sou · GTB381 · 2006-01-01 00:00:00 — Källan till en chans Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Dikten på omslaget Våga ta steget är författad av Genom regeringsbeslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att ta fram underlag för en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Kommittén skall enligt direktiven (dir. 2003:76) genomföra en samlad analys av mål, inne- håll, resultat och organisation av den nuvarande sociala barn- och ungdomsvården. Utifrån denna analys skall kommittén eventuellt föreslå förändringar i målens utformning och innehåll samt hur den sociala barn- och ungdomsvården bäst bör organiseras för att kunna uppnå dessa mål. Hur kompetens och kvalitet skall bibehål- las och utvecklas skall även anges. Efter att regeringen beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 2005:20) för kommittén skall arbetet vara slutfört . Kommittén har antagit namnet Sociala barn- och ungdomsvårds- kommittén. förordnades riksdagsledamoten () som ordförande i kommittén. Som ledamöter i kommittén förordnades riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), riksdags- ledamoten (), riksdagsledamoten (), landstingsrådet (), riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), samt kommunstyrelseordföranden (). förordnades som sakkunniga i kommittén projektledaren , , departementssekreteraren , , planeringschefen , , avdelningsdirektören , , förbunds- sekreteraren , Kommuner och Landsting, samt FoU-direktören , . entledigades från uppdraget . Som ersättare förordnades enhetschefen . entledigades från uppdraget. Som ersättare förordnades kanslirådet . entledigades från uppdraget . Som ersättare förordnades förbundssekreterare . Som experter förordnades professorn , samt direktören , i socialt arbete, . Som sekreterare i kommittén anställdes byrådirektören och psykologen/psykoterapeuten Som ytterligare sekreterare anställdes Kommitténs assistent har varit . Socionompraktikanten från har gjort sin praktik i kommitténs sekretariat till . För insamling av uppgifter från den sociala barn- och ungdoms- vården i ett urval av kommuner anlitades fem studenter från socionomprogrammet på och för att göra en serie telefonintervjuer; , , , , och . utförde för kommitténs räkning även en översiktlig genomgång av forskningsläget vid FoU-enheter i landet samt vid sju universitet och högskolor som bedriver socionomutbildning. Kommittén har haft möjlighet att ta del av vad som kommit fram genom Rädda Barnens arbete i projektet från hjärtat, dels genom en presentation av ungdomar som deltagit i projektet och dels genom att ta del av deras material. Professor emeritus har sammanställt en forskningsöversikt för kommitténs räkning. Kommittén får härmed överlämna sitt betänkande Källan till en chans – Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81). Kommittén har slutfört sitt uppdrag. Förkortningar och ordlista ................................................... Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)..... Förslag till förordning om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) ...................................... Den sociala barn- och ungdomsvårdens utveckling och Den sociala barn – och ungdomsvårdens framväxt................ Institutions- och familjehemsvård............................... Vad avses med barn? Barn i siffror ............................................................................. 3.2.1 Antalet barn och unga i landet ..................................... Förskola och skola ................................................................... Barns ekonomiska standard ..................................................... 3.5.1 Barn i familjer med låga inkomster .............................. 3.5.2 Familjer med ekonomiskt bistånd ............................... Hur många barn får insatser av ? Öppenvårdsinsatser 0–......................................... Heldygnsinsatser 0–.............................................. 3.6.3 Varför avbryts en placering .......................................... Insatser och kostnader ................................................ 4.1Antal barn och unga som får insatser i förhållande till antal barn och unga i landet ..................................................... 4.1.1 Insatser 2003 – flickor och pojkar 0–.................. 4.2.1 Den totala kostnaden för den sociala barn- och Kostnad per invånare och per barn 0–.......................... 4.3.1 Kostnader för den sociala barn- och 4.3.2 Kostnaden per vårddygn............................................. 4.3.3 Kostnaderna för barn- och ungdomsvården i två kommuner – och ............... Analys och problembilder...................................................... Kvalitetsarbete i den sociala barn- och Reglering av kvalitet inom .............................. Kvalitetsarbete inom hälso- och sjukvården......................... 5.3Försök att utveckla kvalitetskriterier inom Analys och problembilder ..................................................... Utbildning, kompetens och forskning ......................... Utbildning för socialt arbete ................................................. De anställdas utbildning............................................. Utvärderingar av socionomutbildningarna ............... 6.1.4 Förslag på ny socionomutbildning ............................ Krav på kompetens och kvalitet............................................ 6.2.1 Bakgrund i lag och förarbeten.................................... 6.2.2 Kommunernas vägar för att säkra kvalitet och Försök med kompetenstrappa ................................... 6.2.6 Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom Forskning inom socialt arbete............................................... 6.3.2 Forskare i förhållande till yrkesverksamma .............. 6.3.3 Finansiering av forskning vid universitet och 6.3.4 Forskning, finansiering och samverkan även 6.3.5 Utvärdering och tillämpning av forskning................ Analys och problembilder ..................................................... Organisation och samverkan ...................................... Organisation av den sociala barn- och ungdomsvården ...... 7.1.1 Bakgrund till organisation av den sociala barn- 7.1.2 Statlig styrning av den sociala barn- och 7.1.3 Organisation av den sociala barn- och ungdomsvården i kommunerna.................................. 7.2.1 Samverkan mellan centrala myndigheter ................... 7.2.2 Samverkan på lokal och regional nivå ........................ 7.2.3 Samverkan mellan kommuner och mellan kommuner och landsting............................................ 7.3Verksamheter som den sociala barn- och ungdomsvården samverkar och samarbetar med.................. Hälso- och sjukvård .................................................... 7.3.2 Skolor för barn och ungdomar och deras Polisen och rättsväsende............................................. 7.3.5 Exempel från några kommuner.................................. 7.3.6 Exempel från och .............................. Analys och problembilder...................................................... Utredning och insatser inom den sociala barn- och Anmälan och utredning ......................................................... 8.1.3 Flickor och pojkar som anmäls och utreds ............... 8.2.3 Hur många får öppenvårdsinsatser ............................ 8.2.4 Flickor och pojkar i öppenvård .................................. 8.2.5 Resultat och effekter av öppenvårdsinsatser ............. 8.3.2 ansvar för placerade barn ................ Barn i heldygnsvård..................................................... 8.3.4 Flickor och pojkar i heldygnsvård ............................. Rekrytering av familjehem ......................................... 8.4.4 Verksamheter som rekryterar och stödjer 8.4.5 Resultat och effekter av familjehemsvården ............. Hem för vård eller boende .................................................... 8.5.1 Hem för vård eller boende – hur ser de ut ................ 8.5.2 Kostnader för platser vid hem för vård eller Hur fungerar verksamheterna.................................... 8.5.5 Resultat och effekter av vård i hem för vård eller Analys och problembilder ..................................................... Utredning och vårdplanering..................................... 8.6.3 Hem för vård eller boende ......................................... 8.6.4 Information i statistisk form saknas.......................... 8.6.5 Resultatet av vården och målen för den .................... Den sociala barn- och ungdomsvården och barn- och Barn som behöver stöd från två huvudmän.......................... Barns psykiska hälsa ................................................... 9.1.3 Utredningar och kartläggningar m.m........................ 9.1.4 Olika former av samverkan mellan den sociala barn- och ungdomsvården och barn- och Uppgifter från kommitténs enkäter m.m............................. 9.2.1 Enkät till verksamheter inom barn- och 9.2.2 Enkät till hem för vård eller boende (HVB)............. Telefonintervjuer med kommuner ............................ 9.3Barn- och ungdomspsykiatrins uppdrag, innehåll, utveckling och arbetssätt ....................................................... Analys och problembilder...................................................... Enskild verksamhet inom den sociala barn- och Privatisering – vad är det........................................................ Förutsättningar för kommunen att överlämna uppgifter inom till enskild .............................................. Enskilda och offentliga insatser............................................. 10.3.2 Verksamheter som rekryterar och stödjer 10.3.3 Kommunala verksamheter som stödjer 10.3.4 Hem för vård eller boende.......................................... 10.3.5 Hem för vård eller boende som bedrivs av 10.3.6 Kvalitet inom offentliga respektive enskilda hem för vård eller boende. 10.3.7 Fördelning mellan offentlig och enskild HVB- Analys och problembilder...................................................... 10.4.1 Verksamheter som rekryterar och stödjer 10.4.2 Hem för vård eller boende.......................................... 10.4.3 Konsekvenser för kompetensen i ....... Tillstånd och tillsyn .................................................. Tillståndspliktig verksamhet inom den sociala barn- och 11.1.1 Villkor för tillstånd för enskild verksamhet .............. 11.1.2 Tillstånd för hem för vård eller boende ..................... 11.1.3 möjlighet att meddela 11.1.4 Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga (SOU 11.1.5 Uppgifter från olika rapporter och enkäter .............. 11.1.6 Tillstånd för hem eller öppen verksamhet ................ 11.1.7 Övriga uppgifter och synpunkter från länsstyrelserna avseende all tillståndspliktig Tillsyn av verksamheter ......................................................... 11.2.1 Tillsynens organisation och villkor ........................... 11.2.2 Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn, SOU 2004:10 .................................................. 11.2.3 Uppgifter från olika rapporter och enkäter .............. Analys och problembilder ..................................................... Utgångspunkter för en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården ......................................... Tidigt stöd, Mål 1..................................................... 13.1.1 Förebyggande arbete .................................................. 13.1.2 Tidigt stöd................................................................... 13.1.4 Skydd och stöd............................................................ Tidigt stöd och samverkan............................................... 13.2.2 Bidrag till förebyggande verksamhet och tidigt stöd för äldre barn ...................................................... 13.2.3 Inventering av samverkansbehov............................... Insatser till barn och unga, Mål 2............................... Utredning och uppföljning.................................................... Ansvaret för barn och unga i vård ......................................... 14.4.1 Rekrytering av familjehem m.m................................. 14.4.2 Villkor för att vara familjehem ................................... 14.4.4 Verksamheter som rekryterar och stödjer Hem för vård eller boende..................................................... 14.5.1 Tillstånd och villkor för hem för vård eller 14.5.2 Tillsyn av enskild och offentlig verksamhet.............. 14.5.3 Förteckning över hem för vård eller boende m.m. ... 14.6.1 Insatser för barn som har sociala och psykiatriska 14.6.2 Definition av heldygnsinsats ...................................... 14.6.3 Statistik och informationssystem .............................. 14.6.4 Utveckling av kvalitetsarbete ..................................... Utbildning, kompetens och forskning, Mål 3 ............... Utbildning och kompetenskrav............................................. 15.1.2 Den framtida socionomutbildningen......................... Forskning och kompetensutveckling.................................... 15.2.1 Den sociala barn- och ungdomsvården – ett till stor del outforskat område......................................... Om förslag om ett nationellt riskbarncentrum.................... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ................ Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .............................................................................. Reservationer och särskilda yttranden ................................ Sociala barn- och ungdomsvårdskommitténs hearing Vetenskap och praktik..................................................... Sociala barn- och ungdomsvårdskommitténs ADHD Attention Deficity Hyperactivity Disorder, psykiatrisk diagnos som beskriver ett tillstånd av impulsivitet, hyperaktivitet och uppmärksamhetsstörning. Agression Replacement Training, kognitiv behand- lingsterapi för barn och ungdomar med aggressivt och Barns behov i centrum, ett system för systematisk dokumentation och uppföljning av barnavårdsärenden. Barnens rätt i samhället, ideell organisation som bistår barn som far illa. Barn– och ungdomspsykiatri socialt arbete (nedlagt och ersatt av IMS) Dysfunktion i fråga om Aktivitetskontroll, och upp- märksamhet, Motorikkontroll och Perception. är en kombination av ADHD och störningar som har med rörelsemönster och varseblivning att göra. för arbetsliv och socialvetenskap Funktionell familjeterapi, behandlingsform avpassad för arbete med asociala ungdomar. Hem för vård eller boende Förkortningar och ordlista SOU 2005:81 International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems-Tenth Revision./Klassifika- tion av sjukdomar och hälsoproblem. (KSH-97) Detta är () internationella metoder i socialt arbete Kunskapsbaserad socialtjänst, avslutat utvecklingsprojekt Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga Multi systemic therapy/treatment, strukturerat öppen- Familjebehandling avpassad för arbete med antisociala ungdomar. Multidimensional Treatment , ett alternativ till traditionell placering i fosterhem eller på institution för antisociala ungdomar som bygger att fosterföräldrar rekryteras för att ge ungdomar behandling på hemma- (utgör numera tillsammans med SOU 2005:81 Förkortningar och ordlista Psykiatrisk diagnos som bland annat be- skriver symtom som svårigheter att tolka sociala situationer, överaktivitet, anpassnings- av unga som behöver stå under särskilt noggrann tillsyn. institutionsstyrelse driver institutionerna. Psykiatrisk diagnos som beskriver symtom som exempelvis bristande uppmärksamhet, hyperaktivitet, tvångstankar och tvångs- Till alla er som sitter inne Har jag en berättelse till Er Det började när jag var tre Flyttade direkt till fosterfamilj Jag kunde inte se vad som skulle ske Stryk när jag var fem Hade helvetet som hem Började skolan vid sju Bråkade, skolkade, kanske precis som du En stödfamilj när jag var tio För att hjälpa mig och börja säga ifrån Det ledde bara till gräl, vrål och gråt Det fanns inget att göra åt Utan när jag var tolv ringde jag Till socialen i ny misär Fick jag en ny familj inte heller leva där Mitt hjärta har redan gått isär Hamnade på psyket för barn Bara Jag bråkade med personal Dom tryckte på larmet och vakterna överföll mig Jag slogs och slet, sprutade en grej Vakten blev blind och jag flyttades Till ett HVB hem och där blev det ett nytt helvete snart Jag slog sönder stället, kastade allt som fanns Jag var helt ur balans Fick en apelsin och en kniv Funderade på att ta personalens liv Han försvarade sig med pallen Och slog mig i skallen Stack iväg ut och la mig på vägen Jag ville nu dö i alla lägen Bilen stannade för mig Att jag lever det var tack vare dig Reste mig upp, tog kniven ifrån mig Kan jag hjälpa dig så säg Jag gick tillbaks för att varva ner Satte mig i soffan, jag orkar inte mer Hade glasbit i handen för att känna mig trygg Polisen kom och la mig på rygg Bojor på och händer över min kropp Så min ilska fick ett stopp Hamnade bak i snutbilen Åkte långt bort, var som till Alla vinkade och började grina Jag såg alla mina vänner förtvina Kom till ett paragraf tolv hem Allt detta innan klockan slog kunde allt möjligt hända Men istället mitt liv fick en ny vända Sitter här nu på Gläntan Med en enda stor väntan Att äntligen ha ett motiv Hitta mitt rätta hem och att starta ett nytt liv Belastningen på den sociala barn- och ungdomsvården har ökat när det gäller såväl ärendetal, insatser som kostnader. Trots ökningen av öppenvård ökar institutions- och familjehemsvården mätt i vårddygn per invånare under . minskar vård- tiderna. Till följd av ofullständiga statistiska uppgifter är det svårt att veta om det är fler flickor och pojkar totalt sett som får vård eller om det är samma personer som vårdas vid olika tillfällen. Kostnaderna för vård av barn och unga ökade –2003 i fasta priser. Denna utveckling har lett till att frågor om samhällets stöd till flickor och pojkar som av olika skäl kan behöva det aktualiserats allt mer. Frågorna har handlat om vilken åtgärd som är den bästa för ett visst barn vid ett visst tillfälle, när åtgärden skall sättas in och vem som skall göra det. Det har blivit allt mer uppen- bart att de aktörer som iakttar att ett barn börjar uppvisa problem, behöver samordnar sina insatser för att hjälpa barnet och familjen och att hjälpen skall ges . Vidare har frågor ställts om vilken vägledning forskningen på området kan ge då det gäller att välja bästa möjliga åtgärd till en flicka eller pojke till bästa möjliga kostnad för samhället. Mot denna bakgrund har vi haft regeringens uppdrag att med FN:s konvention om barns rättigheter och barns bästa för ögonen, ta fram en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Uppdraget har inneburit att göra en analys av den sociala barn- och ungdomsvårdens mål, inne- håll, resultat och organisation och om det visar sig behövas, föreslå förändringar. Kommitténs utgångspunkter har varit att skapa för- utsättningar för en bättre sammanhållen vård av hög kvalitet grundad på kunskap och beprövad erfarenhet för att bättre kunna utnyttja de resurser som avsätts på området. Vi har valt att presentera våra förslag inom ramen för tre över- gripande mål i en handlingsplan som vi menar måste uppfyllas för att den sociala barn- och ungdomsvården skall bli Källan till en chans för de flickor och pojkar som behöver samhällets stöd. Barn, unga och deras familjer skall erbjudas tidigt stöd i sådan om- fattning och av sådan kvalitet att deras behov av senare insatser före- byggs som deras förutsättningar att utveckla sina egna resurser ökar. Hela samhället behöver bli barnvänligare. Att skapa trygghet för barnen är avgörande för deras utveckling. Det råder stor enighet om att det ur såväl flickors och pojkars synvinkel som ur samhällets och den sociala barn- och ungdomsvårdens är angeläget med före- byggande arbete och tidigt stöd. Mycket av samhällets förebyg- gande arbete, det vill säga verksamhet som riktar sig till alla barn och unga eller vida grupper av barn och unga och som förebygger sociala problem, bedrivs av andra än den sociala barn- och ung- domsvården inom . Det är arbete som bedrivs vid mödravårdscentraler, barnavårdscentraler, öppna förskolor, för- skolor, skolor och i ideella organisationer. Vi i kommittén menar därför att förebyggande arbete i första hand inte skall vara ett ansvar för den sociala barn- och ungdomsvården utan för de verk- samheter där barn och unga vanligtvis finns i sin vardag och verk- samheter som har regelbunden kontakt med i stort sett alla barn, unga och föräldrar. Med tidigt stöd menar vi åtgärder som ett barn eller en ung person kan behöva som stöd i sin utveckling utan att ha behov av skydd. Stödet kan vara individuellt eller ges i grupp till föräldrar, barn eller unga med en viss typ av problematik. Det centrala är att föräldrar, barn eller unga får stöd att hantera faktorer som kan innebära en risk för en ogynnsam utveckling för barnen och ungdomarna. Ur allas perspektiv är det bra att ge stöd innan flickor och pojkar fått problem som kräver mer ingripande insatser. Ansvaret för att barn som behöver tidigt stöd också får tillgång till det måste vila på många olika verksamheter gemensamt även om med den sociala barn- och ungdomsvården har det yttersta ansvaret. För att barn, unga och föräldrar skall få det stöd de behöver är personalen i beroende av samverkan med bland andra barnhälsovård och skolverksamheter samt ett förtroendefullt samarbete med barnens föräldrar. Det gäller för det första att få kännedom om vilka barn och unga som behöver stöd. För det andra måste barnen eller de unga som får stöd få det från den verksamhet som har bäst kompetens att ge det. Samverkan och samarbete mellan den sociala barn- och ungdoms- vården och andra verksamheter som också arbetar med barn och unga har utvecklats på många håll och på olika sätt över landet. Familjecentralerna som finns i många kommuner är exempel på samverkan mellan mödrahälsovården, barnhälsovården, den sociala barn- och ungdomsvården samt den öppna förskolan. Huvudmän- nen samordnar sina resurser och möjliggör därmed tvärfacklig sam- verkan och olika yrkeskategorier arbetar tillsammans runt barn- familjen. Genom samverkan mellan kommun och landsting har familjecentraler kunnat byggas upp och ge föräldrar och barn i för- skoleåldern arbete och tidigt stöd. För ungdomar finns ungdomsmottagningar som drivs av kommuner och landsting gemensamt eller var för sig. Ungdoms- mottagningarna har en viktig roll att fylla i det förebyggande arbetet och för att tidigt fånga upp och ge stöd till ungdomar med problem. Barn som lämnat förskoleåldern För tidigt och samordnat stöd till barn som lämnat förskoleåldern men inte nått de tidiga tonåren saknas en motsvarande gemensam verksamhet som familjecentral och ungdomsmottagning. Dock finns exempel på familjecentraler som vänder sig även till äldre barn och unga där elevvård och fritidsverksamhet ingår i verksamheten. Frågan är om det finns anledning att bygga upp särskilda verksam- heter för skolbarn. I den här åldersgruppen finns alla barn i skolan. Skolhälsovården, eller enligt skollagskommittén elevhälsan, skall enligt deras förslag främst vara förebyggande och omfatta omvård- nad, samt medicinska, psykologiska, sociala och pedagogiska in- satser. och skolan har således delvis liknande upp- drag.