sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Tre skolproduktioner (musik) med anknytning till mångkultur . Planer finns på ett samarbete med Musik i kring en mångkulturell vecka med konserter. Kraftcentrums verksamhet kommer 2006 att ha inriktning på mångkultur. Inspirationsdagar eller annat. Konserterna för barn och ungdom i får sannolikt mångkulturell inriktning. Konsert med Sinfoniettan där publikarbetet inriktas på den italienska minoriteten i länet. Gemensamt beställning av ett verk för Sinfoniettan, en engelsk orkester och läggs . Körstämman i får en helt och hållet mång- kulturell prägel. Hela säsongsprogammet för har mångkultu- rell prägel i så måtto att orkestern strävat efter att anlita dirigenter och solister av så många olika nationaliteter som möjligt. Länsmusikens konsulenters utbud kommer till att ha mångkulturell inriktning. För danskonsulenten överskrids denna siffra med råge. Mångkulturåret är en viktig aspekt i konsulenternas diskussioner med länets arrangörer. Samarbeten med invandrarföreningar kommer att initieras. I Ale kommun har vi genomfört en festival på det mångkulturella temat . Denna kommer att genomföras under kommande höst som en sorts inledning på mångkulturåret. Vi planerar detta år att göra genomföra festivalen i anslutning till en temavecka med utbildningar av olika slag kring dessa frågor. Vilka konkreta satsningar som senare kan komma att göras vet vi inte. Klart är att vi inte kommer att göra något riktigt stort arrangemang då vi lägger ner mycket resur- ser på höstens arrangemang. En viktig uppgift i kulturarbetet är att vända stereotypa föreställ- ningar. Vi ser att det är väsentligt att poängtera den upptagenhet av kulturella skillnader som finns i dagens samhälle samt att tydliggöra begreppet etnicitet. Integration är en av vår tids verkligt stora utmaningar. hävdas det att det också är något av en ödesfråga, vars handhavande kommer att avgöra hur framtidens samhälle skall gestaltas. Om vi skall fortsätta utvecklas som ett fritt och öppet land, eller om de spänningar som finns skall pressa oss mot en mera repressiv fram- tid. Självklart innebär stora och genomgripande samhällsföränd- ringar alltid kulturella påfrestningar. Dagens pluralism är en mycket stor och snabb förändringsprocess som innebär en avsevärd utmaning för alla, inte minst kommunala verksamheter. Från kul- turförvaltningens sida har vi genomfört ett arrange- mang kallat Ale i Världen med fokus på att bidra till öppenhet, tolerans och förbättrade kontakter mellan olika befolkningsgrupper i närsamhället. I samband med diskussionerna inför årets arrange- mang har det framkommit viss otilfredsställelse med att detta arrangemang inte når de syfte som avsetts. Det har mera kommit att få karaktären av en festlig tillställning där olikheterna visas upp, men har knappast stärkt integrationsarbetets egentliga mål. Inför årets upplaga har därför diskuterats att festivalen, som pla- neras lördagen 29/10, skall föregås av en rad fortbildningsinsatser riktade till kommunens anställda (och förtroendevalda?) inom vård, skola, fritid samt personalfrågor, där integrationsproblemati- ken på olika sätt belyses och behandlas. Festivalen skall då få formen av en festlig avslutning på ett allvarligt tema. Vi vill att vårt arrangemang ska bidra till att bryta ner och utmana invanda tankar! Vi tänker oss ett antal seminarier, föreläsningar och aktiviteter som på olika sätt tar upp integrationsproblematiken och dess innebörd för kommunens olika verksamheter. Förslagsvis kan dessa kon- centreras till någon eller . Veckan avslutas med lördagens festival. (Antirasistiska filmdagar) 2006 Med utgångspunkt i filmupplevel- sen diskuterar vi frågor som rör mänskliga rättigheter. Som sam- talsledare engagerar vi filmare, journalister och andra samhällsde- battörer. Målgruppen för projektet är framförallt skolungdom som er- bjuds att delta utan kostnad. Det övergripande syftet med är att arbeta mot rasism. Målet är att främja respekt, kunskap och nyans i relationen mellan männi- skor med olika kultur och erfarenheter. Vårt arbete utgår från övertygelsen att filmen som uttrycksmedel i kombination med det öppna samtalet bidrar till ökad förståelse och insikt om andra män- niskors situation. med omnejd är, såsom så många andra svenska städer, en segregerad stad, med alltför få mötesplatser där frågor kring rasism och främlingsfientlighet har möjlighet att diskuteras och överbryggas. Ambitionen med är att skapa sådana mötesplat- ser. Vi arbetar utifrån en bred definitition av begreppet rasism där vi även inkluderar homofobi och sexism. Vi vill påvisa att rädslan för det avvikande styrs av samma strukturer. 2006 kommer att genomföras mellan 6 och . Vi kommer att arrangera filmseminarier på ett flertal platser i med omnejd, bl.a. , i red, , i och Radar72 i Berg- sjön. Vårt samarbete med Barn- och ungdomsfilmfestival fortsätter och vi strävar även efter att ska spridas till fler plat- ser i staden och regionen. Detta är ett arbete som vi påbörjat , då vi kommer att anordna gemensamma programpunkter med i exil i , och . vill uppmärksamma genom att an- ordna ett antal seminarier som berör temat mångkultur. Filmer och samtalsledare kommer att spegla det mångkulturella samhälle vi lever i. Genom att söka nya spelplatser för filmseminarierna kom- mer vi också att nå nya målgrupper. Vi kommer även att utvidga samarbetet med det lokala föreningslivet, vilka redan nu finns representerade i programgruppen. I programgruppen ingår repre- sentanter från , Rädda barnens ungdomsförbund, Folkets bio och Afrikagrupperna. Vår önskan är att göra så tillgängligt som möjligt. Vi är också väl medvetna om den alltmer ansträngda ekonomin för landet sko- lor. Våra skolarrangemang är därför, och kommer att förbli, kost- nadsfria att delta vid. Övriga arrangemang erbjuds till kraftigt ra- batterat pris. vänder sig till alla som är intresserade av och engagerar sig i den demokratiska processen, civilkurage och moral. Vi arbetar för att nå ut till lärare och andra yrkesverksamma vuxna som genom sitt arbete upplever interkulturella möten och konflikter. Repre- sentanter från dessa yrkesgrupper ingår i vår arbetsgrupp och ga- ranteras därmed delaktighet i projektets alla faser. Arrangemangets målgrupp i är dock framförallt skolelever, vår ambition är att erbjuda seminarier till alla åldersgrupper. Främlingsrädsla är en betydande grogrund för antidemokratiska rörelser och de uppväx- ande generationerna är ofta utsatta för den organiserade rasismens propaganda. genomföranden av visade också tydligt det stora intresset för projektet hos både elever och lärare. 2003 tog de tog emot runt 1 400 besökare. 2004 steg besökssiff- rorna ytterligare, ca 1 800 personer besökte våra seminarier. Majo- riteten av skolvisningarna var fullsatta. genomfördes i på initiativ av FilmCentrum Väst (FCV). 2004 ägde filmdagarna rum den 10–i . arrangerades även filmse- minarier i som utspelades i samband med deras återkommande barn- och ungdomsfilmfestival. startades i av dåvarande invandrarförvalt- ningen i samarbete med FilmCentrum Syd och . har filmdagarna varit återkommande och utspelas nu- mer även i sju andra skånska kommuner samt i . arrangeras även i , och . arrangeras av en ideell förening. Projektledarnas huvudsakliga uppgift är utvecklandet och upprätthållandet av det nätverk av kommunala förvaltningar, ideella organisationer och enskilda per- soner som tillsammans arbetar för att genomföra filmdagarna. I nätverket ingår både de personer som utgör filmdagarnas program- grupp och de som bidragit till projektets genomförande på andra sätt, t.ex. genom att hjälpa till med marknadsföringen. Program- gruppen träffas ungefär en gång för att se filmer och diskutera förslag på lämpliga samtalsledare. En utställning som i första hand vänder sig till barn och som betonar det mångkulturella i slöjden. Pedagoger föl- jer med utställningen och arbetar aktivt med barnen som själva får vara kreativa i utställningen. Koppling till Musik i väst och en ny bok med sånger, rim och ramsor från hela världen. Invandrade konstnärer, genomförs . Vi har för avsikt att bilda en arbetsgrupp bestående av konstnärer som är födda och utbildade i andra länder men som är verksamma i Sve- rige. Vi vill tillsammans arbeta fram en utställning som ska visas på museet . I samarbetet ska vi hitta ramarna för utställ- ningsarbetet. Ska vi arbeta efter ett speciellt tema eller ska konstnä- rerna få arbeta fritt? Ska vi ha en jury som gör ett urval bland in- lämnade verk? Vi tänker oss ett samarbete som kan utvecklas och där vi kan göra en uppföljning för att se vad samarbetet med museet kan ge berörda parter. Vi lär av var- andra. Midvinterfest, 25/11 2006–7/1 2007. Ett återkommande samarbete med hemslöjdskonsulenterna och slöjdare i . Detta år med tema Mångkultur. undersöker frågeställningar kring identitet, natio- nalitet och makt. Hon har skapat flera videoverk bl.a. , som fokuserar på mötet mellan den västerländska och afri- kanska kulturen. Hon har en svensk mamma och en etiopisk pappa och är utbildad vid i . Planer på en utställning med hennes konst tillsammans med andra internatio- nella konstnärer . Ytterligare konstutställning med mångfald som tema planeras. och det främmande och i världen skildras i den sista delen av den nya basutställningen på . Arbetet med utställningen som heter sker bland annat genom ett samarbetsprojekt med den Internationella skolan i . Ett av syftena med Uddevalla-delen, som öppnar 2006, är att be- skriva staden och dess historia för nyinflyttade för att därigenom ge en bakgrund och skapa en förståelse för orten och dess invånare. En annan del av den nya basutställningen är Utgångspunkten. Det är en inspirations- och informationsplats – en utgångspunkt för besök i alla de fantastiska natur- och kulturmiljöer som finns ute i landskapet. Särskilt vill man betona berättelser om platsernas bety- delse för olika människor. En plats i mitt hjärta är ett berättar- forum där författare ska samverka med olika målgrupper, barn, funktionshindrade, nya svenskar och allmänhet i en rad aktiviteter, i syfte att skapa delaktighet i det lokala livet. De berättelser som blir resultatet integreras därefter i museets utställningar. En plats i mitt hjärta syftar till att knyta samman natur- och kulturmiljöer med människors egna berättelser om platser som berör, engagerar och väcker känslor. Dessa inspirationsseminarier startar . skall även utvecklas en ny pedagogik för Gränslands- delen av basutställningen som öppnade 2005. Där är några av per- spektiven – migrationer, flykt, krig etc. har en omfattande programverksamhet och år- ligen har vi föreläsningar där människor från andra kulturer berät- tar om sin situation, religion och tradition samt seminarier om människor på flykt och andra aktuella debattämnen. Även musik- underhållning där artister från andra länder medverkar och framför sin musik ingår i vår basverksamhet. har vi till- sammans med kommun startat traditionen att på natio- naldagen bjuda in senaste årets nya svenska medborgare för att få en personlig kontakt och presentera museet som ett självklart be- söksmål och en träffpunkt. planeras, förutom ovanstående: internationella dagar där representanter från så många nationalite- ter som möjligt är välkomna att delta och berätta om sina speciella intresseområden, delta i olika temagrupper m.m., en dokumentation, en samling personportträtt, där människor från olika nationer som bor i vårt närområde presenterar sig, föreläsningar som handlar om vårt förhållningssätt, undermedve- tande och inställning till andra kulturer. 2005 utgiven av och Bohus- läns museum kommer att ha tema Mångkultur. Boken kommer och heter i världen. Ett av bidragen i årsboken kommer att behandla de samlingarna på BM. Avsikten är att dessa föremål kommer att pre- senteras på nätet . Föremålen som kommer från skilda områden såsom , , och Söderhavs- öarna kommer bland annat att kompletteras med information om vem som har fört hit dem. De flesta av dessa föremål kom till mu- seet . Sfi på museet. Ett pågående samarbete sedan höstterminen 2004 där sfi-grupper får undervisning på museet. SAMP, Afrikansk-Svenska museinätverket. har ett samarbete med SAMP. En av museets pedagoger, går just nu en utbildning som he- ter Network management in projects and communication. Hon kommer att starta ett nytt SAMP-projekt troligtvis . Det är ett pedagogiskt projekt med inriktning på maritima miljöer. Ungdomar i Gränsbygd är en processinriktad etnologisk studie, ett projekt som startade . Elva parter ingår – museer, folkhögskolor och – som finns i det geografiska området , fylke och Projektets mål är att utveckla nätverk och samar- beten mellan museiinstitutioner/forskningsinstitutioner och under- visningsinstitutioner över den svensk-norska gränsen. Projektet som pågått 2004–2005 kommer att fortsätta med ytterligare en arkeologisk undersökning samt en byggnadsan- tikvarisk dokumentation och en etnologisk dokumentation. Even- tuellt löper projektet vidare . Området Snarsmon har hyst en bosättning för Resandefolket, som fick en här vid den svensk-norska gränsen från 1840- talet till ca 1920. Undersökningar av utmarksbosättningar från historisk tid är ovanliga och bosättningar efter resandefolket har dokumenterats varför detta projekt har betydelse både för den arkeologiska forskningen och för resandeättlingar runt om i . Resandefolket är en utsatt befolknings- grupp vars vistelse vid och över gränsen satt tydliga spår i den lo- kala traditionen. Genom att tillsammans med resandeorganisatio- ner, lokalt engagerade och med forskare i ämnet belysa denna be- folknings geografiska och sociala belägenhet ökas förståelsen för deras kultur. Samarbetsprojekt med i planeras. Första mötet kommer att äga rum 2/9 2005 och ev. kan HTU vara med. Temat för samarbetet är Mångkultur. Medvetandegörande av personalen på genom bl.a. föredrag som kan samordnas med programverksamhetens utbud. Detta är den enskilt viktigaste aktiviteten. Processen har redan tagit sin början t.ex. genom BM:s deltagande i: Det nya uppdraget: Museerna sätter fokus på Mångfald. Tre natio- nella konferenser som ska fungera som utbildning av medarbetare och förtroendevalda vid de deltagande 26 museerna. Konferenserna har ägt rum 2–och 25–. Den avslutande konfe- rensen blir 12–. följer en turnerande som samtliga deltagande museer får ta del av. Föreställningen gästar BM . BM ingår också i Arbetsgruppen för Mångkultur i Västra Göta- lands län. Arbete pågår med att samordna planeringen , hitta nya samarbetsformer samt upprätta långsiktiga handlingspla- ner på samtliga institutioner som ingår i samarbetet. är en stad med 100 000 invånare, en mångkulturell stad där av befolkningen har ursprung från andra kulturer än den svenska. är en gammal textilstad. första var den stad som ökade snabbast i landet förutom storstä- derna. Orsaken var textilindustrins kraftiga expansion och då kom också arbetskraften från , , , fanns 114 000 anställda i textilindustrin mot 2002 med 14 000. Den totala minskningen har upphört, antalet kollektiv- anställda sjunker fortfarande eftersom produktionen förläggs utomlands medan ökning sker bland tjänstemän, designers och produktutvecklare. Det finns en stor utvecklingspotential i en stad med så stor invandrarandel som starkt bidragit till svensk textil och design. Invandrare som redan är etablerade i staden. Bilden har bli- vit mer komplex med nya former av invandring där det inte finns en given arbetsplats och socialt sammanhang att komma in i. Under Mångkulturåret skulle vi vilja skapa en brygga mellan ny- boråsare och gammalboråsare. Vi vill Bygga Broar och hållbara strukturer mellan kulturen i stad och det mångkulturella föreningslivet i . Vi vill hitta olika vägar och metoder för att nå målet; Festivaler (, Världens Fest) ett större tea- terprojekt , utveckla närradion samt ett ungdomsprojekt. Mångfald och berättande kommer att vara teman vi arbetar med kontinuerligt på olika sätt, men vi tror att en eller flera festivaler kan på ett tydligare och mer koncentrerat sätt lyfta fram detta. Ett mål är att alla i med omnejd skall känna till och delta i mångfaldens och berättandets ! I finns en levande närradio på olika språk som är en sam- lingspunkt för många aktiva människor som talar olika modersmål. Programmen är en kulturell och social kanal in i det svenska sam- hället och har många lyssnare både bland dem som just har kommit till och dem som varit här . Under vill Kulturkontoret i tillsam- mans med kartlägga programmakare och lyss- nare från närradion och upprätta en kontakt med dem som ska ut- mynna i kontaktyta som kommer att slussa invandrade kulturar- betare in i institutionerna i . Genom referensgrupper som närradion och Kulturkontoret ge- mensamt sätter ihop vill vi utveckla repertoaren i det officiella pro- grammet så att det speglar hela stads komplexitet. Kulturin- stitutionerna , Museum, Textil- museum, Stadsteater, , och – bio lyder under . Till varje in- stitution knyts en referensgrupp som träffas regelbundet och dis- kuterar framtiden och programinnehållet och kom- mande år. De deltagande behöver inte vara experter på området men i den mån det går vill vi att de har olika åldrar och bakgrund. Särskilt intressant vore det att få med invandrare som har en ut- bildning och erfarenhet från hemlandet som stämmer med institu- tionen. I den invandrartäta stadsdelen finns som arbetat metodiskt med de problem som finns i stadsdelen. Ungdomarna som är aktiva där, vill vi ha som resurs när det gäller kulturutbudet på både under Mångkulturåret och framåt. Genom att ungdomarna har vissa av sina aktiviteter i kan andra se vad de gör och delta. ungdomsprojekt fungerar som en arena för de unga från Hässlehus. Kopplingen är given då är en mötesplats för unga människor som på något sätt vill uttrycka sig i någon kulturell form. Till exempel genom att uppträda med sitt band, dansa, läsa poesi, visa en film eller ställa ut konst. med dess scen och lokal är ett verktyg de unga kan använda. Ungdomar från olika bakgrund ska få träffas inne i stan och lära känna varandra på . Under ungdomstemat har också föreningen star- tat en ny aktivt medskapande festival tillsammans med grupper från högstadie- och gymnasieskolor samt före- ningslivet. Vad som är annorlunda med tredagarsfestivalen är att det inte bara kommer vara en traditionell musikfestival. Den kom- mer att handla om demokrati och inflytande. Brobyggardax som genomförde ett ungdomsfullmäktige med temat Att gå från åskådare till deltagare gör en fortsättning genom att försöka få med ungdomar som aktivt vill vara med och skapa samt påverka deras närmiljö. Festivalen kommer att ha inslag som workshops, dialogcaféer och debattboxning. På handlar det om berättande och uppläst litte- ratur. Författare och sagoberättare kommer att framföra sina verk på svenska och respektive hemspråk. Fokus ligger på identitet. kommer som genomförs genomföras på nytt. I samråd med mångkulturkonsulenten planerar att ta över det regionala ansvaret för denna festival som genomförs i tre städer . som varit återkommande genom- förs på . Ett bra exempel på att skapa förståelse för andra kulturer. På planeras en utställning under arbetsnamnet Att vara om att vara annorlunda, vara innanför eller utanför. Samarbetet går på tvärs över samtliga kulturinstitutionerna samt samarbete med . Museum kommer att ha berättartema och dramatiseringar i parken i . gör en monolog på Historien om tigern av . På kommer skådespelaren göra ett pro- jekt som heter FFOBI – en pjäs om våra fördomar om varandra, premiär . En separat ansökan kommer att skickas om det till . Arbetet med att annonsera efter och hitta rätt personer till refe- rensgrupperna börjar direkt . Parallellt träffas närradions styrelse och Kulturkontoret samt representanter för institutionerna regelbundet och börjar förbereda för referensgrup- pernas arbete. träffas referensgrupperna och institutionerna börjar med att presentera sig och sin verksamhet ganska ingående. Sedan får varje referensperson presentera sig och vad den skulle vilja göra. ordnas regelbundna möten i form av idé-workshops där debatter förs som sedan kan leda till nya programpunkter eller aktiviteter . Personerna i referensgrup- perna har blivit så att säga insläppta i den officiella kulturen och skapat nya kontakter vilket kan leda till anställningar men också värdefulla perspektiv på kulturarbetet i . genomförs Världens Fest regionalt i tre städer med samordning av projektsamordnaren på Kulturkontoret. Jugo Klub, Finska PRO, Immigrantionstitutet, Safir bosnisk ung- domsförening, Heliga treenighetens kloster, Kultur 75, , redaktionen Frihetens Röst och närradio- förening, Vårt och på . Info: Arbetar mot rasism och främlingsfientlighet. Anordnar kul- turkvällar, seminarier, filmvisningar samt temakvällar för barn och ungdom. Arrangerar vart annat år en exilfilmfestival. Aktivt enga- gemang mot barnarbete i världen. ska alla förändringar som varit en följd av referensgrup- perna kartläggas och de deltagande ska tillsammans fråga sig om de Förhoppningen är att referensgrupperna kan fort- sätta som en ordinarie del av institutionerna när man gått in i nästa budgetperiod. Planerad aktivitet rörande mångkultur Stadsteater kommer att sätta upp en teaterföreställning vid namn FFOBI – vad händer ? (boråsa- res intressen). kommer att vara projektledare, regissör och även författare till denna pjäs. Pjäsen har premiär . Spelperiod blir oktober/november, totalt ca 30 före- ställningar på Stadsteaters stora scen som byggs om till arenateater. Av befolkning har utländsk bakgrund. Klyf- tan mellan invandrade boråsare och svenskfödda boråsare är stor. Relativt få invandrade boråsare besöker Stadsteater. Ingen skådespelare vid Stadsteater har utländsk bakgrund i sin generation. Detta projekt är ett försök att brygga en bro mellan klyftorna. Samarbetspartners kommer att vara Introduktionscenter i (), AB Bostäder i (), invandrar- föreningar i , såsom , Finska Före- ning, , , Kulturföre- ningen m.fl. Vi kommer att söka samarbete även med och i . Huvudmannen som i vårt fall är stöder projektet med acklamation. uttrycker sin glädje över detta projektförslag, detta är precis vad vi länge önskat har man yttrat. Deltagare, tidsplan samt metod och aktiviteter: Undersökande förarbete har redan startat . Grup- per på 2–5 personer från besöker invandrarstadsdelar. Vi spelar sketcher, improviserar, samtalar, diskuterar och knyter Gruppernas sammansättning varierar, så att till slut hela teaterns personal har varit med . har också ordnats visningar av teatern för våra nyförvärvade kon- takter och deras vänner. Vi har bjudit in dem till teaterns föreställ- ningar och diskuterar efteråt. Då och då ordnas små gratisföreställ- ningar på med en blandning av improvisationer, sketch- er och diskussioner. Svenskar uppmanas att bjuda hem invand- rare och tvärtom. Några av dessa bjudningar videofilmas. Semina- rieverksamhet för personalen med olika inbjudna gäster anordnas också. Invandrare dras in på teatern som praktikanter, assisten- ter, publikvärdar, m.m. Vi kommer att upprepa dessa arrangemang även . All denna verksamhet, där hela teaterns per- sonal är inblandad, är tänkt att ge idéer till nya sketcher och pjäs- uppdrag som kan ingå i den färdiga pjäsen. Att skapa större och fler kontaktytor mellan nyboråsare och gammelboråsare. Att nå en ny publik som även kan frekventera Stadsteater och att således introducera stadstea- tern för en ovan publik där man även har möjlighet att vara med och agera på scen. Utvärdering tillsammans med alla deltagare och representanter från publiken sker vid spelperiodens slut. Då redovisas uppnådda resultat, antal publik, attityden till projektet, publikens samman- sättning, knutna kontakter, planer inom detta fält m.m. Målet är att när pjäsen är färdig, ska halva publiken bestå av bo- råsare med utländsk bakgrund. Pjäsen skall motverka främlings- fientlighet och fördomar hos både gamla och nya svenskar.