sou · GTB350d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 4Sveriges demografi och arbetsmarknad De framtida förändringarna i befolkningens storlek och ålders- sammansättning kommer att förändra utbudet av arbetskraft. För- utom de demografiska förändringarna påverkas arbetskraftens storlek och ålderssammansättning också av migration och av åldern vid in- och utträde till och från arbetsmarknaden samt av hur när- varon ser ut på arbetsmarknaden. Nya generationer som träder in på arbetsmarknaden har nya kunskaper och därmed andra krav och preferenser på arbetslivet än vad den äldre generationen har. Paral- lellt med detta förändras även efterfrågan på varor och tjänster, vilka i sin tur påverkar arbetskraften. Ökad internationell konkur- rens och införandet av ny teknik ställer krav på förändrade kunska- per. Nya yrken tillkommer som gamla yrken försvinner. Åtgärder och insatser behövs för att bättre ta tillvara dem som står utanför arbetsmarknaden och höja förvärvsfrekvensen bland främst ungdomar, äldre, och utlandsfödda. Men det är inte säkert att åtgärder för att ta till vara de resurser som finns i är till- räckliga för att tillgodose det framtida behovet av arbetskraft, nationellt eller regionalt. Ökad rörlighet inom EU samt arbets- kraftsinvandring från tredjeland kan vara en av flera komplet- terande möjligheter för att lösa den framtida arbetskrafts- försörjningen. Mot bakgrund av de framtida demografiska förändringarna med färre i yrkesaktiv ålder är behovet stort av ett så högt deltagande som möjligt på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att få bort strukturer som hindrar eller försvårar inträdet till arbetsmarknaden och utvecklingen på arbetsplatserna. turbulenta arbetsmarknad och genom den ökade internationaliseringen skedde stora strukturella förändringar på arbetsmarknaden både i utbudet av och i efterfrågan på arbets- kraft. Den ålder när man normalt är aktiv på arbetsmarknaden har minskat genom ungdomars senare inträde på arbetsmarknaden och genom att äldre lämnar arbetslivet innan pensionsåldern. har ohälsan i arbetslivet ökat kraftigt och vi har en arbetslöshet som, med svenska mått sett, ligger kvar på en hög nivå. expanderade den eftergymnasiala och kommunala vuxenutbildningen. är också samtliga gymnasieprogram treåriga. Detta har bidragit till att befolkningens generella utbildningsnivå har ökat. Arbetsplatserna förändras och antalet lösa och flexibla anställningsformer, t.ex. projektanställ- ningar, har ökat. Allt fler är sysselsatta inom tjänstesektorn och sysselsätter denna sektor av arbetskraften. Befolkningens storlek och åldersstruktur är av grundläggande betydelse för diskussioner om utbud av och efterfrågan på arbets- kraft. Olika demografiska processer har lett fram till den befolk- ning vi har och kommer fortsatt att påverka den framtida befolkningen. Skillnader i årskullarnas storlek har genomslag på utbud och efterfrågan av arbetskraft under hela livscykeln. 4.1.1Faktorer som bestämmer befolkningens storlek och ålderssammansättning Befolkningens storlek och åldersfördelning beror inte bara på den nivå som födelse- och dödstalen har haft utan även på migrationen. In- och utvandrarnas åldersfördelning avviker starkt från hela befolkning- ens genom att de är yngre än genomsnittet. Är inflyttningen större än utflyttningen får befolkningen ett tillskott av unga människor, vilket påskyndar befolkningstillväxten. De årliga variationerna av födelse- och dödstal påverkar en befolknings storlek och ålders- sammansättning och därigenom också samhälls- planeringen. Låga födelsetal ger liten befolkningstillväxt Födelsetalen beskrivs genom ett sammanfattande mått1 och presenteras som antal barn per kvinna. Barn per kvinna –2004 Källa: SCB. Födelsetalen föll kraftigt under början av . Stora variationer mellan tidsperioderna skapar olika stora generationer som påverkar samhällsplaneringen. Jämfört med kvinnor i central- och sydeuropeiska länder har de svenska kvinnorna höga födelsetal. Historiskt sett har födelsetalen varit låga i , med undantag för några perio- der och samt runt 1990 ofta populärt kallade baby-booms. Variationerna i födelsetalen ger avtryck i åldersfördelningen för befolkningen under åtminstone de kommande 80 åren, dvs. under en persons hela livslängd. De större årskullarna ställer mer omfattande krav på samhällsservice och ger påfrestningar i samhällsplaneringen under olika delar av livscykeln. Dessa krav följer livscykeln och sker inledningsvis i mödravården och barnomsorgen, sedan i skolan, utbildningssystemet, bostads- marknaden, arbetsmarknaden och slutligen i vården. 1 Det summerade fruktsamhetstalet anger det beräknat antal barn som en kvinna får under sin reproduktionsperiod enligt aktuell fruktsamhet under förutsättning att ingen dödlighet förekommer till och med . För full reproduktion krävs 2,1 barn per kvinna. för samhällsförvaltningen består ofta i att kapacitet och resurser måste anpassas till växelvis ökande och minskande befolknings- underlag Längre livslängd medför fler äldre Livslängden har förlängts avsevärt . Spädbarnsdöd- ligheten är mycket låg, som dödigheten i infek- tionssjukdomar har minskat tack vare bl.a. antibiotika. Dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar har också minskat. Bättre levnadsför- hållanden och större insikt om livsstilens betydelse för hälsan har positivt påverkat överlevnaden. omfattande och kostsamma kamp mot ohälsa och för tidig död har givit resultat. ökade medellivslängden för såväl kvinnor som män med omkring . var kvinnornas medellivslängd och männens , en skillnad på . Utvecklingen är att männens medellivslängd ökar per decennium medan ökningstakten bland kvinnorna är långsammare, . Internationellt sett är medellivs- längden för både män och kvinnor hög i . Enligt den dödlig- het som observerats avlider av kvinnorna och av männen . var motsvarande procenttal 45 för kvinnor och 50 för män. Att dödligheten har minskat i lägre åldrar påverkar medellivs- längden, men dödligheten har minskat även bland äldre. För pensionärer har medellivslängden ökat kraftigt. var nedgången i dödligheten koncentrerad till åldrarna under och den förväntade livslängden vid pensionen var i stort sett oförändrad. Efter har medellivslängden för 65-åringarna börjat öka, först för kvinnorna och för männen. Pensionärer har en betydligt längre ålderdom att se fram emot än vad deras föräldrar hade. En omdebatterad fråga är om den längre livslängden innebär fler år av ohälsa eller flera friska år. Förutom individens välbefinnande påverkar detta såväl i vilken utsträckning man kan vara tillgänglig för arbetsmarknaden, som i vilken grad man efterfrågar vård och omsorg. Sammanvägningar av utvecklingen inom demografi, hälsa och sysselsättning visar att för kvinnor ökar tiden med god hälsa mer än ökningen i livslängd. För män ökar åren med ohälsa i unge- fär samma utsträckning som den längre livslängden.2 Återstående medellivslängd för 65-åringar Källa: SCB. Under det senaste seklet har den återstående medellivslängden för pensionärer ökat för kvinnor och för män. Kvinnor har haft en bättre utveckling än vad män har haft, vilket skapar ett kvinnoöverskott bland de äldre. Det är främst ungdomar och unga föräldrar som flyttar, vilket medför att befolkningen föryngras. Med ett inflyttnings- överskott avtar dock föryngringseffekten vartefter tiden går. Har man som mål att befolkningen ska föryngras med hjälp av inflytt- ning måste inflyttningsöverskottet successivt bli större . 2 SCB (2002b). Migrationsöverskottet efter kön och ålder – genomsnitt för åren 2000–2004 Källa: SCB (2004). Migrationsöverskottet har framför allt skett i de yngre åldrarna. Många av de invandrade har varit barnfamiljer. Skall invandringens positiva påverkan på befolkningsstrukturen kvarstå över tiden krävs ett kontinuerligt migrationsöverskott. Sedan slut har migration gett ett direkt befolk- ningstillskott på en miljon personer. Inkluderas invandrarnas barn blir tillskottet ungefär dubbelt så stort. har befolkning ökat med 2,4 miljoner, varav cirka två miljoner följaktligen förklaras av invandringen. har antalet barn och ungdomar uppgått till cirka två miljoner. Trots att antalet barn varit tämligen har antalet personer i de förvärvsarbetande åldrarna fördubblats från 2,5 miljoner till drygt 5 miljoner. Fram till mitten av ökade antalet i de förvärvsarbetande åldrarna mycket snabbt tack vare den snabba nedgången i dödlighet. Ökningen skedde trots den omfattande utvandringen före . har ökningstakten avtagit trots en betydande invandring. Befolkningen i tre åldersklasser 1900–2004 Källa: SCB. Det senaste seklet har arbetskraften vuxit kraftigt i , vilket ställt stora krav på skapandet av nya arbetstillfällen. Den ökade medellivslängden har medfört att antalet personer i åldersgrup- pen över 65 vuxit. översteg antalet en halv miljon, en miljon och 1988 en och halv miljon personer. De små födelsekullarna har inneburet att antalet över 65 förblivit i det närmast . Antalet barn och ungdomar har varit relativt . De demografiska variationerna och förändringarna över tiden kan avläsas i skillnaderna i storlek mellan olika årskullar,3 men också i skillnader i könsfördelningen inom och mellan årskullarna. 3 Diagram 4.1.1 i bilaga 3 visar en traditionell ålderspyramid med varje årskull av män och kvinnor redovisad var för sig. Befolkningens köns- och åldersfördelning Källa: SCB. De stora årskullarna födda återfinns som pucklar i åldersför- delningen. Det finns något fler män än kvinnor upp till strax . Bland de äldre finns det ett stort överskott av kvinnor. 4.1.3Prognos över framtida befolkning Befolkningsförändringarna sker långsamt över tiden. Att vi blir äldre är förutsägbart. I och med den demografiska för- ändringens starka koppling till ekonomisk tillväxt, behov av offentlig och privat service, skatteintäkter och andra delar av sam- hällets organisation är det viktigt med kunskap om hur befolk- ningen förändrats. Denna kunskap om den långsamma befolk- ningsförändringens påverkan på samhällets organisation och ekonomi ger också en handlingsfrihet att hantera förändringen. Arbetskraftsinvandring kan vara en faktor som kan påverka resultaten av den utveckling som prognoserna förutspår. Som underlag till den långtidsutredning som finansdeparte- mentet gör med viss periodicitet framställer SCB en befolknings- prognos.4 Prognosen innehåller flera alternativ baserade på olika värden för förändringsvariablerna. I beskrivningen nedan används 4 SCB (2003a). SCB:s huvudalternativ, dvs. den framskrivning som SCB anser vara den mest troliga. Resultatet av befolkningsprognosen visar att det under de kom- mande tio åren sker en del förutsägbara omgrupperingar i befolk- ningens åldersfördelning. Åldersgrupperna förskjuts uppåt i och med att de blivit äldre (åt höger i diagrammen). De mest påtagliga förändringarna är minskningen av antalet barn i skol- åldrarna, ökningen av ungdomar i åldrarna när man går igenom högskoleutbildning eller när man träder in i arbetslivet samt det stora tillskottet av pensionärer i åldrarna 65–. Åldersklassen 0–förväntas minska med några procent, åldersgruppen 20–öka . Den stora ökningen kommer i åldersgruppen över 65 som ökar med . Befolkningens åldersfördelning 2014 enligt SCB:s prognos jämfört med Källa: SCB. har varje årskull blivit äldre och efterfrågar en annan del av samhällets service. Stora förändringar har skett i gruppen som efterfrågar utbildning på universitet och högskolor och som är på väg ut på arbetsmarknaden. De flesta av fyrtiotalisterna har gått i pension. En framskrivning av befolkningen , fram , visar att åldersfördelningen i de förvärvsarbetande åldrarna förväntas ha samma struktur som . Sextiotalisterna har då nått de åldrar som dagens fyrtiotalister har. Åldersgruppen 60–har fått ett mycket stort tillskott. Antalet barn och ungdomar i åldersklassen 0–19 är osäker eftersom det helt och hållet grundas på individer som ännu inte är födda. I åldrarna mellan 20–kan prognosen betraktas som ganska säker i och med att dödligheten är låg i dessa åldrar. Det är framför allt ett annat migrationsmönster som kan förändra bilden i dessa åldrar. Ålders- gruppen 20–antas vara större än , dvs. lika stor som den förväntas vara . Åldersgruppen över 65 beräknas vara större än . Befolkningens åldersfördelning 2024 enligt SCB:s prognos jämfört med Källa: SCB. kommer den stora förändringen jämfört med vara det stora tillskottet av äldre. Hur stort tillskottet av barn och ungdomar blir råder det större osäkerhet om. förväntas befolkningen i de arbetsföra åldrarna att öka mycket långsamt. Skulle invand- ringen bli mindre eller utvandringen större än vad SCB:s prognos räknar med blir det ingen tillväxt alls av befolkningen i de arbets- föra åldrarna eftersom hela ökningen kan tillskrivas ett förväntat migrationsöverskott. I SCB:s prognos antas ett migrationsnetto på cirka 25 000 . Blir det årliga nettot endast cirka 15 000 kom- mer antalet personer i de arbetsföra åldrarna att förbli . Befolkningen i tre åldersklasser 1860–2004 samt 2005–2050 enligt SCB:s prognos Källa: SCB. I ett långt perspektiv har befolkningen i arbetsför ålder ökat kraftigt. Det kommer den, med prognostiserad framtida invandring, även att göra de kommande decennierna. Pensionärerna kommer att öka kraftigt i antal. Åldersstrukturen hos befolkningen bestämmer den potentiella storleken på utbudet av arbetskraft. I vilken utsträckning man för- värvsarbetar och omfattningen av närvaron på arbetsplatsen bestämmer det faktiska utbudet. De stora utmaningarna för att fler skall delta i arbetslivet är att öka de yrkesaktiva åren på arbetsmarknaden genom att underlätta inträdet på arbetsmarkna- den samt öka drivkrafterna så att fler kan stanna kvar längre i arbetslivet. En ytterligare utmaning är att minska frånvaron pga. ohälsa genom att motverka de hinder som finns i arbetslivet och på arbetsmarknaden. 4.2.1De yrkesaktiva åren har minskat De konjunkturella och strukturella förändringarna har påverkat såväl ungdomars inträde på arbetsmarknaden, som äldres successiva nedtrappning och utträde från arbetslivet. mönster är att den yrkesaktiva delen infaller senare i livet och blir kortare, med följd att den förvärvsaktiva perioden kommit att utgöra en allt mindre del av den arbetsföra tiden av livet. Istället för ett arbetsliv kan vi snarare tala om ett arbetsliv , dvs. en förändring från 44 till 30 år.5 Ungas inträde på arbetsmarknaden förskjuts Sysselsättningsgraden för personer i åldern 16–är av naturliga skäl lägre än genomsnittet för hela den yrkesarbetande befolk- ningen eftersom en stor andel ungdomar studerar. Åldersgruppen har dessutom generellt en relativt hög arbetslöshet och arbets- marknaden för ungdomar är mer konjunkturkänslig. Ett sätt att beskriva ungdomars inträde på arbetsmarknaden är att mäta när en åldersgrupp uppnår en viss sysselsättningsgrad, t.ex. . Den utveckling som skedde var att etableringsåldern ökade för både män och kvinnor. Störst var för- ändringen för unga kvinnor. Ungas etableringsålder (här mätt som när av en åldersgrupp är sysselsatt) förändrades från 21 till för männen samt från 20 till för kvinnorna.6 En sysselsättningsgrad på uppnådde männen vid en ålder , jämfört med 40 för kvin- norna.7 Några bidragande faktorer till det uppskjutna inträdet på arbetsmarknaden är utbyggnaden av högskolan och den kommu- nala vuxenutbildningen, samt att unga studerar . var det framför allt svårt att få ett arbete. Men en låg sysselsättningsintensitet bland ungdomar behö- ver inte entydigt peka på problem. Att allt fler deltar i eftergymna- sial utbildning och att utbildningstiderna förlängs är en viktig lång- siktig investering både för individen och för samhället. Det bidrar också till att förhindra utslagning av ungdomar. kan det på kort sikt uppstå en målkonflikt mellan önskemålet om att anta- let personer i arbete skall öka och satsningarna på att öka befolk- ningens utbildningsnivå8. 5SCB (2000). 7SCB (2002c). 8Det finns bl.a. ett utbildningspolitiskt mål om att av en årskull skall ha påbörjat studier på högskolan . Utträdet från arbetsmarknaden sker allt tidigare Vid en internationell jämförelse har , och i synnerhet svenska kvinnor, en hög andel sysselsatta bland den äldre befolk- ningen. är den faktiska pensionsåldern , men då räknas även förtidspensionering av unga människor med, vilket gör att den direkt åldersrelaterade faktiska pensionsåldern underskattas. Enligt () beräkningar har den faktiska pensionsåldern minskat kraftigt för männen, från 1970 till 2000.9 Männen har av sänkt sin faktiska pensionsålder med , medan kvinnornas pensions- ålder varit relativt . var mäns och kvinnors faktiska pensionsålder i det närmaste lika. Den faktiska pensionsåldern i Källa: RFV (2000). Den faktiska pensionsåldern har förändrats . För männen har pensionsåldern minskat med –2000, medan den har varit relativt oförändrad för kvinnorna. Pensionssystemets utformning kan påverka viljan bland äldre att vara kvar i arbetslivet. Det nuvarande allmänna pensionssystemet är flexibelt när det gäller arbetstagarna kan lämna 9 RFV (2000). arbetslivet, men ger även stora möjligheter till successivt utträde. I det nya systemet finns det inte längre någon fast pensionsålder, utan finns möjligheten att gå i pension helt eller delvis. Det finns ingen övre åldersgräns för när en arbetstagare måste gå i pension och så länge man arbetar tjänar man in ytterli- gare pension. En lagändring trädde i kraft som ger arbetstagare rätt att arbeta kvar till . För att stanna kvar längre krävs medgivande från arbetsgivaren. Det nya systemet kan på lång sikt leda till att fler kommer att fortsätta arbeta helt eller delvis efter . Sannolikheten är stor att det inte kommer att räcka med i arbetslivet för att uppnå de pensionsnivåer som gällde i det gamla ATP-systemet.10 Storleken på årskullarna i befolkningen påverkar utbudet av arbets- kraft över tiden. I perioder med flera stora årskullar efter varandra kan generationseffekten bli påtaglig inom olika delar av samhället. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden har ökat. lämnade många kvinnor arbetslivet när de fick barn. Genom utvecklingen av barnomsorgen och föräldraförsäk- ringen i växelverkan med en ökande efterfrågan på kvinnlig arbets- kraft, främst i den offentliga sektorn, ökade kvinnornas sysselsätt- ning kraftigt. har förvärvsfrekvensen för kvinnorna utvecklats enligt ungefär samma mönster som för männen. Men kvinnor har generellt ett lägre deltagande än män i samtliga ålders- grupper.11 Till arbetskraften räknas även de som är arbetslösa och som vill och kan arbeta. Arbetslösheten har varierat kraftigt över tiden och det finns skillnader mellan ålder och kön. Under lågkonjunkturåren ökade antalet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska program kraftigt. var öppet arbetslösa och i program, dvs. en total arbetslöshet på . Arbetslösheten har minskat kraftigt, men ligger kvar på en relativt hög nivå. var den totala arbetslösheten . SOU 2005:50 demografi och arbetsmarknad av öppet arbetslösa och av personer i program.12 Arbetskraftstal och sysselsättningsgrad –200413 Källa: SCB (). Deltagande i arbetskraften och antalet sysselsatta varierar över tiden. Männen har generellt en högre andel som är aktiva på arbetsmarknaden genom arbete. För både män och kvinnor minskade sysselsättningen och deltagandet på arbetsmarknaden låg- konjunktur. 13SCB mäter genom kontinuerligt återkommande intervjuundersökningar befolkningens arbetskraftsdeltagande. I (= arbetskraftsundersökningen) mäts arbetskraftsdeltagandet utifrån ett antal givna definitioner. De som befinner sig i den yrkesaktiva åldern () kan antingen befinna sig i eller utanför arbetskraften. Arbetskraften är den del av befolkningen som antingen är sysselsatt eller är arbetslös. Av de sysselsatta kan personerna under mätveckan antingen ha befunnit sig i arbete eller varit tillfälligt frånvarande. Som tillfällig frånvaro räknas bl.a. semester, sjukskrivning, vård av barn och tjänstledighet. De personer som är utanför arbetskraften delas upp i de som velat arbeta och de som inte velat arbeta. Av dem som velat arbeta finns de latent arbetssökande, t.ex. studerande som egentligen söker arbete, och de som av olika skäl varit förhindrade att arbeta. Många ungdomar befinner sig utanför arbetskraften Närvaron på arbetsmarknaden bland de allra yngsta (20–) samt de äldsta (60–) avviker kraftigt från den arbetsföra befolkningen (20–) som helhet. Mellan övriga åldersgrupper är skillnaderna relativt små. minskade deltagandet i arbetskraften påtagligt bland ungdomarna, men har ökat något. var fortfarande ungdomars delta- gande i arbetskraften betydligt lägre än 1990. De flesta av de ung- domar som inte är aktiva på arbetsmarknaden bedriver någon form av studier, vilket är en av förklaringarna till att deltagandet har minskat . Det finns även ungdomar med endast för- gymnasial eller ofullständig gymnasieexamen, vilka inte lyckats hitta ett arbete eller få fäste på arbetsmarknaden. På lång sikt utgör ungdomar med bristande utbildningsbakgrund den grupp som kommer att ha störst svårigheter på arbetsmarknaden i framtiden.14 Befolkningen 20–som befinner sig i eller utanför arbetskraften Källa: SCB (). Anmärkning: Sysselsatta och arbetslösa utgör arbetskraften. För ungdomar mellan 20–är det många som inte deltar på arbetsmarknaden. Den största förklaringen till detta är att de bedriver någon form av studier. 14 Ds 2002:30. De äldres sysselsättning ökar Åldersgruppen har det lägsta deltagandet på arbetsmarknaden. Flertalet av dem som står utanför arbetsmarkna- den i denna åldersgrupp är långtidssjukskrivna eller förtidspensio- nerade. Intressant är dock att förvärvsfrekvensen har ökat för den äldsta åldersgruppen. En förklaring till denna ökning är att kvinnorna i den generation som är födda under 30- och 40- talen har en högre sysselsättning än sina äldre medsystrar. Detta beteende med högre sysselsättning tar de också med sig till i arbetslivet. Befolkningen 60–som befinner sig i eller utanför arbetskraften sysselsatta arbetslösa ej i arbetskraften Källa: SCB (). Anmärkning: Sysselsatta och arbetslösa utgör arbetskraften. I jämförelse med övriga åldersgrupper på arbetsmarknaden har de äldre ett lägre deltagande än de yngre. En positiv utveckling är att sysselsättningsgraden för de äldre har ökat , vilket gäller för både män och kvinnor. För männen kan det ökade deltagandet förklaras med att färre i åldrarna av olika anledningar lämnar arbetskraften. Bakom denna utveckling kan ligga såväl en attitydförändring som gör att man vill stanna i arbetslivet, som att många äldre i dag har betydligt fler år av sin ålderdom i form av år med god hälsa. Gemensamt för både män och kvinnor är att utbildningsnivån generellt blir allt högre för de äldre och bidrar till att motverka förtida avgångar från arbetslivet.15 Antalet arbetade timmar förändras kontinuerligt har vid en internationell jämförelse en hög andel sysselsatta på arbetsmarknaden, vilket särskilt gäller för kvinnor och för äldre. och regeringens sysselsättningsmål innebär att befolk- ningens sysselsättningsgrad, i åldern 20–, skall öka till . var sysselsättningsgraden 77,0 procent16. Vid en jämförelse av antalet arbetade timmar per sysselsatt ligger dock under många , på 17:e plats . Några bidragande orsaker till detta är att har en hög från- varo i och med en semesterlagstiftning som tillåter relativt lång semester för alla och möjlighet till generös föräldraledighet. En annan är att vi har haft en förhållandevis hög frånvaro pga. ohälsa. Den mest gemensamma faktorn över tillstånden i ekonomin och dess utveckling är antalet arbetade timmar. Variationer av antalet arbetade timmar hänger samman med utbudet av arbetskraft, där centrala påverkansfaktorer är förändringen av antalet personer som är i arbete och övertidsarbetet. Det långsiktiga behovet av flera arbetade timmar i ekonomin relaterar till den totala befolkningens omfattning och åldersstruktur.