sou · GTB381d7 · 2006-01-01 00:00:00 — För att nå resultat i arbetet med familjer med svår social problema- tik måste man lyckas engagera familjen i ett samarbete och utveckla en stödjande terapeutisk allians. Arbetet med svåra sociala problem kan skapa en mängd negativa känslor som kan förhindra en sådan terapeutisk allians. Därför är en betoning på styrkefokuserade attityder och kommunikation bland MST terapeuter, supervisors, och andra runt MST teamet viktigt. En organisatorisk betoning på styrkefokuserade attityder och samspel förhöjer teamets moral och förbättrar troligen resultaten på familjenivån. I det direkta arbetet med familjerna för ett styrkefokus med sig att känslor av hopp och positiva förväntningar utvecklas och det är terapeutens ansvar att hålla detta i fokus även när situationer är svåra och föräldrar och andra tappar hoppet Detta kan man uppnå bl.a. genom att använda ett icke formellt och icke bedömande språk, vara frikostighet med positiv förstärkning, att ha en problemlösande hållning, att hitta och betona det som familjen gör bra etc. 3.Interventioner ska uppmuntra ansvarigt beteende och minska oansvarigt beteende hos familjemedlemmar. Ansvarighet hänger ihop med normalisering. Det är begrepp som avdiagnostiserar barn och föräldrar och lyfter fram vad var och en kan och bör göra som ansvarig förälder resp. barn. Föräldrar bör engagera sig i sådant som förbereder sina barn att bli kompetenta samhällsmedborgare, och ta hjälp av andra för att dela föräldra- ansvar om det behövs. Faktorer som hindrar detta kommer i fokus i MST arbetet. Ansvarsfullt beteende förstärks med beröm och lovord. Ansvarsfulla barn/ungdomar engagerar sig i aktiviteter som hjälper dem att bli kompetenta medlemmar i sin familj, grannskap och i samhället. Att följa familjen sociala regler, gå i skolan och lägga ner rimlig ansträngning, hjälpa till hemma, inte skada andra etc. är att vara ansvarig som barn/ungdom. Ett sätt att gynna ansvarsfullt beteende och minska oansvarigt beteendet kan vara genom positiv förstärkning och konsekvenser. 4.Interventioner ska vara här och nu-orienterade, handlingsinriktade och rikta in sig på specifika och väl definierade problem. MST är framtidsorienterat. Vad behöver vi ändra nu för en bättre framtid? Viktigt att interventionerna aktiverar familjen och den sociala ekologin/nätverket till att göra många, positiva, observerbara för- ändringar. För att göra och vidmakthålla sådana förändringar behövs terapeuten implementera ett energiskt och handlings- fokuserat förhållningssätt för att stimulera familjen att arbeta intensivt, snabbt och konsekvent för att nå målen. Detta uppnås bl.a. genom att mål och delmål är specifika, kon- kreta och handlingsinriktade. Då blir också små framgångar synliga vilket motiverar till fortsatta ansträngningar. Det blir också förut- sägbart när arbetet är klar. 5.Interventioner ska rikta in sig på sekvenser av beteenden i eller mellan flera system där problemet upprätthålls. Sekvenser syftar på samspelsmönster, handlingar på detaljnivå mellan t.ex. barnet och föräldrarna. Interventionerna ska rikta in sig på sekvenser som är faktorer för att det remitterade beteendet ska vidmakthållas och på så sätt vara klart kopplade till det remitte- rade beteendet och de mål som formulerats för behandlingen. Interventionerna ska vara individualiserade och passa för just den aktuella familjen och ta i anspråk deras resurser och kompetenser. Viktigt att också rikta in sig också på sekvenser mellan olika system. T.ex. genom att hjälpa föräldrar att återupprätta ett gott samarbete med barnets skola, att hjälpa föräldrar att aktivt frigöra barnen från antisociala kamrater och uppmuntra och stödja inblandning med välfungerande vänner. Mellanmänskliga handlingar är mekanismen för att uppnå behandlingens mål. 6.Interventionerna ska vara utvecklingsmässigt lämpliga och an- passade till den unges ålder och utveckling. Interventionerna ska utformas så att familjen kan lyckas och det innebär att man måste anpassa dessa till barnets men också familjens utvecklingsnivå. För yngre barn kan det ofta vara rimligt att hjälpa föräldrar att öka föräldrakontroll och inblandning medan det för äldre tonåringar krävs en flexibilitet hos föräldrar att steg för steg släppa kontroll och hitta nya sätt att vara en auktoritet inför sitt barn. 7.Interventionerna ska utformas så att de kräver daglig eller ansträngning av familjen. Innebär att familjen får i uppgift att göra, lägga märke till, prova nya handlingsalternativ mellan träffarna med terapeuten. Detta gör att behandlingen går snabbare och att man snabbt upptäcker åter- gång till ineffektiva beteenden och/eller oföljsamhet. Det ger också många anledningar till positiv feedback och beröm på vägen mot målen. För föräldrarna förstärks dessutom känslan av kompetens och värde när det är deras egna handlingar som skapar förändring. 8.Interventionernas effektivitet ska utvärderas kontinuerligt från många perspektiv. Utgångspunkten är att MST terapeuten har ansva- ret för att komma förbi de hinder som står i vägen för lyckade resultat. Interventioner ska ge resultat efter 1–. Om det inte funge- rar är det terapeutens ansvar att börja tänka om. Problem kan ofta lösas på flera olika sätt. Inte göra mer av samma sak om det inte har fungerat. 9.Interventioner ska utformas så att resultaten blir generaliserbara och långsiktigt uthålliga. Detta sker genom att vårdnadshavare blir (empowered) stärkta och får lära sig ta ansvar för familjemedlemmar- nas behov i olika sammanhang. Viktigt att de verktyg och de förhållningssätt föräldrar lär sig använda under MST också är användbara i många andra samman- hang och för andra barn i familjen t.ex., och att föräldrar får hjälp att förutse och planera för krävande situationer. För att interven- tioner ska bli generaliserbara krävs också bland mycket annat att man använder skyddande och underlättande faktorer i närverket. För att stärka familjens egen kompetens och därigenom bidra till empowerment hos föräldrarna måste terapeuten hålla sig tillbaka från att gå in i familjesystemet och skapa förändring i kraft av sin egen personlighet eller skicklighet. Istället ska terapeuten maxi- mera familjemedlemmarnas kapacitet att skapa förändringar i sina egna liv. Terapeuten ska vara välvilligt krävande. Terapeuten måste också komma ihåg att familjerna består av individer som har rätt att själva bestämma vad de gör och vad som ska hända med dem. Familjer har rätt att välja behandlingsmål och terapeuter måste respektera deras val. Utgångspunkten är att familjen har kompetens om de får lämpliga möjligheter och resurser. Terapeuter måste också vara kreativa i att hitta naturliga resurser för familjen att använda för att få kontroll över sina liv. MST (Multi Systemic Therapy) är ett av de behandlings koncept som har introducerats i . Utvecklingen av MST är fortfarande i sin begynnelse men har gått snabbt . Ett omfattande forskningsprojekt har också inletts för att få veta om konceptet är framgångsrikt även i den Svenska kon- texten. finns åtta MST team i . I Stockholms- området har kommun ett team, AB Vårljus (ett kommunalägt bolag) ett team samt två team. På har ett team, två team (ett inom kommunen och ett som drivs på entreprenad av Gryning ett kommunalt bolag) samt kommun som har ett team. De flesta av dessa team har kommit tillstånd . kommuns team som var det första i startade . En viktig framtidsfråga för MST:s möjligheter i är hur man ska samordna det övergripande arbetet med MST, det arbete som MST services i nu gör. Målet är ju att kunna fri- kopplas från MST services i och bibehålla en struktur som gör att MST teamen fortsätter att ha en kvalificerad ram. Det kommer att innebära bl.a. samordning av befintliga team, utbild- ning av egna konsulenter som håller i den veckovisa handledningen till teamen, att anordna grundutbildningar och fortsättningsutbild- ningar, samt följa upp teamens kvalitetsarbete med mera. För att detta ska komma tillstånd måste kommunerna hitta ett sätt att samarbeta kring detta och/eller någon redan befintlig nationell organisation vara beredd att ta aktiv del i utvecklingen. Detta är ju ett uppbyggnadsarbete som kommer att ta och som aktua- liserar en annan nyckelfråga, nämligen hur man ska skydda utveck- lingen av en sådan här kunskapsbaserad verksamhet från kommu- nernas växlande ekonomiska förutsättningar och inriktningar. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. Uppdragsarkeologi i tiden. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. [51] Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen.