sou · GTB369 · 2006-01-01 00:00:00 — Personligen tycker jag att vi inte bara ska kräva av det svenska samhäl- let att vi ska bli accepterade, utan också vår insats som invandrare och våra barn och andra generationens ska bemötas. Det är väldigt viktigt att vi ska synas, höras, göra insatser, medverka och påverka. (Kvinna i ) Men det finns delade meningar om en sådan inställning och andra menar att det inte i första hand handlar om invandrade personers och deras barns ansträngningar, som är avgörande, utan samhälle- liga hinder. Det är ju ingen som sagt till de här svenska barnen att hörru, nu ska du ut i samhället och göra så att din grupp accepteras. För de yngre människorna som är födda här eller nästan födda här, så känns det ganska främmande att man på något sätt ska vara tacksam eller speci- ellt duktig för att accepteras. (Kvinna i ) Det är en form av diskriminering att kräva att vissa måste prestera mer än andra för att bli accepterade, anser deltagarna. Men det är så det fungerar i samhället, särskilt för personer med utländsk bak- grund, menar de. Jag kan känna att det är en oskriven lag att jag som invandrare, svart eller kvinna, måste bevisa extra mycket att jag är duktigare eller ambi- tiösare än en svensk student. (Kvinna i ) Vetskapen om att diskrimineringen är en del av den svenska skolan är omfattande bland deltagarna. Följande är ett exempel från dis- kussionerna i . Lever man i ett ganska slutet samhälle som i eller eller så, så är det ett samhälle i sig men det första bemötande man har av är skolan. Där blir man diskriminerad. Och inte nog med det så fortsätter det här, det eskaleras som du sade av syokonsulenten vid . Majoriteten av de vänner som har växt upp och gått på , som jag känner, har blivit diskri- minerade av sina syokonsulenter (i ) Andra deltagare i Malmös plenum konstaterade bl.a. att: Syokonsulenter bestämmer ens framtida val mer än ens intresse för högre utbildning. Dom säger vad vi ska göra i stället för att ta vara på egna intressen. Syokonsulenternas och lärarnas agerande gentemot elever och för- äldrar med invandrarbakgrund visar hur viktig deras gatekeeping- roll är för elevernas fortsatta utveckling och karriär. Personer med utländsk bakgrund möter redan som barn etnisk dis- kriminering i skolan i olika former. När barnet lämnar sitt hem och kommer till skolan konfronteras det med vad deltagarna kallar svenskheten och den kristna värdegrunden, som utgör grunden för utbildningen och skolans arbete. Skolan tycks existera i sin svenskhet oberoende av den etniska mångfald som finns i sam- hället. Barnen känner inte igen sig, vilket leder till att skolan åter- skapar klyftan mellan så kallade svenskar och invandrare, häv- dar deltagarna i hearingarna. Skolbarnen möter också etnisk diskriminering i konkret form. Lärare och syokonsulenter hänvisar regelmässigt barn med utländsk bakgrund till yrkesförberedande kurser på bekostnad av teoretiska studier. Eleverna drabbas även av fördomar och förutfattade meningar hos skolpersonalen. Det görs åtskillnad mellan elever beroende på deras etniska bakgrund. Lärarna har som regel mindre förvänt- ningar på barn med utländsk bakgrund. Man placerar automatiskt barn med utländsk bakgrund i svenska-2-klasser, ibland utan att ens titta på vad de har för kunskaper. Dessutom bidrar skolan till att stigmatisera elever med utländsk bakgrund genom de stereotyper och fördomar som finns om icke-svenska hem. Ett exempel är när lärare informerar om och särskilt vänder sig till elever med utländsk bakgrund och låter dem förstå att de löper större risk att utsättas för övergrepp. Mycket kritik riktar sig mot att de flesta lärare är svenskar med icke-utländsk bakgrund, också i stadsdelar som helt domineras av människor med utländsk bakgrund. Det gör att barnen inte får de förebilder de behöver i skolan och samhället. Lärarna bär också emellanåt med sig fördomar mot elever med utländsk bakgrund och deras familjer. Lärare som kommer till områden, där de flesta invå- narna har utländsk bakgrund, har inte sällan synen att dessa elever måste ha problem hemma och försöker uppfostra barnen, vilket kan leda till konflikter med föräldrarna. Ett annat bekymmer är frånvarande föräldrar. Kontakten mellan föräldrar och skolpersonal fungerar dåligt. Följden blir att föräld- rarna isoleras och barnen tar över föräldrarollen. Flera deltagare oroas över att hemspråksundervisningen skärs ner som kvaliteten på svenskundervisningen inte förbätt- ras. Konsekvensen kan bli att eleverna varken lär sig sitt modersmål En del personer pekar på det de kallar den svensk- språkiga chauvinismen när det läggs överdrivet fokus på det svenska språket. Lärare, läkare och ingenjörer från och andra länder får inte jobb här med hänvisning till brister i svenska språ- ket. I stället importeras folk från , som inte kan någon som helst svenska. Det uppfattas som diskriminering. En annan närbesläktad omständighet är att minst en femtedel av Malmös skolelever talar arabiska. Ändå är det tredje språkvalet i skolan aldrig arabiska. Däremot går det bra att välja franska eller tyska. Även SFI (svenska för invandrare) kritiseras av deltagarna. Främst gäller det förhållandet att alla elever blandas oavsett utbild- ning och bakgrund. Personer med högskoleutbildning får gå och läsa svenska tillsammans med analfabeter. En del deltagare menar att de invandrade personernas barn alltför sällan orkar läsa vidare på efter allt vad de har gått ige- nom i det svenska samhället. Och de personer med utländsk bak- grund, som tagit sig till , får ofta kommentarer från lärare eller andra elever som markerar deras utanförskap, vilket gör att de inte känner sig välkomna, till exempel vad bra att du är invandrare som läser på högskolan. En deltagare tycker sig se en allt större åtskillnad mellan svens- kar och invandrare både i samhället och i skolan. Att det har skett en polarisering . Elever med utländsk bakgrund är mer invandriga än någonsin i sitt sätt att bete sig, i sitt sätt att tala och presentera sig. Flera deltagare undrar om det är en oskriven lag att den invand- rade befolkningen och deras barn måste bevisa extra mycket att de är duktiga, mer än studenter med icke utländsk bakgrund. Detta uppfattas av deltagarna som en del av den diskriminering som sker i det svenska samhället. Deltagarna är medvetna om att de får ett visst råd i skolan och på universiteten på grund av att de betraktas som invandrare och därför ges de färre chanser att lyckas i samhället. Detta sätt att vägleda människor till olika yrken, beroende på den etniska bak- grunden, skapar i sin tur förutsättningar för en etniskt nischad arbetsmarknad, enligt deltagarna. Politik är det område med mest skilda åsikter bland deltagarna i hearingarna i de tre storstäderna. Några personer anser att det finns en högre representation av personer med utländsk bakgrund i den politiska sfären än i andra maktsfärer, andra hävdar att det stora flertalet med utländsk bakgrund känner sig utestängda från politi- ken. Åtskilliga menar att partierna håller sig med alibiinvandrare, personer som är synliga utåt men vars reella inflytande i politiken är litet. Det finns också bland deltagarna vetskapen att människor med utländsk bakgrund som engagerar politiskt ofta bara jobbar med integrationsfrågor. Dessa frågor är marginaliserade och segre- gerade områden inom politiken. Det kan även vara så att personer som inte anses vara svenska används när kulturrasistiska budskap skall föras fram. De politiska partiernas sätt att ta upp och behandla frågor om in- vandring och invandrare berör inte de problem som kvinnor, män, ungdomar och barn med utländsk bakgrund konfronteras med i det svenska samhället. Det är en av de punkter som särskilt påpekas i hearingarna om frågan om politik och det politiska systemet i . Följande citat illustrerar en sådan uppfattning om det politiska systemet som förekommer i de tre städerna. Själv röstar jag, men de flesta ungdomar jag kommer i kontakt med gör det inte. De känner ingen som helst identifikation med det politiska systemet. Det spelar ingen roll hur man röstar, det påverkar inte ens situation. (Man i ) En viktig punkt i diskussionerna rörde politikens irrelevans för personer med invandrarbakgrund i allmänhet och de som bor i marginaliserade och stigmatiserade i synnerhet. En del föreslår även att personer med invandrarbakgrund måste bojkotta de politiska valen. De politiska partierna driver inte frågor som är relevanta för invand- rare. Därför borde man bojkotta valet för att visa att det politiska systemet inte fungerar. (Man i ) Deltagarna menar att det finns flera mekanismen i valsystemet som gör att det politiska systemet inte fungerar tillfredsställande för personer med invandrarbakgrund. Inte heller de som ställs upp på valbara listor kommer att ha något inflytande, enligt deltagarna. Följande citat är en illustration. Det finns partier som är experter på att sätta invandrarnamn på listor före valen. Men efter valet har de inget inflytande. (Kvinna i ) Det är dock inte bara yngre och medelålders kvinnor och män som uttrycker missnöjet med det politiska systemet, utan det är också välförekommande bland äldre personer med invandrarbakgrund. De äldre som deltog i hearingarna har diskuterat sitt missnöje med det politiska systemet. Dessa deltagare menar att många äldre invandrade personer inte känner sig delaktiga i politiken. Politi- kerna inte tar upp de behov som äldre personer med utländsk bakgrund har och därför äldre med invandrarbakgrund inte är intresserade av politiken i . uppskattar deltagarna att partierna börjar rekrytera politiker med utländsk bakgrund. De anser att erfarenheten av att ha invandrat och av att betraktas som invandrare kan politiskt stödja andra människor som befinner sig i samma situation. Jag kom ihåg ett tillfälle när en arabisk representant från kom och pratade i . Det var väldigt stor uppslutning. Också många ungdomar kom och lyssnade. Jag kände att han företrädde mina intressen trots att han var arab och jag är perser. (Man i ) En annan person i hade varit med i en studie där man undersökt valdeltagande bland personer med utländsk bakgrund. I studien kunde man tydligt se att när det funnits möjlighet att rösta på invandrade kandidater så hade också valdeltagandet gått upp. Det har skett ett genombrott när det gäller representation av invand- rare i den politiska makten . munfullmäktigeledamöter talar med kraftig brytning. Bara det är en nyhet. Att alla tvingas lära sig lyssna till det. Ökade antalet politiker med invandrarbakgrund i det politiska sfä- ren betraktas inte bara som positiv av deltagarna. Det bär med sig risker också. Deltagandet av personer med invandrarbakgrund i politiken har diskuterats mycket i fokusgruppdiskussionerna. Det riktas mycket kritik mot hur det politiska systemet fungerar i det här avseendet. Deltagarns gör skillnad mellan att finnas i politiken och att ha politiks makt och inflytande. En del menar att man sätter invand- rarnamn på vallistor för att fiska röster: Det är så mycket röstfiskande. Sätt en invandrare på listan så röstar vi. (Kvinna i ) Eller som deltagarna i uttrycker det: Partierna använder sig av invandrare för att de ska komma och kryssa. (Man i ) Det framförs även andra motiv för att inkludera personer med invandrarbakgrund i kandidatlistor. Man kan öka legitimiteten för sitt parti exempelvis, som sammanfattades på följande sätt. Partierna försöker skapa någon slags legitimitet genom att få in utländska namn på sina valsedlar. Men när de blir invalda får de ingen makt utan blir suppleanter eller ledamöter. (Man i ) Politiker med invandrarbakgrund syns sällan i maktpositioner inom politiken, enligt deltagarna. Man ser inte människor med utländsk bakgrund på viktiga poster. (Man i ) Deltagarna diskuterat alibifenomenet som en deltagare kallar det. De menar att partierna håller sig med alibiinvandrare, personer som är synliga utåt men vars reella inflytande i politiken är väldigt litet. Efter att ha varit politiskt aktiv i socialdemokraterna fick till exempel en deltagare i höra följande kommentar från kommunfullmäktiges ordförande och beslutat att hoppa av politiken: Tänk om vi inte hade haft några invandrare, då hade det varit tråkigt på våra festivaler. När han hade sagt det slutade jag med politiken. Jag ville inte vara någon prydnad i den politiska sfären. (Man i ) Många deltagare som aktivt har försökt arbeta politiskt har känslan av att de är intressanta endast när det är val. Då kan deras engage- mang komma ifråga, men för det mesta bara i sammanhang utan betydelse. Deltagarna menar att invandrarfrågor används instru- mentalt av politiska partier och det behövs andra arbetsformer för att få politisk makt och inflytande. Vad en kvinnlig deltagare i säger är ett typiskt exempel för diskussionerna: när politikerna kommer till makten glömmer de det [invandrarfrå- gor]. Det behövs en folklig kraft i samhället oberoende av riksdags- partierna som pressar partierna. (Kvinna i ) Uppfattningen att partierna använder sig av politiker med utländsk bakgrund innan valet för att vinna röster från utsatta område, där människor inte känner igen sig i den svenska politiken, är utbredd. Deltagarna tror att partierna internt fördelar frågor och arbetsupp- gifterna efter etnisk tillhörighet. Personer med invandrarbakgrund tivngas mer eller mindre att arbeta med invandrarfrågor. Det finns särskilda invandraravdelningar i partierna. Men de får inte medverka tillsammans med svenskarna. (Kvinna i ) Deltagarna menar att politiskaktiva med invandrarbakgrund används oftast i det praktiska partiarbetet. Jag har ett exempel på en kille från som läste politik på univer- sitetet. Han fick aldrig någon möjlighet att verkligen delta i det poli- tiska arbetet i partiet. Men så fort det skulle delas ut broschyrer var han välkommen. (Man i ) Partiernas intresse för att engagera personer med invandrarbak- grund i det politiska arbetet och även bland deras kanditater har ökat . Men detta är inte i sig ett tecken på förbätt- ringar för invandrargrupperna, enligt deltagarna. Att ha personer med invandrarbakgrund i politiken och att ta försvara dessa grup- pers intressen är två olika saker. Partierna vill gärna ha invandrare som representanter, men det är inte för att försöka få in någon slags invandrarperspektiv utan snarare letar man efter såna personer som man kan inlemma i de redan existerande funktionerna, såna bekväma invandrare. Det är nästan så att de ut- nyttjas. (Man i ) Deltagarna menar att partierna använder sig av olika knep för att marginalisera politiker med invandrarbakgrund genom att ge dem specifika och oftast marginella och symboliska roller i partiet. Jag kommer ihåg att vissa politiska partier har särskilda invandrarråd eller invandrarområden, där invandrare sitter och snackar och dricker kaffe, medan i nästa rum där sitter politikerna och diskuterar mycket viktigare saker. (Man i ) Detta är en strategi som enligt deltagarna är både politiskkorrekt och oproblematiskt för dem. Som en kvinnlig deltagare i sammanfattat det partierna tar en eller annan invandrare för att visa att de har invandrare i sin krets. Deltagarna menar att trots partiernas propaganda kommer någon invandrarpolitiker att sitta i kommunfullmäktige eller landtingsfullmäktige. En kvinnlig deltagare som kommer från Bot- kyrka i beträttar att många människor kom till valmö- tena när det fanns många utländska namn på socialdemokraternas listor. Men ingen av dem kommer att få plats i kommunfullmäktige eller i eller i andra viktiga funktioner. Ni vill bara ha våra röster! (Kvinna i ) Deltagarna är också övertygade om att partierna använder sig av personer med invandrarbakgrund för att driva diskriminerande och kulturrasistisk politik. Den allmänna uppfattningen i hearingarna var att partierna letar efter invandrare, men bara till vissa funk- tioner, särskilt för att hantera integrationsfrågor. En kvinna i grup- pen uttryckte det så här: Den viktigaste rollen är att vara blatte för då ursäktar man nästan allt. Om man tittar på och så är han deras alibi för all deras rasism bara för att han är blatte. Det känns inte bra att arbeta på det sättet. (Kvinna i ) Deltagarna i och gav också exempel på samma företeelse och den nämnda personen och ett par andra debattörer med invandrarbakgrund nämndes ofta. Flera deltagare vittnar om hur svårt det är att föra fram kritik inom partierna och i det politiska systemet över huvud taget. Man riske- rar att bli utstött om man kritiserar ledningen, hävdar flera delta- gare. Det finns frågor som är väldigt angelägna för människor som betraktas som invandrare. Flera deltagare med delvis egna erfa- renheter av politiskt arbete hävdar att dessa personer förändras när de blir invalda. Invandrare som börjar göra sig obekväma belägger de med munkavel eller så blir de undanskuffade på olika sätt. De människorna har det svårt. De är inne i någon slags politiskt system, men de vill inte för- svinna. Hur ska de kunna trygga sin position och föra ut sin politik? (Man i ). Man är så rädd att förlora det man fått så man vågar inte driva det som man gjorde när man var utanför. (Kvinna i ) Kvinnliga politiker med invandrarbakgrund har det ännu svårare, enligt vissa kvinnliga deltagare. Här samvarierar kön och etnicitet. Speciellt om man är invandrare och kvinna måste man kämpa tredub- belt så mycket för att tas på allvar. (Kvinna i ) Vetskapen om att politisk makt i utövas inte bara av parti- erna utan också av tjänstemän som är tillsatta och utnämnda av politikerna, var väl utbredd bland deltagarna. Det kan göra det svårt att se vem det är som har den verkliga makten bakom den repre- sentativa maktfasaden. Detta gör att även om invandrarna blir poli- tiker och mot alla odds börjar föra upp frågor som gynnar diskri- minerade och exkluderade grupper i samhället på det politiska dag- ordningen, är det inte självklar att det ger någon effekt, enligt del- tagarna. När det gäller invandrare och politik diskuterar man nästan bara repre- sentation men inte makt. Men makten utövas i hög grad av tjänste- männen. Och där finns nästan bara etniska svenskar. Så på det sättet blir det här representationspratet av invandrare lite av ett alibi. När någon klagar kan man visa att här finns tre, fyra förtroendevalda invandrare. (Man i ) De deltagare som arbetar politiskt har en mer positiv syn på politi- ken även om de tycker att arbetet är både tungt och krävande. En del av deltagarna som är politiskt aktiva anser att politiska repre- sentanter med utländsk bakgrund verkligen kan uträtta något, både för svenskar och invandrare när de kommer in i fullmäktige och nämnder. En del ser sig inte som invandrare och tycker inte att de är valda för att de har invandrarbakgrund. Jag tror man ska vara lite försiktig när man säger att förtroendevalda invandrare inte gör någonting. Först och främst är jag inte vald för att jag är invandrare. Jag har inte tvingat invandrare att rösta på mig och jobba för deras intressen bara, eller hur? Jag är förtroendevald för alla som tror att jag kan göra någonting, oavsett om de är invandrare eller svenskar. Så den politiken jag jobbar för är lika för alla. (Kvinna i ) Andra politiskt aktiva som deltog i hearingarna har en annan atti- tyd och menar att man inte ska lämna politiken bara för att det finns problem utan i stället stanna kvar och kämpa. Men bekräftar dem bilden av det svåra situation många politiker med invandrarbakgrund har inom politiken. Man ska stanna och försöka påverka detta. Vi måste vara modiga och tala om för våra partivänner vad de håller på med. Vi är trötta på att bli utnyttjade. För att när ni vill vinna valet ropar ni på oss. Vi kommer och ni vinner valet, men sedan då? är det val igen. Då kom- mer alla partier att hoppa på oss invandrare. (Man i ) En manlig deltagare i som arbetar politiskt är av en av- vikande åsikt och hamnar i diskussion med andra deltagare. Han säger att: Det finns utrymme för invandrare inom partipolitiken. De här invand- rarna som lyckas får ibland poster som kan fungera som förebild för andra. Det finns ett stort intresse för ens tankar inom partipolitiken. (Man i ) Andra deltagare kontrar med att säga frågan är bara vad det här stora intresset ligger i. De menar att partiernas intresse är sällan för dessa personers tankar. Den svenska formen av demokrati diskuterades också i grupperna. Många av dem som medverkar i samtalen berättar att de är vana vid en mer direkt form av demokrati än den som utövas i . Jag tycker att vi från har problem med politik i . Det man diskuterar är representativ demokrati och inte direkt demo- Vi är vana vid att kämpa direkt. Kopplingen mellan det civila samhället och staten är starkare här. Jag tror att vi invandrare har stora problem med att komma in på den politiska arenan i beroende på det perspektiv vi har på demokrati och politik och vilken roll de politiska partierna och det civila samhället har i förhållande till politi- ken. (Kvinna i ) Frånvaron av inflytelserika NGO:s (nongovernmental organizations), organisationer som driver politiska frågor vid sidan om partierna och makten, förbryllar också. Det är så strukturerat i . Politiken är något som partierna och politikerna gör och som medborgarna röstar om . (Man i ) Om man inte tillhör ett parti är det väldigt svårt att agera i det civila samhället. Man måste vara institutionaliserad för att ha något att säga till om här. (Man i ). Man måste försöka att finnas överallt. Så många som möjligt ska vara med i olika grupper där det bestäms olika saker bara för att lyssna. Men problemet som vi har är att folk är trötta på att jobba ideellt. (Kvinna i ) Många av dem som invandrat till var politiskt engagerade i sina respektive länder. De söker sig till olika partier men har svårt att ta sig fram. Man har inte det nätverket i partier och föreningar. Att få komma in och lära sig var och hur man ska jobba och hur man skaffar sig en position i partiet. (Man i ) Deltagarna menar också att de existerande politiska institutionella ramarna bestämmer formen för politiskt engagemang och arbete. Vi har inga möjligheter att starta några rörelser på grund av hur det demokratiska samhället fungerar här i . Det är mycket svårt att starta något som inte följer de svenska mallarna för hur man är aktiv inom politiken. (Kvinna i ) Den råder en ökade misstänksamheten mot personer med invand- rarbakgrund och deras politiska engagemang. Det är lätt att stämpla någon för bl.a. terrorism, enligt en del deltagare. Detta leder till att det politiska engagemanget krymper. Om vi börjar organisera oss så som vi gjorde i våra hemländer skulle vi bli terroriststämplade Jag har en avsikt med att säga så. roristlagstiftningen kom så var det en massa organisationer som direkt blev terroriststämplade. (Man i ) En slutsats som fördes fram var att organiseringen av de frågor som berör särskilda grupper i samhället saknas. I sammanfat- tades detta av plenumet på följande sätt: Maktlöshet, att man som invandrare inte är enad som grupp vilket då innebär att det är små grupper som är splittrade så vi inte kan påverka. Så vi har pratat om detta att vi har mer eller mindre gemensamma pro- blem så det skulle vara bra om man kunde enas för att kunna påverka nånting. Frågan om brist på politiskt samarbete över partigränser och utan- för partiväsendet bland personer och organisationer med invand- rarbakgrund var ett oftast förekommande tema som enade delta- garna i plenumen. Det bekymrar många deltagare att frågor om mänskliga rättigheter har sådan liten plats i . Det är som om internationella över- enskommelser gäller i tredje världen men inte i det här landet. Det är svårt att tänka sig en civil rights-movement i på det sätt som funnits i och som startades av jurister. I är hela människorättsrörelsen starkt pådriven av jurister. Jag har sett hur jurister utbildas här i .