sou · GTB352 · 2006-01-01 00:00:00 — Genom ändringen i paragrafens andra stycke kan regeringen eller föreskriva om generell skyldighet för en djurhållare att betala avgifter för bland annat djurskyddskontrollen. Detta innebär att det inte längre kommer att vara upp till den enskilda kommunen att bestämma om avgift skall tas ut för myndighetens kontroll. Paragrafen har vidare tillförts ett nytt tredje stycke som ger regeringen eller rätt att meddela föreskrifter om hur avgifterna skall beräknas. Ds 2004:11 Förbättrad djurskydds- och livsmedeltillsyn Förslag till 2001/02:RR19, Statens styrning av livs- medelstillsynen 2004/05:72 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn SOU 1996:13 Offentlig Djurskyddstillsyn, betänkande av Utred- SOU 1998:61 Livsmedelstillsyn i , betänkande av Utred- ningen om livsmedeltillsynen SOU 2004:100 Tillsyn - förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn, slutbetänkande av , Tillsynsstatistik 2002 och 2003 , Lokal och regional djurskyddstillsyn , Rapport 2004:16, Finansiering av tillsyn – rapport till , 2004 , Rapport 2004:8, foderkontroll 2003 2000- Livsmedelstillsyn F-län, Resurs- inventering – livsmedelstillsyn , Rapport 9-2000, Effektivare livsmedelstillsyn - förslag till arbetssätt, organisation och finansiering, 2000 , Rapport 10-2004, Rapportering av livsmedels- tillsyn 2003- kommunernas rapportering om livsmedelstillsyn, , RIR 2003:1, Hur effektiv är djurskyddstillsynen ? , RRV 2001:33, stöd till den lokala livsmedelstillsynen, 2001 , Finansiering av prövning och tillsyn inom område – underlag för lokala be- dömningar, 2000 , Miljö- och hälsoskydd i kommunerna – en enkätundersökning, 1997 , Miljö- och hälsoskydd i kommunerna – en enkätundersökning, 2000 , Taxa inom miljö-, hälso- och djurskyddsområdet samt taxa för uppdragsverksamhet – underlag för lokala bedömningar, 2003 , Taxa för prövning och tillsyn inom område – underlag för lokala bedömningar, 1998 Avgifter för foder-, livsmedels- och En särskild utredare skall lämna förslag till ett avgiftssystem för foder-, livsmedels-, djurhälso- och djurskyddstillsyn. I uppdraget ingår att lämna förslag till en avgiftskonstruktion som baseras dels på de kriterier som återfinns i och rådets För- ordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kon- troll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, sid. 1) dels på principen att varje tillsynsmyndighet (i tillämpliga fall kommunfullmäktige) själv be- slutar om avgiftens storlek för sina respektive tillsynsobjekt. Utredaren skall även lämna förslag till ett system som ger kom- munerna möjlighet att i sin helhet avgiftsfinansiera livsmedelstill- synen, samt ta ställning till hur behovet att styra avgifternas storlek för att både säkerställa en likvärdig tillsyn och att företag i olika delar av landet behandlas likvärdigt kan balanseras mot grundprin- cipen att varje tillsynsmyndighet skall kunna nå full kostnadstäck- ning för sina tillsynsverksamheter. Utredaren skall föreslå de för- fattningsändringar som bedöms vara nödvändiga. antogs förordning (EG) nr. 882/2004. Förordningen behandlar bl.a. organisation, finansiering och genomförande av medlemsstaternas kontroller. Vad gäller avgifter för tillsynen fast- ställer förordningen vilka kostnadsslag som får ingå i beräkningen av avgifterna och vilka faktorer i företagens verksamhet som skall vägas in i avgiftssättningen. Förordningen träder i dessa delar i kraft . Enligt förordning (EG) nr 882/2004 får medlemsstaterna finan- siera kontrollerna med avgifter och med anslag (motsvarande). De kontroller som omfattas av förordningen är de som genomförs för att kontrollera efterlevnaden av all gemenskapslagstiftning inom områdena foder, livsmedel, djurskydd och djurhälsa. Exempel på verksamheter som omfattas är årlig tillsyn, restsubstanskontroll och köttbesiktning. För vissa specificerade delar av kontrollen är det obligatoriskt för medlemsstaterna att ta ut en avgift, i övriga fall innebär förordningen en möjlighet för medlemsstaten att finan- siera kontrollen med avgifter. För det fall en medlemsstat väljer att avgiftsfinansiera kontrollen, lägger förordningen fast ett antal prin- ciper som skall ligga till grund för det nationella avgiftssystemet. De kommunalt fastställda avgifterna för djurskyddstillsynen har kritiserats av i rapporten /04:1 Hur effektiv är djurskyddstillsynen? Bland annat kritiserar den mycket stora spridningen mellan kommunerna när det gäller stor- leken på avgifterna för djurskyddstillsynen och de orättvisor och variationer i tillsyn som detta har skapat. har behandlat revisorernas rapport och tillkännagivit regeringen som sin uppfatt- ning att regeringen bör överväga om det behövs förändringar i re- gleringen av hur det lokala djurskyddsarbetet finansieras och att vikten av att djurhållare i olika delar av landet behandlas på ett så långt möjligt likvärdigt sätt beaktas (bet. 2003/04:MJU14, rskr. 2003/04:211). har också tillkännagivit regeringen som sin upp- fattning att regeringen bör vidta åtgärder för att reformera finansierings- och avgiftssystemet för livsmedelskontrollen (bet. 2001/02:MJU22, rskr. 2001/02:319, 2001/02:320), även detta base- rat på revisorernas granskning. De nuvarande finansieringssystemen för de fyra tillsynsområdena är uppbyggda på olika sätt. För fodertillsynen tar Statens jord- bruksverk ut avgift från de storskaliga foderproducenterna över vilka verket också utövar kontrollen. Inom livsmedelsområdet be- drivs den årliga tillsynen av livsmedelsanläggningar i huvudsak av kommunerna, men för vissa objekt har tillsyns- ansvar. Den avgift som skall betalas av verksamhetsutövarna till respektive tillsynsmyndighet fastställs av . Även djurskyddstillsynen bedrivs i huvudsak av kommunerna. För denna kontroll kan kommunerna besluta om och ta ut avgifter för tillsynen. Avgifterna får täcka tillsynsmyndighetens kostnader en- ligt den kommunala självkostnadsprincipen. Finansieringen av de centrala och regionala myndigheternas s.k. tillsynsvägledning varie- rar mellan tillsynsområden och myndigheter. För Djurskyddsmyn- digheten och länsstyrelserna finansieras detta genom myndigheter- nas respektive ramanslag inom utgiftsområde 23 respektive 18. För del överförs av de årliga tillsynsavgifterna från kommunerna till verket (29 a § livsmedelslagen (1971:511) och 11 § förordning (1989:1110) om avgifter för livsmedelstillsyn m.m.). Tillsynen över djurhälsobestämmelserna finansieras i hu- vudsak över myndighetsanslag utgiftsområde 23. Det finns dock undantag, exempelvis finansieras kontrollen av im- port av djur från tredje land genom avgifter liksom den officiella djurhälsokontrollen som utövas av veterinärer. Utgångspunkten är att avgiftssystemet skall konstrueras så att det uppfyller kraven i förordning (EG) nr. 882/2004 och medger full kostnadstäckning för tillsynsmyndigheten. En annan utgångspunkt är att tillsynsmyndigheternas avgiftsinkomster skall medge att till- synen för olika typer av objekt ligger på en godtagbar nivå och att tillsyn och principer för avgiftssättning blir likvärdiga i hela landet. Ytterligare en utgångspunkt för det nya avgiftssystemet är att re- spektive tillsynsmyndighet själv (i fråga om kommunerna kom- munfullmäktige) ska besluta om avgiftens storlek. Denna princip skall ställas mot faktiska skillnader mellan olika kommuner som kan påverka kostnaderna för tillsynen och förklara skillnader i av- giftssättning, t.ex. skillnader i geografisk storlek. I detta ingår även att lämna förslag till vilken instans som skall besluta om de olika avgifternas storlek. Utredaren skall ta fram en modell för beräkning av avgiftsnivån för olika typer av företag. Avgifternas storlek skall baseras på en fullgod ambitionsnivå för tillsynen så att denna bedrivs på ett till- fredsställande sätt och tar hänsyn till relevanta riskfaktorer. I detta ligger att avgiftssystemet skall skapa förutsättningar för en likvär- dig och effektiv tillsyn i hela landet så att konsumenternas säkerhet tryggas och konkurrensförhållanden blir rättvisa. Små och nystartade företag skall inte bära en avgiftsbörda som riskerar att hämma deras konkurrenskraft och utvecklingspotential. En analys av vilka typer av företag som är särskilt känsliga för en ökad avgiftsbörda skall göras. Baserat på denna analys skall utreda- ren i sitt förslag till avgiftssystem överväga om det finns anledning att vissa typer av företag får sänkt tillsynsavgift. Utredaren skall också belysa på vilket sätt tillsynsmyndigheten påverkas av ett så- dant system med nedsatta tillsynsavgifter för vissa objekt. Förordning (EG) nr. 882/2004 medger att företag som genom god egenkontroll och systematisk kvalitetssäkring av verksamheten visar särskilt goda tillsynsresultat premieras. Detta kan göras ge- nom att de aktuella företagen inte inspekteras lika ofta och därmed får lägre avgift. Även företag med liten produktion, företag som använder traditionella metoder samt företag som är lokaliserade i regioner med särskilda geografiska begränsningar kan enligt för- ordningen ges nedsatt avgift. Utredaren skall beakta detta i sitt för- slag till nytt avgiftssystem. Samma kommunala nämnd utövar flera typer av tillsyn, nämligen miljö-, djurskydds- och livsmedelstillsyn. Men en verksamhetsut- övare kan också bli föremål för tillsyn från olika myndigheter. Ex- empelvis bedriver kommunen djurskyddstillsynen och staten () tillsyn över fodertillverkningen vid ett lantbruk. Likartade principer för avgiftssystemens utformning, tillsynsområ- den och myndigheter emellan, bedöms vara till fördel för såväl till- synsmyndigheter som för företagare. Utredaren skall härvid belysa en modell för att ge kommunerna möjlighet att i sin helhet avgifts- finansiera livsmedelstillsynen. En inledande analys av konkurrensaspekter inom tillsynsområdet har gjorts av i fråga om djurskyddstillsynen. Utre- daren skall utveckla och beakta detta i sitt arbete med förslag till organisationen för fastsällandet avgifternas storlek. Det avgiftssystem som tillämpas för köttbesiktning m.m. vid slakterier kan komma att påverkas av för- ordning (EG) nr. 882/2004. Utredaren skall analysera om förord- ningen bör föranleda en förändring av det nuvarande avgiftssyste- met för köttbesiktning och, om så är fallet, föreslå ett nytt avgifts- system. Utredaren skall vidare beräkna de centrala och regionala till- synsmyndigheternas kostnader för råd och stöd till de lokala till- synsmyndigheterna samt lämna förslag till hur dessa uppgifter bör finansieras. Härvidlag skall lämpligheten i den nuvarande överfö- ringen av av den årliga tillsynsavgiften från kommunerna till analyseras. I detta ingår att överväga om uppgif- ter att ge vägledning är att anse som en del av tillsynen. Om så be- döms vara fallet skall utgångspunkten vara full kostnadstäckning. Avgiftssystemet skall vara klart och begripligt så att det inte ris- kerar att inverka negativt på förtroendet för tillsynsmyndigheterna. I detta ingår att beakta kravet på att avgiftssättningen för tillsyn för att verifiera efterlevnaden av gemenskapslagstiftning inom områ- dena foder, livsmedel, djurskydd och djurhälsa i skall redo- visas till Europeiska kommissionen. Utredaren skall lämna förslag till: -ett system som ger kommunerna möjlighet att i sin helhet av- giftsfinansiera livsmedelstillsynen, -utformning av ett system för avgifter avseende tillsynen av efterlevnaden av foder-, livsmedels- och djurskyddslagstift- ningen samt i relevanta delar av lagstiftningen om djurhälsa, -principer för att på ett enhetligt sätt bedöma de företag som har rutiner, vilka kan leda till lägre risker och minskat behov av tillsynsbesök, -principer för att på ett enhetligt sätt bedöma de företag som baserat på sin storlek eller omsättning, geografiska begräns- ningar eller användning av traditionella metoder kan komma att få sänkt tillsynsavgift, liksom ett eventuellt system för ersätt- ning till tillsynsmyndigheterna för inkomstbortfallet i dessa fall, -ändringar i det nuvarande systemet för avgifter för offentlig kontroll av livsmedel av animaliskt ursprung (köttbesiktning vid slakterier m.m.), -finansiering av de centrala och regionala tillsynsmyndigheternas vägledande arbete inom tillsynen med full kostnadstäckning som utgångspunkt, -de författningsändringar som övervägandena leder fram till. En konsekvensbedömning skall göras för samtliga förslag. I denna skall det, utöver en beräkning av förslagens ekonomiska konse- kvenser för kommunerna och de berörda företagen, ingå en redo- visning av de samhällsekonomiska konsekvenserna samt statsfinan- siella effekter. För de förslag som har statsfinansiella effekter skall utredaren föreslå finansiering i enlighet med gällande finansierings- principer. Om utredarens förslag innebär regeländringar som på- verkar kommunernas möjligheter att ta ut avgifter eller påverkar kommunernas möjligheter till andra inkomster skall finansierings- principen mellan staten och kommunsektorn tillämpas. I sitt arbete skall utredaren samråda med berörda aktörer och or- ganisationer, inklusive och för regelgranskning. Vidare skall utredaren vid utarbetandet av sina förslag ta hänsyn till slutsatser (SOU 2004:100). Uppdraget skall vara avslutat . Tilläggsdirektiv till Utredningen om avgifter för foder-, livsmedels- och djurskyddstillsyn (Jo 2004:07) Utredaren skall utöver det ursprungliga uppdraget lämna förslag till ett avgiftssystem för foderkontroll i primärproduktionsledet samt utreda om förslaget till avgiftssystem för foder-, livsmedels- och djurskyddstillsyn påverkar svenska företags konkurrensförhållande gentemot företag i andra delar av EU. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag bl.a. att lämna förslag till ett avgiftssystem för foder-, livsmedels- och djurskyddstillsyn. Avgifter för foderkontroll i primärproduktionen Den nuvarande foderkontrollen består i huvudsak av kontroller av större foderfabrikanter genom Statens jordbruksverks försorg. Dessa kontroller finansieras med avgifter. Avgifterna fastställs och disponeras av . En mer regelmässig kontroll av foderkvaliteten på gårdsnivå kommer att krävas . Detta kommer att innebära att en tillsynsmyndighet skall genomföra riskbaserade offentliga kon- troller av foder på gårdar. Dessa kontroller genomförs genom revi- sioner, inspektioner och provtagning. Även kontrollen på gårds- nivå, liksom den nuvarande mer begränsade kontrollen, bör finan- sieras genom avgifter. Avgiftssystemets konkurrensneutralitet inom EU Systemen för finansiering av de olika tillsynsområdena inom ut- redningens ram varierar inom EU. Frågan om finansieringssystem har med några undantag i allt väsentligt lämnats till medlemssta- terna att hantera med hänvisning till subsidiaritetsprincipen. I vissa länder är därför viss tillsyn skattefinansierad medan samma tillsyn i en angränsande medlemsstat kan vara avgiftsfinansierad. Utredaren skall utöver det ursprungliga uppdraget lämna förslag till utformning av ett avgiftssystem för foderkontroll i primär- produktionsledet. Utredaren skall också utreda om förslaget till avgiftssystem kan påverka svenska företags konkurrensförhållande gentemot företag i medlemsstater som valt en annan finansie- ringsform. Förlängd tid för uppdraget Utredaren skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Med anledning av tilläggsuppdragen förlängs utred- ningstiden, vilket innebär att utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Bilaga 3 Utredningens enkät till ett urval av kommuner Till förvaltningschefen/miljöchefen , utredning Jo 2004:07 , särskild utredare , utredningssekreterare c/o SLI Box 730 220 07 Utredning om avgifter för foder -, livsmedels- och djurskydds- tillsyn Regeringen beslutade att tillsätta en utredning i rubricerade frågor (Jo 2004:07). Genom ett tilläggsdirektiv har utredningstiden förlängts och skall vara avslutad . I direktiven till uppdraget (2004:140) ingår bland annat att lämna förslag till ett avgiftssystem som ger kommunerna möjlighet att i sin helhet avgiftsfinansiera tillsynen. Detta skulle med största san- nolikhet, för majoriteten av kommunerna, innebära en intäktsök- ning. För att utreda konsekvenserna av denna krävs bättre kunska- per om nuläget. Med hjälp av går vi därför ut med en enkät till ett urval av kommuner. De kommuner som ingår Bilaga 3 Utredningens enkät till ett urval av kommuner i detta urval är samma som ingick i en enkätundersökning inom samma område, den gången helt i regi. Motivet till att samma kommuner tillfrågas även är att få en jämförbarhet och att se utvecklingen över tiden för denna grupp. Utredningen vore tacksam för Er medverkan och emotser att en ifylld enkät sänds till (se adress ovan) . Bilaga 3 Utredningens enkät till ett urval av kommuner Sänds senast 2005.04.15 till Förvaltning/avdelning/enhet 1 Uppge omfattningen av de verksamheter som Ni bedömer fordrar åter- kommande tillsyn inom följande obligatoriska tillsynsområden. Uppge även det årliga resursbehovet i timmar. Antal objekt Totalt resursbehov (timmar) Bilaga 3 Utredningens enkät till ett urval av kommuner 1 Gör en uppskattning av genomsnittligt antal årsarbetskrafter (ett årsarbete är à , ) Antal årsarbetskrafter (tiondelars noggrannhet) 1 Ange eventuellt behov av resursförstärkning Antal årsarbetskrafter (tiondelars noggrannhet) 2 Har ni funnit svårigheter att rekrytera kompetent tillsynspersonal ? Om Ja, inom vilket verksamhets- SOU 2005:52 Bilaga 3 Utredningens enkät till ett urval av kommuner 4 Intäkter från tillsynsverksamheten Ange de totala intäkterna . 2 Tillsyn enligt Djurskyddslagen Vilken timtaxa debiterade Ni för tillsyn enligt Djurskyddslagen? (om taxan är ändrad så ange den nya taxan) 2 Eventuell ny taxakr 3 Hur stor procentuell ökning av avgiftsintäkterna bedömer Ni att full kost- nadstäckning skulle innebära för; Tillsyn enligt Livsmedelslagen? 2 Tillsyn enligt Djurskyddslagen? 4 Bedömer Ni att en eventuell ökning av intäkterna till full kostnadstäckning inom rimlig tid skulle kunna omsättas i ökad kvalitet i tillsynsarbetet? Bilaga 3 Utredningens enkät till ett urval av kommuner 1.Utnyttjar kommunen möjligheten att samverka med andra kommuner om myndighetsutövning? Om Ja, inom vilket verksamhetsområde? 2 Sker det i Er kommun samordning vad gäller tillsyn enligt exempelvis Djur- skyddslagen och ? Bilaga 4 Utredningens enkät till samtliga länsstyrelser Utredning om avgifter för foder-, livsmedels- och djurskydds- tillsyn Regeringen beslutade att tillsätta en utredning i rubricerade frågor ( JO 2004:07). I direktiven till uppdraget (2004:140) ingår bland annat att beräkna de centrala och regionala tillsynsmyndigheternas kostnader för råd och stöd till de lokala tillsynsmyndigheterna samt lämna förslag till hur dessa uppgifter bör finansieras. För att kunna beräkna dessa kostnader, behöver utredningen un- derlag för detta. Utredningen får därför begära, att redovisar sina kostnader för råd och stöd till kommunerna, dels för djurskydds- tillsynen och dels för livsmedelstillsynen. Ange om möjligt även vad detta omfattar i form av personalresurser (årsarbetskrafter) och Er syn på dagens resurssituation. Utredningen är tacksam om uppgifterna kan lämnas till utrednings- sekreterare (adress nedan) . Bilaga 4 Utredningens enkät till samtliga länsstyrelser Med vänlig hälsning, Box 730 220 07 Beräkning av timavgift för livsmedelstillsynen i Inom den så kallade (Utredning för att ta fram underlag för ställningstagande till ett eventuellt samman- gående av i , , , , , , och ) har ingående analyser av resurser, kostnader och avgifter inom samtliga tillsynsområden genomförts. Följande beräkningsgrund har använts: ·Personal – Löner och sociala avgifter ·Lokaler med städning och underhåll Årskostnaden har beräknats för varje tjänst som är involverad i livsmedelstillsynen, miljöchef, administrativ personal och hand- läggare. Varje tjänst har åsatts ett procentuellt värde utifrån hur stor del av den tjänstens totala arbetstid som åtgår till livsmedels- tillsynen. Procentsatsen har därefter använts för fördelning av de totala årskostnaderna enligt ovan. Baserat på underlag har följande beräkningsgrund an- vänts för att ta fram den effektiva tid som det går att ta ut en avgift för. En tjänst motsvaras av 12*vilket ger total tid per tjänst. Vård av sjuka barn Dataavbrott och andra pro- blem med tekniska system Personlig tid () Tid som kan faktureras De totala årskostnaderna har fördelats mellan de olika verksamhe- terna enligt ovan. För livsmedelstillsynen gäller följande uppgifter: Av detta kan följande beräkning av timavgiften göras: Total kostnad för livsmedelstillsynen/Summa handläggartjänster/ 1.688.293/2,25/1100=682 kr per tim. En handläggare inom livsmedelstillsynen i måste alltså producera tillsyn vid företag inom kommunen till ett pris av för att full kostnadstäckning skall uppnås. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom.