sou · GTB375d2 · 2006-01-01 00:00:00 — I produktions- kostnaderna ingår totala kostnader för inköp, kostnader för att söka och välja ut lämpliga hundar (anskaffning), samt dressyr och overheadkostnader utslaget på det antal hundar som klarat slutproven. I overheadkostnaderna ingår lokaler, personal och övriga kostnader som användarna har för att ta fram och dres- sera hundarna och som inte redovisas under andra poster. Overheadkostnaderna varierar kraftigt mellan de olika användarna som följd av olikheter i deras respektive organisationer. Tabell 1 Produktionskostnader för statligt ägda tjänstehundar i kostnader (mkr) per hund (tkr) - Övs- och specialsökhundar 1 Inkluderar även en färdigdresserad hund som köptes in . 2 Ledarhundar köps av SRF från . Ledarhundarna är dyrast att producera, något som delvis kan för- med de mycket stora krav som ställs på dem. Däremot kostar ledarhundarna betydligt mindre än andra tjänstehundar att hålla i drift (se tabell 6). Produktionskostnaderna baseras på samtliga hundar som levererades till SRF . Drygt hälften av dessa köptes färdigdresserade av från andra, svenska och utländska, ledarhundsproducenter. Utesluts kostnaderna för att köpa in färdiga ledarhundar från andra producenter blir totalkostnaden vilket, uppdelat på de 16 egenproducerade hundarna, ger en kost- nad på per hund. Denna högre summa upp- står på grund av att overheadkostnader och kostnader för upp- födning i det fallet är fördelade på färre hundar. Detta är dock kostnader som finns oavsett om köper hundar utifrån eller inte. Kostnaderna för att producera ledarhundar i större skala är väsentligt högre jämfört med en produktion av en- dast en handfull hundar . Med en småskalig uppfödning är det dock inte möjligt att säkra tillgången till lämpliga hundar . Kostnadsbilden för ledarhundarna kan komma att ändras då inköp av ledarhundar enligt riksdagsbeslut (prop. 2004/05:84, bet. 2004/05:SoU17, rskr. 2004/05:241) skall upphandlas av med målet att ha 3-5 leveran- törer. Även Försvarsmaktens ammunitionssökande hundar är dyra att producera eftersom det ställs mycket höga krav även på dessa. Konsekvenserna om en sådan hund inte håller måttet kan bli ödes- digert och inom Förvarsmakten läggs därför stora resurser på dres- syren av dessa hundar. och Polisens hundar kostar ungefär lika mycket att ta fram och båda använder samma metod – förarna lägger 20 pro- cent av sin arbetstid på dressyr av hundarna. Många förare ägnar också sin fritid åt att träna sina hundar. Både och Kriminalvården har kraftigt utvecklat sin hundverksamhet . anser sig börja komma i fas medan Kriminalvården, enligt vad utredningen inhämtat, har planer på att ytterligare expandera sin verksamhet. Kriminalvården avser att organisera sin hundverksamhet efter polisens och tull- verkets modell med hundar som dresseras av förarna. Den kostnad som redovisas i tabell 1 avser kostnaden för den enda färdig- dresserade hund kriminalvården köpte in . Rekryteringen av tjänstehundsämnen, det vill säga hundar lämp- liga att tränas till och fungera som tjänstehundar bereder använ- darna stora problem (se även kapitel 5). Rekryteringskostnaderna kan delas upp i inköp och anskaffning. Anskaffningskostnader av- ser kostnader för löner, resor, tester, transporter av hundar som uppstår i anslutning till rekryteringen. Inköpskostnader avser det pris som betalas för hunden. En redovisning av inköps- och an- skaffningskostnader för ges i tabell 2. Endast uppgifter från Försvarsmakten, Polisen och är redovisade eftersom de är de enda som regelmässigt köper in fullvuxna hundar som går di- rekt till dressyr inom myndigheten. SOU 2005:75 Tjänstehundsverksamhetens ekonomi Inköps- och anskaffningskostnader för tjänstehundsämnen år 2004 (tkr) -Övs- och specialsök– 1 har även köpt in en färdigutbildad hund. Kostnaden för detta inköp är inte inkluderad i tabellen. Av uppgifterna framgår att anskaffningskostnaderna för inköp av valpar/hundar för polisens och del uppgår till belopp som är nästan lika stora som inköpspriset. I genomsnitt ligger in- köpskostnaden för en odresserad hund på . Genomsnittskostnaden för anskaffningen ligger något lägre på . Den totala genomsnittliga rekryterings- kostnaden för alla i tabell 3 redovisade tjänstehundstyper uppgår till mer än I kapitel 5 redovisas hur många av de inköpta hun- darna som av olika skäl slås ut innan de är färdigutbildade. Dessa kassationer medför att kalkylen i relation till antalet brukbara hun- dar försämras, detta trots att tjänstehundsanvändarna lägger ned betydande resurser på att finna lämpliga hundämnen/hundar. Finansieringen av tjänstehundsverksamheten i sker via statsanslag från flera olika utgiftsområden. De svenska tjänste- hundsanvändarna har för utredningen redovisat att tjänstehunds- verksamheten kostar enligt tabell 3 som utgår från kostnadsbilden för . För flera användare, främst Polisen, baseras uppgifterna till stor del på uppskattningar, vilket innebär att de flesta uppgifterna inte är direkt hämtade ur redovisningen för . Kriminalvårdens uppgifter baseras till större delen på hur den framtida organisationen av verksamheten kommer att se ut, eftersom verksamheten håller på att utvecklas. I Försvarsmaktens kostnader ingår tre miljoner som är en del av totalt i regionalpolitiska medel som anslogs av regeringen för att bygga upp en egen avelsverksamhet inom Försvarsmakten. Med hjälp av dessa tidsbegränsade medel har Försvarsmakten upprättat en avelsstation i . De första val- parna har precis fötts () och målet är inom räk- nat från starten nå en kapacitet som kan tillgodose Försvarsmaktens behov av tjänstehundar. Kriminalvården har utökat sin tjänstehundsverksamhet delvis med hjälp av medel från regeringens narkotikasatsning (prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, rskr. 2001/02:93). har även fått donationer för att skaffa fler narkotikasökhundar som ett led i samhällets narkotikabekämpning. Dessa medel är inte sär- redovisade i denna utredning. Kostnaderna för de privata kontrakterade hundarna represente- ras av de två nedersta raderna i tabell 3 och dessa uppgifter visar också tydligt att det rör sig om en annorlunda typ av verksamhet jämfört med de övriga; de totala kostnaderna är jämförelsevis mycket låga i relation till antalet hundar. Tabell 3 Till utredningen redovisade totala årliga kostnader för tjänste- hundsverksamhet samt antalet tjänstehundar i Kostnader (mkr) SBK/FM 1 SBK/KBM/SRV 2 1 Avser samarbetet mellan Svenska och Försvarsmakten gällande försvarsmaktshundarna. 2 Avser samarbetet mellan Svenska , och gäl- De två största tjänstehundsanvändarna i avseende kost- nader är Försvarsmakten och Polisen. Dessa myndigheter har också relativt många hundar i sina verksamheter. Värt att notera är att SRF:s totala kostnader är låga relativt det antal hundar man äger. Detta beror till största delen på att man har mycket låga kostnader för hundarna när de är placerade hos en blind eller synskadad le- darhundsförare. Hos Försvarsmakten, Polisen, och Kriminalvården är det framför allt själva tjänstgöringen som är kostsam (se tabell 4). Av tabell 3 framgår också att räddningshundarna är betydligt dy- rare än FM-hundarna att ta fram och hålla i drift räknat per hund och år – respektive . Skillnaden kan hänföras till att stora resurser läggs på att utbilda förare av rädd- ningshundar, samt att FM-hundarna har betydande stordrifts- fördelar i organisationen. I tabell 4 redovisas ekonomin avseende de statligt ägda hundarna i fyra block: anskaffning och inköp, dressyr inklusive overhead- kostnader, förarutbildning samt tjänstgöring. Rekrytering av äm- nen för egen dressyr berör inköpspriser och kostnader för att hitta och testa lämpliga hundar. Rekryteringen sker genom egen upp- födning, köp av valpar som placeras hos fodervärdar eller inköp av fullvuxna hundar. En hund anses här vara valp tills den är tillräck- ligt gammal för att vara mogen för dressyr, vilket brukar vara vid 15–18 månaders ålder. I anskaffning och inköp ingår även kostna- derna för att köpa in färdigdresserade hundar (förekommer hos , SRF/samt Kriminalvården). Overheadkostnaderna redovisas tillsammans med dressyren eftersom dessa kostnader of- tast uppkommer i samband med hundarnas dressyr. Kostnader för tjänstehundsverksamheten i 1 Inklusive driftskostnad för . 2 Utbildningen för föraren till den enda hund kriminalvården köpte ingick i priset för hunden. SRF bedriver genom uppfödning av hundar för ledarhundsproduktion. Eftersom har egen uppfödning an- vänder man sig av fodervärdar när valparna är tillräckligt gamla för att socialiseras och grunddresseras. Polisen har haft en liten för- söksverksamhet med valpar hos fodervärdar på flera av landets polismyndigheter. Även har använt sig av ett foder- värdssystem. Produktion - anskaffning, inköp och dressyr Försvarsmakten, Polisen och köper huvudsakligen, efter tester, in vuxna hundar. Dessa betingar ett högre pris än valpar. Polisen har satt en övre gräns på per hund vilket är det maximala priset polisen är beredd att betala för en optimal hund. Genom att tillämpa denna princip söker polisen undvika att priserna trissas upp till följd av konkurrens och brist på lämpliga hundämnen. Kriminalvårdens hundar har anskaffats inom ramen för regering- ens narkotikasatsning (prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, rskr. 2001/02:93) som administreras av . Dessa medel är tidsbegränsade vilket gör att kriminalvården över- väger att övergå till Polisens och modell och dressera sina hundar med hjälp av de egna hundförarna. Den narkotikasök- hund som Kriminalvården köpte in betingade ett lågt pris enligt både Kriminalvården och producenten, särskilt med tanke på att förarutbildningen ingick i priset. Kriminalvården har köpt in färdigdresserade hundar utifrån. Detta är även tillvägagångssättet för SRF som köper färdigdresserade hundar från , men även från andra ledarhunds- producenter i och utomlands. Köpen administreras genom och priserna varierar. Försvarsmakten och har egna anställda dressörer. Inom polisen och är det hundförarnas ansvar att dressera hundarna. Polisens och hundförare lägger av sin arbetstid på denna uppgift, vilket har tagits med i beräkningen av kostnaderna för dressyren. I verkligheten lägger tjänstehundsförarna betydligt mer tid på dressyren av sina tjänstehundar, men på sin egen fritid. Anskaffningskostnaderna för inköp av valpar/hundar - det vill säga kostnader för löner, resor, tester, transporter av hundar med mera – uppgår i några fall till belopp som är lika stora som inköps- priset. Polisen har köpt hundar för och kostnaderna för att genomföra inköpen uppgår till . har köpt hundar för och anskaffningskostnaderna i anslutning till dessa inköp uppgår till . Detta inkluderar ej kostnaden för den färdig- dresserade narkotikasökhund som köpte in . Trots att flera olika delar ingår i dressyren av en polishund - skydds, spår, sök - kostar den enligt respektive användares redovis- ning ungefär lika mycket att ta fram som en renodlad narkotika- sökhund hos . Många polishundar har också narkotika- sök som tilläggsdressyr. Att ta fram en narkotikasökhund hos kostar , vilket är billigare än att köpa en färdigdresserad hund. En orsak till denna skillnad är att föraren av eget intresse ofta lägger privat obetald tid på dressyr. Att betala ut ersättning för att föraren har hunden i hemmet är sannolikt också mindre kostsamt än att ha en hundgård med an- Det är tjänstehundsanvändarnas uppfattning att en hund som har dresserats av en professionell dressör har en högre kompetens, men en hund som dresserats av sin förare funge- rar bättre i tjänsten på grund av att föraren har bättre kännedom om sin hund och dess reaktioner. Försvarsmaktens ammunitionssökande hundar utbildas för att söka vapen, ammunition eller minor. En ammunitionssökande hund måste fungera i det närmaste felfritt eftersom uteblivna mar- keringar kan få katastrofala följder. Att ta fram en ammunitions- sökande hund kostar Försvarsmakten . Den genomsnittliga kostnaden för en ledarhund som inte produ- cerats av är . Detta kan tyckas lågt i jämförelse med kostnad på per hund som produceras i egen regi. Skillnaden ligger i kostnader för lokaler och personal i samband med uppfödning samt andra overhead- kostnader. I en liten verksamhet, där ett par dressörer köper in hundar och dresserar, kan sådana kostnader hållas mycket låga. Skall man bedriva uppfödning i större skala och därmed säkerställa produktionen på lång sikt stiger kostnaderna snabbt. Vad gäller förarutbildning skiljer sig kostnaderna väsentligt åt, mest beroende på att sättet att organisera förarnas utbildning varierar mellan olika användare (tabell 5). För Försvarsmaktens del redovi- sas kostnaderna för att utbilda värnpliktiga i hundtjänst. Polisens kostnader motsvarar grundutbildningen för hundförare. Kostnader för fortbildning redovisas under rubriken . Kostna- derna för Kriminalvårdens förarutbildning ingick i priset för den enda hund som köptes in och är därför inte specifice- rade i tabellen. -Övs- och specialsökhundar Förarna till Försvarsmaktens bevakningshundar är de 85 värnplik- tiga som under sin militärtjänst utbildas i hundtjänst. De ammunitionssökande hundarnas förare rekryteras fristående från Försvarsmakten genom Totalförsvarets minröjningscentrum (SWEDEC). Här ställs kravet att dessa förare skall ha erfarenhet av att ha hund. Utbildningen är kortare och intensivare än för de värnpliktiga. Polisens hundförare går en grundkurs om de är helt nya som hundförare samt genomgår fortbildningskurser som redovisas under rubriken . har grundutbildat de sista hundförare som behövs i organisationen för tillfället och kostnaderna för denna verksamhet kommer därför att minska. Kriminalvårdens kostnader för förarutbildning har till och med ingått i priset för hundarna. Avsikten är att samarbeta mer med Polisen och avseende grund- utbildning och fortbildning av förare. Ledarhundsförarna är gravt synskadade eller helt blinda personer som sällan har haft hund tidigare och som skall använda ledar- hunden som hjälpmedel vid förflyttning dygnet runt. Utbildningen av synskadade utgörs av kortare perioder utspridda över än och kostar totalt per förare. Årskostnaden för utbildningen är i genomsnitt per förare. Försvarsmaktens uppgifter om tjänstgöring baseras på situationen . För polisens del baseras kostnaderna på upp- skattningar om inget annat anges. Uppgifterna för och /har hämtats ur redovisningen för . Kriminalvården expanderar och reformerar just nu sin tjänstehundsverksamhet. För det första kommer fler hundar att levereras och för det andra så uppger Kriminalvården att organiseringen av tjänst- hundsverksamheten kommer att förändras, förutsatt att erforder- liga beslut tas. Därför har driftskostnaderna beräknats för fler hun- dar än det nu aktuella antalet. Även kostnader för upprätthållande dressyr har tagits med och då används Polisens och modell. I kostnaderna för tjänstgöring ingår kostnadsersättning som Polisens, och kriminalvårdens förare får för att de har hunden i den egna bostaden, veterinärkostnader, kostnader för ut- rustning som burar och särskilda tjänstebilar, personal- och lokal- kostnader samt kostnader för fortbildning och upprätthållande dressyr. I det sistnämnda ingår lönekostnaderna för de av arbetstiden som förarna inom Polisen, och Kriminal- vården lägger ner på upprätthållande dressyr av sina hundar. Driftskostnaderna för hundekipagen redovisas i tabell 6. SOU 2005:75 Tjänstehundsverksamhetens ekonomi Årliga driftskostnader för tjänstehundar -Övs- och specialsökhundar Bevakningshundarna är de i särklass dyraste tjänstehundarna att ha i drift eftersom Försvarsmaktens personalkostnader och hyres- kostnader är höga jämfört med de andra tjänstehundsanvändarnas. De ammunitionssökande hundarna är betydligt billigare i drift beroende på att de bor hemma hos sina förare och endast kallas in vid behov. Kostnaden för att hålla polishundarna i drift påverkas av kostna- der för lokaler, utrustning och fordon på de regionala polismyn- digheterna. De totala kostnaderna är schablonberäknade utifrån redovisning från i . tjänstehundar har en något lägre genomsnittskostnad för driften än polisens, främst beroende på att polisen har högre kostnader på central nivå för samordning av verksamheten. organisation för tjänstehundar är inte lika omfattande eftersom tullen har betydligt färre hundar i tjänst än polisen. Kriminalvårdens kostnader är uppskattningar som bygger på vad förarna får i ersättning för att ha hunden i hemmet samt kostnader för upprätthållande dressyr. Veterinärkostnaderna har beräknats med utgångspunkt i kostnader. Kostnaderna för att hålla ledarhundarna i drift är betydligt lägre än för de andra tjänstehundstyperna. Förarna ersätts för veterinär- kostnader och för ledarhundsselar. De största kostnaderna ligger i stödverksamheten som består i de utryckningar som de profes- sionella dressörerna gör när en förare har problem med sin hund. Antalet FM-hundar i är cirka 3 400, varav 2 000 är hem- värnsbevakningshundar och 1 400 reservbevakningshundar. Enligt SBK:s tjänstehundsansvariga kommer behovet av hemvärnsbevak– ningshundar att vara detsamma även efter omställning till försvars– beslut-04, däremot kommer behovet av reservbevakningshundar att minska kraftigt till cirka 200–300. En uppdelning i produktions-, utbildnings- och tjänstgöringskostnader kan därför inte direkt över– föras till framtida förhållanden. Det kommer att krävas komplette– ringsutbildning för att möta de nya krav som ställs på FM-hundarna. I tabell 7 redovisas kostnaderna för de privatägda kontrakterade hun– darna. Uppgifterna bygger huvudsakligen på SBK:s budget för . Tabell 7 Årliga kostnader för privata kontrakterade hundar (mkr) 1 Medel avsatta inom för bland annat uttagning av internationella ekipage. utbildas cirka 200 nya FM-hundar. kommer även kompletteringsutbildning att hållas för att tillmötesgå de nya kraven från Försvarsmakten. Vidare kommer cirka 50 nya räddnings– hundsekipge att utbildas. De kontrakterade försvarsmaktshundarna och räddningshundarna utbildas av sina ägare genom kursverksamhet inom SBK. Kurserna är kostnadsfria och instruktörerna får ingen ersättning förutom resekostnader. SBK utbildar även personal som skall kunna verka på olika platser inom Försvarsmaktens hundorganisation. Efter utbildningen av hundarna sker en certifiering och godkända ekipage får en premie som delas mellan ekipaget och det SBK- distrikt som har stått för utbildningen. Kostnaden för att ta fram tjänstehundar via SBK ligger främst i att utbilda instruktörer, i för genomförd certifiering samt för funktionskontroller efter certifieringen. För räddningshundsekipagen tillkommer en central utbildning som köps in från . Kostnaderna för utbildning under FM-hundarna avser kostnader för att utbilda befäl i hundtjänst åt hemvärnet. Den ersättning som betalas ut till hundekipagen för insatser inom hemvärnet avser er- sättning för själva kontraktet samt milersättning för resor. För har olika grenar inom Försvarsmakten tillgång till cirka 3 400 tjänstehundar. Dessa hun- dars dressyr ligger på en lägre nivå än Försvarsmaktens egna stam- hundar som dresserats av professionella dressörer. De totala kost- naderna fördelade på det totala antalet hundar innebär en årlig kostnad på per hund. Då ingår alla kostnader som SBK har för utbildning av hundarna, inklusive utbildning av hundtjänstbefäl inom hemvärnet samt kostnader för funktions- kontroller. Kostnaden för tjänstgöring inom hemvärnet ingår också, men betalas ut direkt från Försvarsmakten, inte via SBK. Antalet godkända räddningshundsekipage uppgår till om- kring 200. Bland dessa ekipage är målet att ta ut 48 för tjänstgöring vilket skall garantera att 12 ekipage efter beslut kan rycka ut med den internationella räddningsstyrkan (). Det stora antalet utbildade ekipage motiveras av att den faktiska tjänst- göringen vid en insats kräver att hund och förare vill och kan frigö- ras för den aktuella uppgiften och dessutom hinner till upp- samlingen inom tidsfristen . Utbildning av räddningshundförare () utgör cirka hälften av kostnaderna för dessa ekipage som vid behov måste kunna fun- gera i den internationella räddningsstyrkan. Hundarna dresseras i en grundutbildning som genomförs innan ekipaget gör ett inträ- desprov till RHFU. De totala kostnaderna fördelade på det totala antalet ekipage ger en kostnad på per ekipage och år. Enligt 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) skall jag redovisa konsekvenserna av mina förslag: 14 § Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, skall kommittén föreslå en finansiering. 15 § Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Enligt (Dir. 2004:80) skall jag i mitt arbete särskilt väga in djurskyddet och vikten av att avla på sunda hundar för att främja lång livslängd och frånvaro av ärftliga sjukdomar hos hundarna. Jag bedömer att mina förslag inte påverkar den kommunala själv- styrelsen, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjlighe- terna att nå de integrationspolitiska målen. Dessa aspekter kommer därför inte att behandlas ytterligare. 7.1Kostnader, intäkter, finansiering och regional påverkan De kostnader som finns för den statligt finansierade tjänste- hundsverksamheten i har beräknats till omkring 190 miljo- ner kronor för . Av denna summa var kostnader för att finna och köpa in tjänstehundsämnen (odresserade hundar) till de statliga tjänstehundsanvändarna. Utan att räkna in de privatägda kontrakterade räddnings- och bevaknings- hundarna kan det alltså konstateras att staten betalar i storleks- ordningen 40–för inköp och dressyr av tjänstehundar. Denna summa inkluderar utöver direkta inköps- och dressyrkostnader kostnader för testverksamhet, personal med mera i samband med hundrekryteringen samt overheadkostnader som kan härledas till dressyrverksamheten. Fördelat på de 169 hundar som godkändes 2004 innebär detta att genomsnitts- kostnaden för varje producerad tjänstehund är över 250 000 kro- nor. Av kapitel 5 framgår att en övs-hund (klassisk polishund) har en genomsnittlig tjänstgöringstid om cirka 4½ år. En försiktig uppskattning av effekterna av ett systematiskt avelsarbete i enlighet med mina förslag är att tjänstgöringstiden skulle kunna ökas med åtminstone , det vill säga , inom en tio- till femton- årsperiod. Den längre tjänstgöringstiden har sin grund i tidigare rekryteringsålder, kortare dressyrtid och, framför allt, färre kassa- tioner som en följd av skador och sjukdomar. Samma slags effekter, om än inte lika stora, skulle uppnås även för övriga tjänstehunds- typer. Eftersom färre hundar kommer att behöva köpas in kommer statens kostnader för rekrytering och dressyr att minska i motsva- rande omfattning. Det förenklade rekryteringsförfarandet och den kortare dressyrtiden skulle även innebära en lägre kostnad per producerad hund. De årliga veterinärvårdskostnaderna för de hundar som köpts för statliga medel uppgick till enbart för hundar i tjänst (det vill säga exklusive sådana kostnader i samband med uppfödning och dressyr). Den lägre skade- och sjukdoms- frekvens som skulle bli en följd av ett systematiskt avelsarbete skulle minska detta belopp .