sou · GTB3114d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 53 § Om en försäkrad har blivit sjuk utomlands och då fått eko- nomiskt stöd av utrikesförvaltningen får förvaltningen, på det sätt som regeringen bestämmer, rätt till den försäkrades sjukpenning. Detta gäller dock endast i den mån sjukpenningen inte överstiger vad som lämnats som ekonomiskt stöd. Närmare föreskrifter för arbetsgivare för sjömän 54 § Regeringen får föreskriva att ersättning som en arbetsgivare för sjömän som avses i sjömanslagen (1973:282) har rätt till enligt 48 52 §§ skall lämnas för och med viss procent av utbetald lön och andra kostnader som arbetsgivaren haft för den anställde. 1 § I detta kapitel finns grundläggande bestämmelser i 2 6 §§, samt bestämmelser om ersättningsnivå och beräkningsunderlag i 7 9 §§, kalenderdagsberäknad sjukpenning i 10 och 11 §§, arbetstidsberäknad sjukpenning i 12 18 §§, och samordning av sjukpenning med samtidig lön i 19 21 §§. 2 § Sjukpenning lämnas enligt 3 18 §§ som kalenderdagsberäknad sjukpenning, eller 3 § Kalenderdagsberäknad sjukpenning lämnas för oavsett om den försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbete eller inte. Arbetstidsberäknad sjukpenning lämnas bara för timmar eller dagar då den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat. När kalenderdagsberäknas respektive arbetstidsberäknas sjuk- penningen? 4 § Sjukpenning skall kalenderdagsberäknas om inte annat följer av 5 §. 5 § Sjukpenning skall arbetstidsberäknas 1.under de första 14 dagarna i en sjukperiod enligt 8 kap. 10 och 11 §§, 2.under studietid som avses i 8 kap. 12 §, 3.under deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program som avses i 8 kap. 13 §, 4.under behandling eller rehabilitering som avses i 8 kap. 14 §, 5.under plikttjänstgöring som avses i 8 kap. 15 §. Det som sägs i första stycket gäller endast till den del sjuk- penningen motsvarar sjukpenninggrundande inkomst av anställ- ning. Om den försäkrade har inkomst även av annat förvärvsarbete, skall sjukpenningen kalenderdagsberäknas i den delen. 6 § Sjukpenning skall alltid kalenderdagsberäknas när den försäk- rade 1. är helt eller delvis arbetslös och anmäld som arbetssökande vid arbetsförmedlingen samt är beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, 2.skall få sjukpenning för tid då han eller hon annars skulle ha fått graviditetspenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspen- ning, eller 3.är egen företagare och har en sjukpenninggrundande inkomst som består av endast inkomst av annat förvärvsarbete. Om kalenderdagsberäkning av sjukpenning till familjehems- förälder finns bestämmelser i 9 § andra stycket. 7 § Den försäkrades sjukpenning skall beräknas på ett underlag som motsvarar av den försäkrades sjukpenninggrundan- de inkomst (beräkningsunderlag). 8 § Om en arbetsgivare skall svara för sjuklön för som sjukpenning kommer i fråga, skall sjukpenningens storlek beräknas på grundval av en sjukpenninggrundande inkomst som inte om- fattar anställningsförmåner från den arbetsgivaren. Årsarbetstiden beräknas i de fall som anges i första stycket på grundval av beräknat antal timmar i förvärvsarbete hos arbetsgivare som inte skall svara för sjuklön. 9 § För en familjehemsförälder som får ersättning för vården för tid då sjukpenning kommer i fråga, skall sjukpenningens storlek och årsarbetstiden beräknas på en sjukpenninggrundande inkomst respektive ett beräknat antal timmar i förvärvsarbete som inte omfattar ersättningen. Om sådan ersättning lämnas för tid då sjukpenning kommer i fråga, skall sjukpenning som svarar mot ersättningen kalenderdags- beräknas enligt bestämmelserna i 10 och 11 §§. 10 § För dagar i en sjukperiod gäller att hel kalenderdagsberäknad sjukpenning motsvarar kvoten av beräkningsunderlaget enligt 7 § och Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal, varvid avrundas uppåt. 11 § Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas hel sjukpen- ning med högst . 12 § När arbetstidsberäknad sjukpenning skall beräknas tillämpas 13 och 16 §§, om sjukpenning skall lämnas för endast , 14 16 §§, om sjukpenning skall lämnas för mer än . 13 § Om sjukpenning skall lämnas för endast , skall hel sjuk- penning beräknas enligt följande. 1.Beräkningsunderlaget enligt 7 § divideras med årsarbetstiden, varefter kvoten avrundas till närmaste hela krontal. 2.Den kvot som fås i 1 multipliceras med antalet timmar av ordinarie arbetstid eller motsvarande normal arbetstid. 14 § Om sjukpenning på samma förmånsnivå lämnas för mer än , skall hel sjukpenning för dag beräknas för enligt följande. 1.Först skall kvoten enligt 13 § 1 beräknas. 2.Därefter skall kvoten enligt 1 multipliceras med det samman- lagda antalet timmar av ordinarie arbetstid eller motsvarande nor- mal arbetstid som avser . 3.Slutligen skall den produkt som fås i 2 divideras med sjukpenning. 15 § Skall sjukpenning enligt 14 § lämnas på olika förmånsnivåer, skall de timmar som avser samma nivå adderas var för sig. Sjuk- penning skall beräknas för varje sådan period för sig. 16 § Om antalet timmar eller det sammanlagda antalet timmar enligt 13 15 §§ inte uppgår till ett helt timtal, skall avrundning ske till närmaste hela timtal, varvid halv timme avrundas uppåt. Sjukpenning avrundas till närmaste hela krontal, varvid avrundas uppåt. 17 § Om den försäkrades sjukpenning i de fall som avses i 5 § motsvarar sjukpenninggrundande inkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbete beräknas beloppet av hel sjukpenning för dag enligt följande. 1.Den del av sjukpenningen som svarar mot inkomst av anställ- ning beräknas enligt 12 16 §§. 2.Den del av sjukpenningen som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete beräknas enligt 10 och 11 §§. 18 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om schablonberäkning av ordinarie arbetstid och motsvarande normal arbetstid. Samordning av sjukpenning med samtidig lön 19 § Om den försäkrade får lön av arbetsgivaren under sjukdom som sjukpenningen avser, skall sjukpenningen minskas med det belopp som lönen under sjukdomen överstiger av vad den försäkrade skulle ha fått i lön om han eller hon hade arbetat. Till den del lönen under sjukdom lämnas i förhållande till lön i arbete som för år räknat överstiger den högsta sjukpenning- grundande inkomst som kan beräknas enligt 6 kap. 5 § andra stycket, skall minskning dock endast göras med belopp som över- stiger av lönen i arbete. 20 § Vid tillämpning av bestämmelserna i 19 § skall ersättning som lämnas till den försäkrade på grund av förmån av fri gruppsjuk- försäkring enligt grunder som fastställs i kollektivavtal anses som lön under sjukdom från arbetsgivare. 21 § Det belopp varmed minskning enligt 19 § skall göras, skall avrundas till närmast lägre hela krontal. Avräkning skall i första hand göras vid utbetalning av sjuk- penning som avser som den lön under sjukdom som föranlett minskningen. Avräkningen får också göras vid närmast följande utbetalning av sjukpenning. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om rätten till frivillig sjukpenningförsäkring i 2 och 3 §§, förmånstiden i 4 6 §§, ersättningsnivån i 7 och 8 §§, avgifter i 9 §, och närmare föreskrifter i 10 §. Rätten till frivillig sjukpenningförsäkring 2 § Den som är bosatt i har, mot avgift bestämd enligt 9 §, rätt till frivillig försäkring för sjukpenning eller sjukpenningtillägg om han eller hon enligt 8 och 9 kap. saknar rätt till sjukpenning eller har rätt till en sjukpenning som inte uppgår till . 3 § Rätten till inträde i frivillig sjukpenningförsäkring gäller från och med den månad då den enskilde fyller till den dag han eller hon fyller . 4 § Den frivilliga sjukpenningförsäkringen skall efter den försäkra- des val gälla med en karenstid av 3 eller eller utan sådan karenstid. 5 § Rätt till förkortning av gällande karenstid har endast för- säkrade som inte fyllt . 6 § Förmåner enligt detta kapitel lämnas inte för tid efter ingången av den månad då den försäkrade börjat få 1.hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning, eller 2.hel inkomstgrundad ålderspension. 7 § Den som inte har rätt till sjukpenning enligt 8 och 9 kap. får försäkra sig för sjukpenning som uppgår till lägst och högst . Den som har rätt till sjukpenning får försäkra sig för sjuk- penningtillägg som tillsammans med den sjukpenning som han eller hon har rätt till uppgår till lägst och högst . 8 § En frivillig sjukpenningförsäkring skall inte påverkas av att den försäkrades sjukpenning enligt 7 9 kap., under de förutsättningar som anges där, beräknas med tillämpning av bestämmelserna i 7 kap. 21 § om sjukpenninggrundande inkomst m.m. vid studie- uppehåll eller 9 kap. 12 18 §§ om arbetstidsberäknad sjukpenning. 9 § Den försäkrade skall för den frivilliga försäkringen betala den avgift som fastställs av regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer. Avgifterna får inte bestämmas till olika belopp för olika för- säkrade i vidare mån än som föranleds av skillnader i försäkringens omfattning. 10 § Närmare föreskrifter om villkor för den frivilliga försäkringen meddelas av regeringen. IV Rehabilitering och rehabiliteringsersättning Innehåll och inledande bestämmelser 1 § I denna underavdelning finns bestämmelser om rehabilitering i 12 kap., och rehabiliteringsersättning i 13 kap. 2 § Rehabilitering enligt bestämmelserna i denna underavdelning skall syfta till att en försäkrad som har drabbats av sjukdom skall få tillbaka sin arbetsförmåga och få förutsättningar att försörja sig själv genom förvärvsarbete (arbetslivsinriktad rehabilitering). 3 § som den arbetslivsinriktade rehabiliteringen pågår kan rehabiliteringsersättning lämnas enligt bestämmelserna i 13 kap. 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om rehabilitering i 2 11 §§, samt bestämmelser om rehabiliteringsutredning i 12 17 §§, och rehabiliteringsplan i 18 21 §§. 2 § En försäkrad har rätt till rehabiliteringsåtgärder enligt vad som anges i detta kapitel. 3 § Rehabiliteringsåtgärder skall planeras i samråd med den försäk- rade och utgå från hans eller hennes individuella förutsättningar och behov. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela särskilda föreskrifter om rehabilitering när det gäller en försäkrad som inte är bosatt här i landet. 5 § Bidrag till sådana arbetshjälpmedel som en förvärvsarbetande försäkrad behöver som ett led i sin rehabilitering lämnas enligt föreskrifter som regeringen meddelar. 6 § Den försäkrades arbetsgivare skall i samråd med den försäkrade svara för att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs, och de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering av Bestämmelser om rehabiliteringsutredningen finns i 12 17 §§. 7 § Den försäkrade skall lämna de upplysningar som behövs för att klarlägga hans eller hennes behov av rehabilitering, och efter bästa förmåga aktivt medverka i rehabiliteringen. 8 § samordnar och utövar tillsyn över de in- satser som behövs för rehabiliteringsverksamheten. 9 § skall i samråd med den försäkrade se till attden försäkrades behov av rehabilitering klarläggs, och de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. 10 § skall, om den försäkrade medger det, i arbetet med rehabiliteringen samverka med den försäkrades arbetsgivare och arbetstagarorganisation, hälso- och sjukvården, andra myndigheter som berörs av rehabiliteringen av den för- säkrade. skall verka för att de organisationer och myndigheter som anges i första stycket, var och en inom sitt verksamhetsområde, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. 11 § skall se till att rehabiliteringsåtgärder på- börjas så snart det är möjligt av medicinska och andra skäl. När rehabiliteringsutredning skall påbörjas 12 § Den försäkrades arbetsgivare skall påbörja en rehabiliterings- utredning när den försäkrade 1.till följd av sjukdom har varit helt eller delvis frånvarande från sitt arbete i följd, 2.ofta har avbrutit sitt arbete, eller 13 § En rehabiliteringsutredning skall genomföras i samråd med den försäkrades arbetstagarorganisation, om den försäkrade med- ger det. 14 § En rehabiliteringsutredning skall lämnas till Försäkrings- kassan i fall som avses i 1.12 § 1 för anmälan om sjuk- domsfallet, 2.12 § 2 för anmälan om det sjuk- domsfall som närmast föregick rehabiliteringsutredningen, och 3.12 § 3 från den dag då begäran framställdes hos arbetsgivaren. 15 § Om en rehabiliteringsutredning inte kan slutföras inom den tid som anges i 14 §, skall arbetsgivaren anmäla detta till . Vid anmälan skall uppgift lämnas om orsaken till dröjsmålet och om den tidpunkt då utredningen beräknas vara avslutad. När utredningen slutförts skall den genast lämnas till Försäk- ringskassan. 16 § skall, om det inte är obehövligt, senast efter det att arbetsgivarens rehabiliteringsutredning har kommit in till kalla den försäkrade till sådant avstämningsmöte som avses i H 7 kap. 14 § 4. Saknar den försäkrade arbetsgivare skall , om det inte är obehövligt, senast efter dagen för sjuk- anmälan kalla den försäkrade till avstämningsmöte. 17 § skall överta ansvaret för en rehabiliterings- utredning, om det finns skäl till det. När rehabiliteringsplan skall upprättas 18 § Om den försäkrade behöver en rehabiliteringsåtgärd, för vilken ersättning kan lämnas enligt denna underavdelning, skall upprätta en rehabiliteringsplan. Planen skall i den utsträckning det är möjligt upprättas i samråd med den för- säkrade. 19 § En rehabiliteringsplan skall upprättas senast efter det att arbetsgivarens rehabiliteringsutredning har kommit in till eller senast efter det att Försäkrings- kassan har gjort en rehabiliteringsutredning. Kan behovet av rehabilitering klarläggas först efter att ett sådant avstämningsmöte som anges i H 7 kap. 14 § 4 har hållits, skall För- säkringskassan upprätta en rehabiliteringsplan senast efter dagen för mötet. 20 § En rehabiliteringsplan skall ange 1.de rehabiliteringsåtgärder som skall komma i fråga, 2.vem som har ansvaret för rehabiliteringsåtgärderna, 3.en tidsplan för rehabiliteringen, 4.uppgifter i övrigt som behövs för att genomföra rehabilite- ringen, och 5.den beräknade kostnaden för ersättning under rehabiliterings- tiden. 21 § skall fortlöpande se till att en rehabilite- ringsplan följs och att det vid behov görs ändringar i den. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om ersättningsformer i 2 §, rätten till rehabiliteringsersättning i 3 7 §§, rehabiliteringspenning i 8 12 §§, och särskilt bidrag i 13 §. 2 § Rehabiliteringsersättning lämnas i följande former: 1.Rehabiliteringspenning till en försäkrad som deltar i arbets- livsinriktad rehabilitering. 2.Särskilt bidrag till en försäkrad för kostnader som uppstår i samband med arbetslivsinriktad rehabilitering. 3 § Vid sjukdom som sätter ned en försäkrads arbetsförmåga med minst en fjärdedel har den försäkrade rätt till rehabiliterings- ersättning under tid som han eller hon deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering som avser att 1.förkorta sjukdomstiden, eller 2.helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbets- förmågan. 4 § Rehabiliteringsersättning lämnas längst till och med månaden före den då den försäkrade fyller . 5 § En försäkrad som får rehabiliteringsersättning får behålla ersättningen vid 1.kortvarig ledighet för enskild angelägenhet av vikt, och 2.ledighet på grund av uppehåll i rehabiliteringen enligt före- skrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Närmare föreskrifter vid utbildning 6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om rehabiliteringsersättning vid utbildning. 7 § Om en familjehemsförälder får ersättning för vården för tid då rehabiliteringspenning kommer i fråga, bedöms rätten till rehabi- literingspenning med bortseende från ersättningen. 8 § Rehabiliteringspenning lämnas enligt följande förmånsnivåer: 1.Hel rehabiliteringspenning lämnas för dag när den försäkrade saknar arbetsförmåga. 2.Tre fjärdedels rehabiliteringspenning lämnas för dag när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst tre fjärdedelar men inte saknas helt. 3.Halv rehabiliteringspenning lämnas för dag när den försäk- rades arbetsförmåga är nedsatt med minst hälften men inte med tre fjärdedelar. 4.En fjärdedels rehabiliteringspenning lämnas för dag när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel men inte med hälften. Arbetsförmågan skall för rehabiliteringsåtgärden anses nedsatt i den utsträckning den försäkrade på grund av åtgärden är förhindrad att förvärvsarbeta. 9 § Hel rehabiliteringspenning för dag motsvarar kvoten av av den försäkrades fastställda sjukpenninggrun- dande inkomst och Rehabiliteringspenningen avrundas till närmaste hela krontal, varvid avrundas uppåt. 10 § I fall som avses i 7 § skall rehabiliteringspenningens storlek beräknas på en sjukpenninggrundande inkomst som inte omfattar den ersättning som den försäkrade får i egenskap av familjehems- förälder. Samordning med andra förmåner 11 § Rehabiliteringspenningen skall minskas med det belopp den försäkrade får som 3.sjukpenning eller livränta vid arbetsskada m.m. enligt 21 25 kap. eller motsvarande ersättning enligt någon annan för- fattning än denna balk, dock endast till den del ersättningen avser samma inkomstbortfall som rehabiliteringspenningen är avsedd att täcka, eller 4.studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395), rekryterings- bidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxen- studerande eller ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), dock inte till den del studiestödet är återbetalningspliktigt. Det som föreskrivs i första stycket gäller även för motsvarande förmån som lämnas till den försäkrade på grundval av utländsk lagstiftning. 12 § Bestämmelserna om arbetsgivarinträde och inträde av staten i vissa fall i 8 kap. 48 51 och 53 §§ skall tillämpas även när det gäller rehabiliteringspenning. 13 § Särskilt bidrag lämnas för kost- nader som uppstår för den försäkrade i samband med rehabi- litering. Ytterligare föreskrifter om sådant bidrag får meddelas av regeringen. V Sjukersättning och aktivitetsersättning 1 § I denna underavdelning finns allmänna bestämmelser om sjukersättning och aktivitetsersätt- ning i 15 kap. inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivi- tetsersättning i 16 kap., sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersätt- ning i 17 kap. och gemensamma regler om sjukersättning och aktivitetsersättning 15 kap. Allmänna bestämmelser om sjukersättning och aktivitetsersättning 1 § I detta kapitel finns inledande bestämmelser i 2 4 §§ samt bestämmelser om rätten till sjukersättning eller aktivitetsersättning i 5 och 6 §§, förmånsnivåer i 7 12§§, förmånstiden i 13 20 §§, aktiviteter i 21 25 §§, och särskilda insatser för personer med tre fjärdedels ersättning i 26 28 §§. 2 § Sjukersättning eller aktivitetsersättning kan lämnas till en för- säkrad vars arbetsförmåga är långvarigt nedsatt av medicinska skäl. 3 § Sjukersättning och aktivitetsersättning lämnas i form av 1.inkomstrelaterad ersättning enligt 16 kap., och 2.garantiersättning enligt 17 kap. 4 § Aktivitetsersättning lämnas alltid medan sjukersätt- ning kan lämnas tills vidare eller i form av tidsbegränsad sjukersättning. Det som sägs om sjukersättning i denna underavdelning eller i annan författning gäller även tidsbegränsad sjukersättning om inte något annat anges. Rätten till sjukersättning eller aktivitetsersättning 5 § En försäkrad vars arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan och som var försäkrad vid försäkringsfallet har, enligt närmare bestämmelser i denna underavdelning, rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning om nedsättningen kan antas bestå under . Om försäkringsfallet har inträffat före ingången av det år då den försäkrade fyllde , gäller inte kravet att den försäkrade skall vara försäkrad vid försäkringsfallet. Funktionshindrade som går i skolan 6 § En försäkrad som på grund av funktionshinder ännu inte har avslutat sin skolgång på grundskolenivå och gymnasial nivå vid ingången av juli månad det år då han eller hon fyller har rätt till aktivitetsersättning. 7 § En försäkrad vars arbetsförmåga är helt eller i det närmaste helt nedsatt får hel sjukersättning eller aktivitetsersättning. En försäkrad vars arbetsförmåga inte är nedsatt i sådan grad men med minst tre fjärdedelar får tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning. Är den försäkrades arbetsförmåga nedsatt i mindre grad men med minst hälften, lämnas halv sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning. I övriga fall lämnas en fjärdedels sjukersättning eller aktivitets- ersättning. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning 8 § När det bedöms hur nedsatt arbetsförmågan är skall För- säkringskassan beakta den försäkrades förmåga att försörja sig själv genom 1.sådant förvärvsarbete som normalt förekommer på arbets- marknaden, eller 2.något annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. 9 § Bedömningen enligt 8 § skall göras efter samma grunder oavsett på vilket sätt prestationsförmågan är nedsatt, och i förhållande till ett heltidsarbete. Med inkomst av arbete likställs i skälig omfattning värdet av arbete med skötsel av hemmet. 10 § Om det finns särskilda skäl får den försäkrades ålder samt den försäkrades bosättningsförhållanden, utbildning, tidigare verksam- het och andra liknande omständigheter beaktas vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning. 11 § Under tid som den försäkrade genomgår behandling eller rehabilitering som avses i 8 kap. 6 § eller 13 kap. 3 §, skall arbets- förmågan anses nedsatt i den mån som behandlingen eller rehabi- literingen hindrar honom eller henne från att förvärvsarbeta. Funktionshindrade som går i skolan 12 § En försäkrad funktionshindrad som avses i 6 § får hel akti- vitetsersättning oberoende av arbetsförmågans nedsättning. 13 § Sjukersättning eller aktivitetsersättning kan lämnas från och med den månad då rätten till förmånen har börjat gälla, dock inte tillbaka än före ansökningsmånaden. När sjukersättning eller aktivitetsersättning lämnas utan ansökan enligt 18 kap. 25 §, lämnas ersättningen dock från och med månaden efter den då beslutet om förmånen meddelats. 14 § Sjukersättning och aktivitetsersättning lämnas, om inte något annat är särskilt föreskrivet, till och med den månad när rätten till förmånen upphör. 15 § Sjukersättning kan lämnas tidigast från och med den månad då den försäkrade fyller och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . 16 § Om arbetsförmågan kan anses varaktigt nedsatt skall sjuk- ersättning lämnas tills vidare. Kan arbetsförmågan antas vara nedsatt skall tidsbegränsad sjukersättning lämnas. 17 § skall i samband med beslut om sjuk- ersättning som skall lämnas tills vidare besluta att en ny utredning av den försäkrades arbetsförmåga skall göras , dock senast från beslutet. Efter en sådan utredning skall , så länge rätt till sjukersättning föreligger, besluta att ytterligare utredning av arbetsförmågan skall göras , dock senast från det att föregående utredning slutfördes. Om den försäkrade har fyllt behöver beslut om ny utred- ning inte fattas. 18 § Aktivitetsersättning kan tidigast lämnas det år då den försäkrade fyller och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . 19 § Aktivitetsersättning lämnas . Ett beslut får inte avse än . Funktionshindrade som går i skolan 20 § En försäkrad med funktionshinder som avses i 6 § har rätt till aktivitetsersättning som skolgången varar. 21 § I samband med ett beslut om att bevilja en försäkrad akti- vitetsersättning skall undersöka om han eller hon ersättningen skall lämnas kan delta i aktiviteter som kan antas ha en gynnsam inverkan på hans eller hennes sjuk- domstillstånd eller fysiska eller psykiska prestationsförmåga. 22 § Om den försäkrade bedöms kunna delta i aktiviteter skall i samråd med honom eller henne utarbeta en plan för aktiviteterna.