sou · GTB3106d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Partiell ledighet, del 2 11 Erfarenheter av kortare arbetstid I detta kapitel redovisas uppfattningar om kortare arbetstid och dess inverkan på hälsa och jämställdhet. Arbetstidens längd och förläggning har betydelse för kvinnors och mäns möjlighet att planera sin tid och för möjligheten att kombi- nera arbetslivet och livet i övrigt. Möjligheten att kunna påverka arbetstiden är viktig för människors hälsa och välbefinnande. Begreppet hälsa har olika betydelser; dels betyder det den fysiska hälsan, den som står för alla kroppens organs välbefinnande. Dels har begreppet en mer allmängiltig betydelse att vara vid god hälsa dvs. snarare att må bra. Hälsoaspekter var tillsammans med arbetarskydd de argument som var bärande vid de arbetstidsförkortningar som genomfördes . därefter har förändringar av arbetstidens längd främst haft ett välfärds- och inte ett hälsoperspektiv. Den ökning av variationer i arbetstidens för- läggning som vi ser är både ett resultat av verksamhetens krav och av arbetstagarnas önskemål om att själva kunna styra över sin tid. Det finns tecken som tyder på att arbetslivet inte är utformat på ett sätt som är anpassat till människans förmåga och behov. Stres- sen i arbetslivet och risken för utbrändhet är frågor som lyfts fram i diskussionen om arbetstiden. personer är förtidspensionerade och är sjukskrivna från sina arbeten. av befolkningen i arbetsför ålder (20–) fick sin försörjning från sjukpenning och sjuk- och aktivitets- Samlade erfarenheter av kortare arbetstid ersättning (tidigare förtidspension).1 av de sjuk- skrivna uppger att de skulle kunna arbeta, åtminstone en del av sin normala arbetstid, om de i större utsträckning kunde påverka sin arbetssituation. Det skulle tex. kunna handla om att vid behov arbeta färre timmar per dag eller vecka eller få mer flexibla arbets- tider. av de heltidssjukskrivna uppger att de skulle vilja arbeta deltid med tanke på sin arbetsförmåga.2 Arbetstiden har flera aspekter som har betydelse för arbetstaga- rens hälsa och välbefinnande. Bland annat har möjligheten till återhämtning mellan arbetspass och möjligheten att själv påverka sina arbetstidsförhållanden så att de kan anpassas till livssituationen i övrigt betydelse.3 Genom att arbeta blir tiden för åter- hämtning längre och möjligheten att orka vara kvar i arbetslivet ökar. Det finns en risk att arbetstempot drivs upp för de kvarvarande. Ett ökat inflytande över arbetstiden ger större möjlig- heter för arbetstagaren att kombinera arbete, fritidssysselsättning och familjeliv. Den största enskilda faktorn bakom en positiv inställning till arbetstiden är graden av upplevt inflytande. På de arbetsplatser där personalens kunskaper och erfarenheter utnyttjas och erkänns som viktiga tillgångar, ökar både effektiviteten och trivseln.4 Det finns mycket vetenskapligt stöd för att de anställdas del- aktighet i arbetet är bra för hälsan. .5 Anställda som har större flexi- bilitet genom inflytande både avseende förläggning av arbetstid och arbetsplats upplever betydligt mindre arbetsbelastning och även färre konflikter mellan arbete och övrigt liv jämfört med anställda som har mindre flexibilitet. Den amerikanske sociologen presenterade sin krav-kontrollmodell som utgör ett system för beskrivning av den omgivande situationen. Modellen har där- efter utvecklats i samarbete med . Den har två dimensioner. Den första av dessa är de psykiska krav som omgiv- 1Eklund, M. & Ossowicki, M. 2Eklund, M. & Ossowicki, M. 3SOU 2002:58, TID – för arbete och ledighet 4SOU 1996:145, Arbetstid, längd, förläggning och inflytande 5Theorell, T. Samlade erfarenheter av kortare arbetstid ningen ställer på de arbetande. Den andra dimensionen är besluts- utrymme/handlingsutrymme, dvs. det utrymme eller den möjlighet som de arbetande har att utöva kontroll över sin egen arbets- situation. Huvudtanken i Karaseks krav-kontrollmodell är att höga psykiska krav är sjukdomsalstrande bara om det före- ligger få möjligheter att påverka situationen. Enligt Karaseks & modell har individer med anspända arbeten den högsta sjukdomsrisken. har påpekats att krav-kontrollmodellen har begränsningar när allt fler arbetsplatser får mycket hög belastning. Om arbetsbelastningen är extremt hög kan de anställda inte använda ett högt beslutsutrymme. Av de analyser som genomförts av arbets- miljöförändringar framgår att den psykiska kravnivån stigit påtag- ligt i arbetslivet. Individer som anger att de har höga krav, oavsett om det är kombinerat med hög eller låg kontroll, har upplevt att deras arbete har orsakat deras sjukskrivning.6 Sambanden vid sjukfrånvaro är svårtolkade. Det finns inga sär- skilda belägg för att det ger positiva effekter ur medicinsk syn- vinkel om arbetstagarna vid hög belastning får ökat inflytande genom ökade möjligheter till ledighet. Men det allmänna välbefin- nandet ökar när människor får större möjlighet att få livspusslet att gå ihop.7 lade regeringen fram ett handlingsprogram för ökad hälsa i arbetslivet, där det betonades att deltidssjukskrivning borde vara utgångspunkten vid sjukskrivning.8 En fördel med deltidssjuk- skrivningar är att individen behåller kontakten med arbetsplatsen. har sjukskrivningar på deltid en benägenhet att bli lång- variga, vilket medför en risk att deltidssjukskrivning blir en form av betald arbetstidsförkortning. 6Eklund, M. 7SOU 2002:58, Tid – för arbete och ledighet 8Från och med betalar arbetsgivaren av sjukpenningkostnaden för en heltidssjukskriven anställd. Det föreligger ingen betalningsskyldighet för del av sjuk- penningkostnaden om den anställde blir sjukskriven på deltid eller om denne deltar i rehabilitering och får rehabiliteringsersättning. Det finns en förhoppning att sjukskriv- ningarna på detta sätt kommer att minska genom att arbetsgivarna i större omfattning anpassar arbetsplatsen efter individens förutsättningar. Samlade erfarenheter av kortare arbetstid Deltidssjukskrivningen har så här långt inte lett till en snabbare återgång i arbete.9 Detta talar emot att arbetstidsförkortning gyn- nar den medicinska hälsan. Det är dock svårt att dra några slut- satser av erfarenheterna från deltidssjukskrivning eftersom dessa personer har en konstaterad nedsatt arbetsförmåga.10 Kortare arbetstid kan leda till sämre inflytande Den som arbetar deltid riskerar att få en försämrad förankring i arbetslivet som leder till sämre inflytande över arbetsuppgifter och arbetstider. Det har visat sig att deltidsarbetande inte får kompe- tensutveckling i den takt som förutsätts för att klara arbetet och inte hinner lära känna arbetskamrater och chefer i de ständiga omorganisationerna som präglat arbetslivet . Dessa förhållanden är en förklaring till att kvinnor som har arbetat deltid är överrepresenterade bland dem som haft långa sjukskriv- ningar. Risken att bli långtidssjukskriven är en och en halv gånger större för kvinnor som har arbetat deltid , och dubbelt så stor för kvinnor som arbetat deltid eller längre.11 Alla former av ledighet tillsammans med stora möjlighet till del- tidsarbete, framförallt i familjer med traditionella könsroller, kan i förlängningen leda till långtidssjukskrivning och därmed utslagning av kvinnor från arbetsmarknaden.12 Avsevärt fler kvinnor än män är sjukskrivna på deltid. Det är vanligare att småbarnsmödrar sjukskrivs på deltid än kvinnor utan barn. Hos männen finns inga sådana skillnader. Det kan tänkas att deltidssjukskrivning för kvinnor är en strategi för att orka med både det betalda och det obetalda arbetet. Det är svårt att entydigt beskriva sambanden mellan hälsa och arbetstidsförkortning. Effekterna för kvinnor och män är olika.13 9Eklund, M. , H., & , S. 10Eklund, M. , H., & , S. 11Renstig, M. & , H. 12Renstig, M. & , H. 13Lidwall, U. m.fl. (2004) Samlade erfarenheter av kortare arbetstid Ett skäl till denna utredning, angivet i kommittédirektivet, är att kvinnor och män bör få ökade möjligheter att välja arbetstid efter egna önskemål. En definition på jämställdhet är att kvinnor och män har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga om- råden i livet. Det innebär bl.a. en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika vill- kor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbets- villkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet, lika tillgång till utbildning. Därtill kommer möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt slutligen frihet från könsrelaterat våld.14 har den arbetsrättsliga utvecklingen såväl i som internationellt präglats av en strävan att under- lätta möjligheterna att kombinera familje- och arbetsliv. Bakgrun- den till utvecklingen är bland annat ändrade familjemönster. I familjer med två vuxna arbetar i allmänhet båda. Arbetets flexibla anpassning till omsorgsförpliktelserna utgör ofta en avgörande för- utsättning för medverkan i arbetslivet. Lagar och regler som syftar till att underlätta förvärvsarbete och privatliv torde typiskt sett innebära förbättrade förutsättningar för jämställdhet. I lagstiftningen finns flera bestämmelser som syftar till att underlätta möjligheten att förena familj och arbetsliv. I jämställdhetslagen15 ställs krav på arbetsgivaren att inom ramen för de aktiva åtgärderna bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt underlätta för både kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap. Några av de befintliga ledighets- lagarna ger rätt till ledighet av skäl som kan relateras till familjelivet som införts i svensk rätt med EG-direktiv som förebild. har framförallt kvinnorörelsen drivit frågan om arbetstidsförkortning under parollen 6 timmars arbetsdag. Efter ett flertal utredningar har argumentet att en sänkning av normal- arbetstiden skulle leda till en jämnare fördelning av det obetalda arbetet inte kunnat bekräftas.16 Kvinnor utför mer av det obetalda hemarbetet. Traditionella könsnormer har stort inflytande över ansvars- och arbets- 15Jämställdhetslagen 3 och 5 §§ 16SOU 2005:66, Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål Samlade erfarenheter av kortare arbetstid fördelningen mellan kvinnor och män. Studier visar att kvinnor i högre grad än män tycks vara inriktade på att balansera hem- och lönearbete genom att förändra sin situation när kraven från arbete eller hushåll ökar. Den svenska arbetsmarknaden är fortfarande tydligt könsupp- delad. Kvinnor har lägre löner än män, dels för att kvinnor i genomsnitt befinner sig på lägre positioner i arbetslivet, dels för att traditionella kvinnoyrken är sämre betalda. Högre reallöner och högre levnadsstandard brukar öka efterfrågan , tillväxten tas ut i form av kortare arbetstid. I de mansdominerade bransch- erna har kollektivavtal träffats som lett till kortare arbetstid (se avsnitt 7.4.2). För de som har låg lön är det ofta viktigare med löneökningar, varje hundralapp kan ha betydelse för förbättring av levnadsstandarden. Detta kan vara en förklaring till att de fackför- bund, både på den offentliga och privata sidan som har en stor del av kvinnorna men också stora grupper av lågavlönade, inte driver frågor om arbetstidsförkortning. I dessa grupper prioriteras löne- höjningar framför arbetstidsförkortning. Enligt statistiken utförs av deltidsarbetet av kvinnor. Bland de deltidsarbetande är det ungefär en fjärdedel som uppger att de önskar mer arbetstid än de har. Deltidsarbetslöshet är således ett problem som främst drabbar kvinnor. Som vi såg ovan riskerar den som arbetar deltid en försämrad förankring i arbetslivet som leder till sämre inflytande över arbets- uppgifter och arbetstider. Dessa försämringar försvårar också jäm- ställdhetsarbetet.17 Attitydundersökningar har även visat att från- varo som inte av arbetsgivaren har bedömts ha höjt utbildningsnivå, kompetens eller produktivitet i hög grad leder till att den enskilde får en försämrad position på arbetsmarknaden och halkar efter i lön.18 Den jämställdhetspolitiska utredningen19 slår fast att en förkor- tad arbetstid i form av deltid framstår antingen som en oönskad deltidsarbetslöshet för kvinnor eller en individuell lösning på att få betalt och obetalt arbete att gå ihop. 17JämO (1999) 18Rautio, K. & Mörtvik, R. 19SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål Samlade erfarenheter av kortare arbetstid Jämställdhetspolitiska utredningen menar också att föräldra- ledighetslagens möjlighet att arbeta deltid innebär att kvinnor låses in i deltidsarbete. De anser att det finns en risk för att en kvoterad deltidsrätt skulle innebära att en risk för kvinnor att acceptera deltidsanställningar när deras rätt till deltidsarbete upphör. Jämställdhetspolitiska utredningen avstår därför från att lägga ett förslag om begränsad eller kvoterad deltidsrätt.20 Mammor tar ut mer av föräldraledigheten än pappor,21 är i större omfattning deltidsarbetande och frånvarande för vård av sjukt barn. Av den enkätundersökning som utredningen låtit genomföra (bilaga 3 och 4) framgår att rätten att vara delledig utan föräldra- penning också i större utsträckning används av kvinnor. –2005 har av kvinnorna varit dellediga utan föräldrapenning. 1–av männen har varit dellediga . Såvitt avser de anställda inom kom- munerna är av de månadsavlönade anställda del- lediga med stöd av föräldraledighetslagen utan ersättning, inom landstingen . I såväl kommuner som landsting används av den partiella ledigheten enligt föräldra- ledighetslagen av kvinnor.22 Det finns inte stöd för att en förkortning av arbetstiden skulle leda till att män och kvinnor delar mer jämställt på hushållsarbetet. Det görs på många håll gällande att deltidsarbete är en kvinnofälla. Det finns inte någon allmängiltig definition av begreppet men beskrivs bland annat på så sätt att den lägre lön som deltidsarbetet renderar ger effekter i välfärdssystemets transfereringssystem genom att den ligger till grund för pension och för ersättningar i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar.23 har olika typer av insatser genomförts för att minska deltidsarbetet. Det har både handlat om förändringar i lagar och regelverk och om insatser för att skapa samverkan mellan myndigheter, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer i syfte att få fler att gå från deltid till heltid. Målet för regeringen är att hel- tidsarbete skall vara en rättighet, deltidsarbete en möjlighet.24 20SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål 212004 tog kvinnorna ut av de utbetalda föräldrapenningdagarna medan männen tog ut , Statistik (2005) . 22Statistik från Kommuner och Landsting 23SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål 24Grönlund, A. Samlade erfarenheter av kortare arbetstid Arbetstidsvillkoren räcker inte till att förklara varför hushålls- arbetet fördelas som det gör.25 Det krävs mer grundläggande förändringar, både av arbetsvillkor i form av löner och karriär- möjligheter och - inte minst- av vår syn på vad som är manligt och kvinnligt.26 Det finns en seglivad föreställning om mannen som familjeförsörjare och kvinnan som husmoder. Arbetstiden längd har betydelse för omfattningen av, men inte fördelningen av, hemarbetet. Det är först när kvinnans arbetsvecka är minst längre än mannens som det överhuvudtaget sker någon omfördelning av hemarbetet. Vi kan konstatera att kvinnor i större utsträckning arbetar deltid och i större utsträckning är deltidssjukskrivna. Det anses normalt att kvinnor arbetar deltid för att på den övriga tiden vara arbetslös, småbarnsförälder (enligt den lagstadgade rätten till deltidsarbete) eller sjukskriven. Möjligheten till friår, som inte ställer krav på hur ledigheten används, har i större utsträckning använts av kvinnor än av män. Detta talar för att kvinnor i större utsträckning än män kommer att vara lediga för att gå ned i arbetstid. Vad som talar däremot är att kvinnors löner är lägre och det därför blir svårare att finansiera frånvaron. 25Grönlund, A. 26Grönlund, A. I detta kapitel redovisas några av internationella åtaganden avseende deltidsarbete. Förändringar föranledda av dessa beskrivs liksom hur kraven på flexibel arbetstid lösts i . medlemskap i unionen har medfört utman- ingar av den svenska modellen. EG-rättens betoning av individen och dennes rättigheter leder till krav på en arbetsrättslig reglering som skiljer sig från tidigare. EG-direktiv kan inte utan vidare införlivas i svensk rätt med hjälp av enbart våra svenska kollektivavtal eftersom dessa inte fullt ut garanterar den enskilde arbetstagarens individuella rättigheter. Det hjälper inte att kollektivavtalen har en mycket hög täcknings- grad och att villkoren även tillämpas på arbetstagare som inte är medlemmar i en arbetstagarorganisation. I finns inte möjligheten att genom myndighetsbeslut allmängiltigförklara kollektivavtal. 12.1ILO-konventionen (nr 175) om deltidsarbete är medlem av Internationella arbetsorganisationen (). beslutande församling antog 1994 konventionen (nr 175) och den kompletterande rekommendationen (nr 182) om deltids- arbete. Konventionen omfattar alla anställda vars normala arbetstid är kortare än den för jämförbara heltidsarbetande. Enligt konven- tionen skall åtgärder vidtas för att garantera de deltidsarbetande samma skydd som heltidsarbetande när det gäller bl.a. organisa- tions- och förhandlingsrätt, arbetarskydd och diskriminering i anställningen. Lagstadgade sociala trygghetssystem skall anpassas så att deltidsarbetande åtnjuter villkor som är likvärdiga med hel- tidsarbetandes. Konventionen förutsätter att åtgärder vidtas för att underlätta möjligheterna till produktivt och fritt valt deltidsarbete som tillgodoser behoven hos både arbetsgivaren och arbetstagare. Övergång från heltids- till deltidsarbete eller vice versa skall ske frivilligt. Ratificer- ingen fördröjdes av att , innan en lagstiftning infördes till skydd mot diskriminering av deltidsarbetande, inte ansåg sig kunna uppfylla kravet på att garantera en grundlön för deltidsarbetande som inte är lägre än för jämförbara heltidsarbetande.1 Europeiska unionens råd antog direktivet om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (97/81/EG). Syftet med direktivet är att säkerställa att deltidsanställda inte diskrimineras, förbättra kvaliteten på deltids- arbeten, underlätta utvecklingen av deltidsarbete på frivillig grund och bidra till en flexibel organisering av arbetstiden. Parterna i ramavtalet (UNICE, CEEP och EFS) har ansett att deltidsarbete har haft ett betydande inflytande på sysselsättningen . Det är deras vilja att dels undanröja diskriminering, dels stödja utvecklingen av arbetstillfällen på deltid, under förut- sättningar som är godtagbara både för arbetsgivarna och för arbetstagarna. Parterna noterade i sammanhanget att det råder olika situationer i medlemsstaterna. Av parternas allmänna överväganden framgår också följande. Parterna fäster stort avseende vid åtgärder som gör det lättare för kvinnor och män att få arbeta på deltid för att förbereda sig för pensioneringen, för att lättare kunna förena arbete och familjeliv och för att genomgå yrkesutbildning för att öka sina kunskaper och karriärmöjligheter, till ömsesidig nytta för arbetsgivare och arbetstagare och på ett sätt som gynnar utvecklingen av företagen (övervägande 5). Direktivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. Lagen trädde i kraft . Med denna lag införlivades även EG-direktivet om ramavtal om visstidsarbete.2 21999/70/EG av Regeringen konstaterade i propositionen3 att det råder olika situationer i medlemsstaterna och att inte har problem med för få deltidsarbetande. Målet i är att heltidsarbete skall vara huvudregel för den enskilde och deltidsarbete en möjlighet. Fokus är således inte inställt på behovet av åtgärder som gör det lättare för kvinnor och män att få arbeta på deltid. konstaterade regeringen att möjligheten till deltidsarbete har ett värde i vissa fall. För arbets- tagare i vissa livssituationer är flexibilitet i arbetstidens omfattning ett starkt önskemål och ett mått på livskvalitet och individens valfrihet.4 Slutsatsen blev att reglerna måste ha en ändamålsenlig utform- ning på så sätt att de speglar en rimlig avvägning mellan å ena sidan arbetstagarnas behov av goda ekonomiska villkor och trygghet i anställningen och å andra sidan arbetsgivarens behov av att kontinuerligt kunna anpassa sin organisation och sin arbetsstyrka till förändrade förutsättningar och behov. Mot bakgrund av att aktiviteter för att minska deltidsarbets- lösheten skulle genomföras, att medel var avsatta för att stödja att heltidsarbete blev en norm och deltid en möjlighet samt att fått i uppdrag att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen föreslog regeringen inte några förändringar i denna del. Vid införande av lagen om förbud mot diskriminering av deltids- arbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställ- ning fördes en diskussion om begreppet deltidsanställd eller del- tidsarbetande skulle användas.5 Regeringen konstaterade att deltidsarbetande är ett vidare begrepp än deltidsanställd, eftersom den som i och för sig är anställd för att arbeta heltid tillfälligtvis kan vara i den situationen att han eller hon arbetar deltid, t.ex. på grund av föräldraledighet eller annan partiell tjänstledighet. Den personen är i så fall heltidsanställd men också deltidsarbetande. Den definition som kom att införas i ovan nämnda lag blev föl- jande: Med deltidsarbetande avses en anställd vars normala arbets- tid, beräknad på veckobasis eller som ett genomsnitt , understiger den normala arbetstiden för en jäm- förbar heltidsarbetande (2 §). Definitionen innebär att vem som är att anse som deltidsarbetande kan fastslås först efter en jämförelse med någon annan – en jämförbar heltidsarbetande. Enligt regeringen påverkar inte frånvaro t.ex. på grund av sjuk- dom vid enstaka tillfällen eller tjänstledighet under en viss sam- manhängande period bedömningen av vad som är arbetstagarens normala arbetstid. En arbetstagare som är helt tjänstledig behåller sin normala arbetstid. Regeringens uppfattning är dock att för en arbetstagare som är partiellt tjänstledig påverkas den normala arbetstiden han eller hon arbetar deltid. 12.3Arbetstid i i en internationell jämförelse arbetstidskommitté genomförde internationella jämförel- ser av arbetstiden. Den konstaterade bland annat att det är svårt att göra jämförelser mellan länder eftersom beräkningsgrunderna i de olika länderna varierar. har en, i internationella sammanhang, lång lagstiftad veckoarbetstid. har en jämförelsevis kort genom- snittlig faktisk arbetstid. Detta kan bland annat förklaras med att många personer i har deltidsanställning; endast i Neder- länderna är andelen deltidsanställda större. Årsarbetstiden per sysselsatt är i kortare än genomsnittet för hela . Årsarbetstidens längd beror av flera faktorer, t.ex. vad som är normal arbetstid , före- komsten av deltid, semesterns längd och frånvaro från arbetet p.g.a. sjukdom, föräldraledighet m.m. I uppger ungefär en fjärdedel av de deltidsarbetande att detta är ofrivilligt. Färre än av de deltidsarbetande är anmälda som deltidsarbetslösa. Av de deltidsarbetslösa var kvinnor. Det finns fler deltidsarbetslösa kvinnor än heltidsarbetslösa män. I är det få av de deltidsarbe- tande som uppger att de är ofrivilligt deltidsarbetande (3,). EU-genomsnittet för ofrivilligt deltidsarbete är . Det är vanskligt att göra internationella jämförelser. Statistiken bygger på olika hantering av underlaget och begreppen har olika innebörd. Det är nödvändigt att betrakta samhällens uppbyggnad i sin helhet för att dra slutsatser. 12.4Inflytande över arbetstiden i I stora drag gäller följande om rätt till ledighet i : I samband med graviditet och barns födelse: totalt