete mellan skola och hem i multietniska områden. (1986) Kulturkunskap i förändring. Kultursynen i svenska geografiläroböcker 1870–1985 : Liber. Osler, A. (2000) Inspecting Schools for Race Equa- lity: OFSTEDs Strengths and Weaknesses: A Report for the Commission for Racial Equality. Stocke on Trent: Trentham Books. (1999) The Strangers Among Us: The Social Construc- tion of Identity in Adult Education. (1987) i de svenska skolböckerna. Parszyk, I-M. (1999) En skola för andra: Minoritetselevers upplevel- ser av arbets- och livsvillkor i . Studies in Educatio- nal Sciences 17. (1994) Personalrekrytering – en nyckelfråga, in Schi- erup, C-U. & , S. eds. Arbetets etniska delning. Pincus, F. L. J. Ehrlich (1994) Race and Ethnic Conflict: Contending Views on Prejudice, Discrimination and Ethnovio- lence. Pincus, F. L. (1996) American Behavioral Scientist, Nov/Dec96, Vol. 40 Issue 2. Pincus, F. L. (1994). From Individual to Structural Discrimina- tion. i Pincus, F. L. & Ehrlich, H. (eds) Race and Ethnic Conflict. Fourth edition, books. Pred, A. (2000), Even in : Racisms Racialized Spaces, and the Popular Geographical Imaginations. , , ., & Bhabra, S. (2000) Disaffection Amongst : Exclusion and Truancy. Reich, L. & , I. (2000) Den svenska skolan i det mångkultu- rella samhället: konsekvenser för lärarutbildningen. : , 2000. Reuter, L. (1999): Schulrechtliche und schulpraktische Fragen der schulischen und Jugendlichen nicht- deutscher Erstsprache. In: und des Bildungs- wesens 1/99, pp. 26–43. Reuter, L. (2001): Schulrecht für Schüler nichtdeutscher Erstspra- che. In: Zeitschrift für Ausländerrecht. 3/2001, pp. 111- 9.Runfors (2003) Mångfald, motsägelser och marginalise- ring: En studie av hur invandrarskap formas i skolan, : Prisma. Runfors, A. (2003) Mångfald, motsägelser och marginalisering: En studie av hur invandrarskap formas i skolan, : Prisma. , O., Runfors, A. & , K. (1998) Det här är ett svenskt dagis: En etnologisk studie av dagiskultur och kultur- möten i . : Mångkulturell Centrum. , E. W. (1978) Orientalism. : Routledge & Kegan . Schewe, S. (2000) Migration Arbeit und Diskriminierung in i Gewerkschaftliche Praxis: Gegen Diskriminie- rung und Fremdenfeindlichkeit. 1/2000, pp.15–17. Schierup, C-U., , S. & , A. (1994) Den interna ar- betsmarknaden. Etniska skiktningar och dekvalificering, in Schierup, C-U. & , S. (eds.) Arbetets etniska delning. & , R. Sverigespecifikt humanka- pital och ungdomars etablering på arbetsmarknaden, Ekono- misk Debatt 26 (8): 595–601. , L., , H, & Arai, M. Invandrare på den svenska arbetsmarknaden –vistelsetidens betydelse, Bilaga 3 till . (1995) Institutions and Organizations. Thousand Oaks: . Sibley, D. (1995) Geographies of Exclusion. Similä, M. (1994) andra generations invandrare i den svenska sko- lan, in , R. & , J. O. (eds.) Sortering i skolan, : . (1996) Föräldrar på främmande mark, i Den mång- kulturella skolan. 229–252. (2001) Introduktion, in Bigerstans, A. & , A. (eds.) Lyssna: Interkulturella perspektiv på multietniska skol- miljöer. : Mångkulturellt centrum. (2001) Relationer i skolan en utvecklande eller destruktiv kraft, Dnr 01-2001:2136. (1981) The Ethnic Revival. Svaberg, I. (1998) av invandring: en svensk kulturhistoria. (1999) Modernities: A Geohistorical Interpretation. Tesfahuney, M. Utbildning och Demokrati 8 (3): 65–84. Tesfahumey, M. (2005) Uni-versalism. i Kamali M. & de los Re- yes P., Bortom vi och dem. van Dijk, T. (1984) Prejudices in Discourse. van Dijk, T. (1991) Racism and the Press. van Dijk, T. (1993) Elite Discourse and Racism. Von Brömssen, K. (2002) Den monokulturella naturvetenskapen: Ett klass-, köns- och ras/etniskt perspektiv på den objektiva vetenskapen, KRUT 37–44. Wadensjö, E. (1997) Invandrarkvinnornas arbetsmarknad, in , I. & Wadensjö, E. (eds.) Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden. Ware, V. (1992) Beyond the : , Racism and History, : Verso. West, C. (2002) A Genealogy of Modern Racism i Essed, P. & , D. (eds) Race Critical Theories. (1999) Forskning om diskriminering, i Diskriminering i arbetslivet – normativa och deskriptiva perspektiv. , H. C. (1965) Notes on the constituents of social struc- ture, mimeo, , . (1977) Learning to Labour. Aldershot: Ashgate. , W. J. (1987) The Truly Disadvantaged: The , the Underclass and Public Policy. Winant, H. (2000) Race and Race Theory, i ciology. vol 26 no. (169-85 pp). Wieviorka, M. (1995) The Arena of Racism. Wodak, R. (2000) Racism at the Top: Parliamentary Discourse on Ethnic Issues in Six European States. : Drava, cop. Wrench, J. & Solomos, J. (1993) Racism and Migration in Western Europé. , C., Weekes, D. & , A. (2000), Race. Class and Gender in Exclusion from School, : . & Schierup, C. (1991) Paradoxes of Multiculturalism: Essays on . Aldershot: Avebury. & Schierup, C. (1992) Kulturpluralismens paradoxer. i Kulturella perspektiv, no. 1, pp 8-20. (1997) Multikultiungdom, kön, etnicitet, identitet. Vardagsrasism är rasism, men all rasism är inte vardagsrasism. Man kommer inte undan vardagsrasismen. Fram till saknade rasismens alldagliga dimensioner en plats i den politiska och sociologiska historieskrivningen. En av de första författare som analyserat de strategier som används för att bemöta och hantera vardaglig underordning är . träffar huvudet på spiken när han konstaterar att Beteenden som är triviala, rutinmässiga och förgivettagna tenderar att inte bli upp- märksammade i den mer dramatiska makrohistorien (, 1978:1-2). Det innebär dock inte att vardagliga erfarenheter av ras- diskriminering varit frånvarande i diskurs och kollektivt minne. Det finns stoff om vardagsrasism i dikter, skönlitteratur och själv- biografier. Många har bekantat sig med märkvärdiga berättelse om en osynlig ras, som öppnade ovetande ögon för den emotionellt nedbrytande effekten av dagliga orättvisor (Elli- son, 1952). På samma sätt har personliga vardagsskildringar, oav- sett om de kommit från segregationens (, 1970; , 1982) eller apartheidens (, 1985), utgjort dokument att dra lärdom av. Över hela världen ser och erkänner mörka människor1 sina egna berättelser – från fiktio- nen hos , , och 1 Jag har valt att översätta people of color med det inte helt vanliga mörka människor. Det finns framför allt två alternativ som kan tyckas ligga närmare till hands men som jag har avfärdat, nämligen färgade och mörkhyade. Det förra har redan en motsvarighet i begreppet coloured och är intimt förknippat med en rasistisk retorik, vilket författaren också är tydligt medveten om (se t.ex. användningen av ordet i avsnittet om ). Det senare alternativet är olämpligt av det enkla skälet att det är för snävt. Mörka människor förmedlar på ett bättre sätt den strävan att bryta sig ur begreppsapparaten som avspeglas i användningen av ett uttryck som people of color. till historia från verkliga livet. De delar dessa smärtsamma erfarenheter med sin familj och sina vänner för att lätta bördan (Feagin och Sikes, 1994). I The (1997) gör Toi Dericotte en klarsynt analys som inte bara omfattar den omedelbara situationen och dess efterverkningar (rasismens repetitiva karaktär) utan också rasismens överflyttande och kumu- lativa verkan: Jag såg genom min mors ögon, och mina kusiners, och mostrars Jag började inse på vilket sätt våra mest intima relationer, vår förmåga att älska, uttrycka oss, rentav att leva, påverkas djupt och oåterkalleligt av rasism. (Dericotte, 1997:20, 188) Det har ofta visat sig att självbiografiskt material och personliga skildringar eller levnadsberättelser rymmer insiktsfulla vittnesbörd. Anledningen till att berättelser är ett av de bästa retoriska verkty- gen är att de förbinder berättaren och budskapet med publiken. Genom sin detaljerade kontextualisering hjälper de åhöraren att identifiera sig med ämnet. Värdet av personliga skildringar ligger i att de pekar på den emotionella kostnaden av att vara ständigt utsatt för diskriminering (et al., 1997). Skildringar av levda erfarenheter är väldigt belysande när det gäller att visa vad det är som vardagsrasism handlar om: orättvisor som förekommer så ofta att de nästan tas för givna – gnagande, irriterande, utmattande, till synes små orättvisor som man till slut börjar förvänta sig. Begreppet vardagsrasism relaterar vardagliga erfarenheter av rasdis- kriminering till den makrostrukturella kontext av gruppojämlikhet som inom och mellan nationer tar sig uttryck i etniska och rasmäs- siga hierarkier av kompetens, kultur och framsteg. I den här arti- keln undersöker jag de skiftande sätten att artikulera eller bemöta vardagsrasismen i vanliga situationer. I illustrativt syfte kommer jag att dela med mig av utvalda berättelser om vardagsrasism; både berättelser som avspeglar mina personliga erfarenheter och berät- telser som återgivits informellt för mig av vänner och familj inom ramen för mitt eget vardagsliv. Varenda regering i världen är medveten om att FN:s deklaration om mänskliga rättigheter inkluderar ett åtagande att eliminera ras- diskriminering (, 1988, 1998). I parlamenten tenderar man att ägna sig åt positiv självframställning och när rasism förs på tal beskrivs ofta det egna landet som mer jämlikt, humant, tolerant och rättvist än något annat (van Dijk, 1993). Det betyder inte att rasismen är utagerad och att det bara finns några få fanatiker där ute som kan utpekas som de där rasisterna när de öppet propage- rar för vit överhöghet. Även om de har kritiserats är den västerländska kunskapens anspråk på universell giltighet, de västerländska framstegsnormer- nas dominans och globaliseringen av västerländska måttstockar för kulturell och mänsklig utveckling fast förankrade i våra samhällen (, 1989). Rasismen – eller för att vara mer historiskt korrekt, rasismerna (, 1990, 1993) – omfattar ideologiska och soci- ala processer som diskriminerar andra på grund av att de förknippas med en annorlunda rasmässig eller etnisk tillhörighet. Under 1900- talet har en diskursförändring skett, där fokuseringen på kvasive- tenskapliga myter om biologisk underlägsenhet har ersatts av en oro för kulturell (under)utveckling (Solomos, 1989). Under 1900- talet har vi även kunnat bevittna avkolonialiseringsprocesser, medbor- garrättsrörelsen i och det formella slutet på apartheid i Sydaf- rika – utvecklingar som varit tecken på mer toleranta attityder, ett explicit förkastande av rasistiska positioner och skickliga positiva självframställningar i relation till rasfrågor. Förnekandet av rasism har flätats samman med den framväxande kulturen för internatio- nella mänskliga rättigheter (, 1998) och kommit att ingå i förhärskande commonsense-diskurser, vars effekter förmörkar vardagen för de grupper som fortsätter att kämpa mot rasorättvisor (Razack, 1998). Något som är inneboende i förnekandet av var- dagsrasism är förringandet av missnöjets röster: Jag var på min vakt. Alltför ofta får en svart person som tillstår obehag höra av den vita personen att hon måste vara överkänslig/paranoid – och att hon inte reagerar på något i den befintliga miljön, som ju är trygg och vänlig, utan på något i det förflutna. De vill höra att de vita personerna i den här miljön (de själva) är okej. Det är den svarta per- sonen som är tokig. (Dericotte, 1997:146) anmärker i sin bok om den svarta medelklassens ilska inför rasismens fortlevnad att de troligen oroar sig mer för att bli bestraffade för att ha sagt sin mening om rasismen än för att kallas (Cose, 1993:12). I har tendensen att för- knippa rasism med och att se den som ett i första hand moraliskt problem, som den yttersta synden, lett till att det blivit tabubelagt att konfrontera individer med rasismen i deras beteende. I har förnekandet av rasism och klandrandet av de svarta offren för rasism blivit intellektuellt fashionabelt enligt vissa författare (och Sikes, 1994). Trots den universella deklara- tionen att rasismen inte ska få ta någon plats i våra liv saknas det tillräckligt inter/nationellt intresse för att tillhandahålla utbildning för barn och information till vuxna om hur rasism kan identifieras, förmedlas, upplevas och motverkas. Begreppet vardagsrasism kan vara ett värdefullt instrument för att se att rasismen som process inbegriper ett oavbrutet, ofta omedvetet, utövande av makt som grundar sig på att såväl privilegierandet av vithet (Frankenberg, 1993) som västerländska framstegskriteriers universalitet och de (medelbart) europeiska kulturernas företräde tas för givna. Varför ska man skilja på rasism och vardagsrasism? Vardagsra- sism handlar inte om extrema företeelser. Dess mest utmärkande drag är att den rör vanliga och triviala praktiker. Det gör inte var- dagsrasismen till en rasism av mer humant slag. Även om vardags- rasism har en så informell klang att det kan tyckas röra sig om harmlösa och oproblematiska händelser, så har det visat sig att den psykologiska påfrestning som vållas av att utsättas för rasism kan ha kroniskt skadliga effekter på den mentala och fysiska hälsan (Fulani, 1988; et al., 1996). Enligt (1996) har flera studier visat att det finns en koppling mellan att vara utsatt för rasism och högt blodtryck. Även om den upplevs som påträngande är vardagsrasismen ofta svår att sätta fingret på. Det resulterar i att dessa mikroorättvisor normaliseras och gjuts samman till familjära och förgivettagna praktiker, attityder eller beteenden som upprätthåller rasorättvisor. fientlighet eller ovänlighet och brist på respekt föder ett förfrämligande från samhället, eller till och med från den egna personen (, 1999).