sou · GTB350 · 2006-01-01 00:00:00 — Från rapporteras att åtgärder för att underlätta återvändande till ursprungslandet, inklusive återanpassning till ursprungslandets arbetsmarknad, tas upp i de bilaterala avtal som ingås. Ingen offentlig diskussion om brain drain förekommer i eller i . Däremot har den italienska inrikesministern lyft fram att värdet av de årliga pengarna som utvandrarna sänder hem överstiger de rika ländernas samlade bistånd. Eftersom arbetskraftsinvandringen till förväntas bli liten pågår ingen debatt om brain drain. Från rapporteras om en viss oro för utarmning av den egna kunskapsbasen. I nämns brain drain men betraktas inte som ett problem. Även här handlar debatten om hur man skall få den egna befolkningen att stanna. Från rapporteras om en pågående, men inte särskilt intensiv debatt om brain drain och då främst kring utarmandet av den egna kunskapsbasen. rapporterar att ingen sådan diskussion finns och frågan diskuteras inte heller i . När brain drain diskuteras i menar man den skada som utvandring av arbetskraft kan medföra. Debatten anses dock vara överflödig enligt många då flyttbenägenheten inte varit så stor. satsar utvecklingsbistånd inom bl.a. undervisning och vux- enutbildning i andra och vill inte medverka till brain drain. Med tanke på den ytterst begränsade arbetskraftsinvand- ringen torde dock sådana överväganden knappast vara avgö- rande för utformningen av den japanska politiken. Detta är en fråga som är föga diskuterad i . Ofta brukar man framhäva att nyttan för ursprungslandet är större än den ev. skadan av brain drain. Invandring anses inte vara något nollsumme- spel utan båda parter kan tjäna på det. Invandrare sänder hem stora summor pengar, som handeln och de ekonomiska banden Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och med ursprungsländerna stärks. Eventuell påverkan på ursprungs- länderna diskuteras inte offentligt i . Den spontana inställ- ningen är att de självklart skall erbjuda de bästa att komma till landet och framhåller den positiva ekonomiska vinst som invandrarnas hemsända pengar medför för hemlandet. 2.4.3Utvandrarna sänder hem stora summor pengar Utvandrarna sänder hem stora summor pengar och dessa finansiella flöden är stabila över tiden och är dessutom ökande.84 Världs- banken har i en rapport visat att det via officiella kanaler sändes hem . Denna summa är högre än det samlade utvecklingsbiståndet till dessa länder. I och med att de flesta invandrarna kommer från medelinkomstländer så är det också till dessa länder som pengarna sänds. Den största delen av utvecklingsbiståndet går däremot till de fattigaste länderna. Inter- nationella valutafonden (IMF) menar att ökningen av totalsumman pengar som emigranterna skickade till nittio utvecklingsländer85 har ökat till och man räknar med en ytterligare ökning på till år 2004.86 För många av de länder som stora grupper invandrare kommer ifrån, eller annorlunda uttryckt, som exporterar stora delar av sin arbetskraft, spelar de pengar som sänds hem en allt viktigare roll i ekonomierna. I flera stater utgör de hemsända pengarna betydande delar av ekonomin vilket kan illustreras av hur stor del de utgör i relation till landets export. 84Se (2005) för en genomgång av fenomenet med utvandrarnas hemsändande av pengar. I anglosaxiskt språkbruk kallas detta för remittances vilket på svenska ofta skrivs som remmiteringar. 85Det går också stora summor av hemsända pengar tillbaka till andra rika länder. 86BBC (2005). Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och Utvandrarnas hemsända pengar i relation till statens export i några utvalda stater. Genomsnittsvärden för åren 1995–2001 Källa: (2005). Emigranterna från och sänder hem pengar motsvarande en tredjedel av hemlandets export. Emigranterna är en värdefull export. Förutom det officiella flödet av pengar från flyttarna så sänds stora summor via informella kanaler eller tas hem direkt vid besök i hemlandet. I flera länder utan ett välfungerande banksystem, som t.ex. , sker den allra största delen av överföringarna genom inofficiella kanaler. Det innebär att stora delar av pengarna som sänds hem inte ingår i de officiella siffrorna. De hemsända pengarna är privata pengar och kontrollen för hur de används ligger naturligtvis hos de enskilda personerna. Pengarna används till konsumtion för familjen som bor kvar i hemlandet, byggande av bostäder och/eller för att bygga upp en rörelse för ett senare återvändande eller för sparande inför pensioneringen. Det har uppmärksammats av utvecklingsekonomer att de pengar som utvandrare sänder hem och som flödar in i ett utvecklingsland kan komma ett lands utveckling till del. Om ett utvecklingslands bank- system utvecklas så att de hemsända pengarna kan hanteras inom ett banksystem och också göras tillgängligt för en finansiell mark- nad, kan medlen även användas som riskvilligt kapital för utveck- ling av landet. Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och FN och andra utvecklingsaktörer har påpekat att den bästa lång- siktiga investeringen för ett lands utveckling är att satsa på utbild- ning av unga och framförallt på utbildning av unga flickor. I och med de ökande summorna som sänds hem har också en allt större del använts för utbildning av barn och ungdomar som bor kvar i hemlandet. kommer detta, förutom att komma individerna till del, även att vara av betydelse för landets utveckling. En bieffekt är att det även kan göra de potentiella utvandrarna genom utbild- ning mer lämpade för arbete i de rika länderna och därmed även bidra till deras ekonomi. – betydelsen av utvandrarnas hemsända pengar Några länderspecifika kommentarer från länder utanför EU/EES Från rapporteras att de hemsända pengarna anses ha en enorm betydelse och är den största utländska investeraren, dvs. större än bistånd respektive utländska direktinvesteringar. Den totala summan beräknas vara lika stor som landets bytesbalans- underskott. De hemsända pengarna till upp- går, enligt , till över en halv miljard US dollar, vilket motsvarar av BNP. Som jämförelse kan nämnas att det totala biståndet uppgick till . I uppgick transaktionerna () från bulgarer bosatta utomlands till ca , vilket översteg storleken av utländska direktinvesteringar med . De hemsända pengarna utgjorde av BNP. De utvandrade med- borgarna från skickar hem pengar till närstående. Bidragen har betydelse för familjen och på sin höjd det lokala/regionala väl- måendet, men inte för utveckling som helhet. I vilken omfattning emigranter skickar pengar till är svårt att bedöma. Det torde inte röra sig om några belopp av betydelse för landets utveckling, utan mer om pengar för att göra de anhöri- gas tillvaro drägligare. I lämnar transaktionerna från turkar bosatta utomlands ett väsentligt bidrag till ekonomin. Någon debatt om hur pengarna kan utnyttjas för landets utveckling före- kommer inte. 87 Se not 21. Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och i rapporterar om ett dåligt fungerande bankväsende i . Utvandrarnas hemsända pengar har betydelse, men inga siffror kan lämnas på omfånget av dessa. Uppskattningsvis uppgick transaktionerna hem till från jordanier bosatta utomlands till nästan . Studier visar att den största delen av de hemsända pengarna skickas i mindre summor direkt till familjen, vilka använder medlen till konsumtionsvaror. För del genererar de fem miljoner utomlands bosatta egyptierna till landet i form av hem- sända pengar. Efter turismen och intäkterna från är de hemsända pengarna den största källan till hårdvaluta. De hemsända pengarna till har uppgått till och är den största källan för utländsk valuta. Pengarna är en förutsättning för en positiv bytesbalans med omvärlden. På mikroplanet är tusentals familjer helt beroende av vad släktingar i utlandet skickar hem. Pengarna går i huvudsak till konsumtion och husbyggen. används pengarna till produk- tiva investeringar som kan skapa arbetstillfällen och tillväxt. De hemsända pengarna är mycket betydelsefulla för eftersom man har en relativt stor utvandring. Det är dock mycket svårt att uppskatta hur omfångsrika transaktionerna är då de oftast sker via inofficiella kanaler. De flesta flyttare från utvand- rar för sin egen skull och inte för att försörja den kvarvarande familjen. Därmed har inte de hemsända pengarna någon större betydelse för utvecklingen av landet. Totalt beräknas en miljon utvandrare från bo utanför landets gränser. Dessa sänder troligtvis en hel del pengar till sina anhöriga, men det finns inga säkra siffror på detta. Troligen är dessa inte helt betydelselösa för landets ekonomi, men framförallt hjälper de familjer till en lite drägligare tillvaro. Transaktionerna från chilenare bosatta utomlands verkar för del vara av starkt underordnad betydelse och förekommer inte i debatten som en utvecklingsfaktor. De tre största källorna för utländska inkomster i kommer från först oljan, därefter hemsända pengar och på tredje plats turismen. Transaktionerna har ökat med . Beräkningen för är att härrör från hemsända pengar och de förefaller fortsätta att öka. För 11 av de 32 delstaterna i utgör de hemsända pengarna ett SOU 2005:50 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och högre belopp än det federala stödet som utgår från central- regeringen. Av utgörs , och av statsbudgeten , av hemskickade pengar. Vart tredje hushåll mottar pengar och i dessa utgör i genomsnitt av hushållets totala inkomst. Enligt en studie från minskar de hemsända pengarna snarare djupet i fattigdomen än antalet fattiga. över hälften av pengarna används till löpande konsumtion, en fjärdedel till sparande och investeringar och en tiondel till s.k. sociala investeringar i hälsa och sjukvård. De små- företag de finansierar uppskattas bidra till av BNP och skapa runt 3 500 arbetstillfällen. Enligt ricano de Desarrollo i uppgår de hemsända pengarna till , vilket utgör av landets bruttonationalinkomst. Mörkertalet anses dock vara mycket stort. De officiellt registrerade transaktionerna i från filippiner bosatta utomlands uppgår till , vilket motsvarar en tiondel av landets BNP (). De informella flödena beräknas vara minst lika stora som de for- mella, men vissa uppgifter pekar på upp till så stora flö- den. Ett grundläggande problem för landet är bristande funktioner för internationella transaktioner inom bankväsendet på lands- bygden, samt stor okunskap om betydelsen av långsiktighet i hus- hållsekonomin. har ett mycket lågt sparande och av hushållen har inget bankkonto. Pengarna från arbetande släktingar utomlands används främst till de dagliga behoven, vilket inte ökar försörjningskapaciteten hos mottagarna som mer lång- variga investeringar skulle göra. De hemsända pengarna till beräknas uppgå till av BNP eller . Lika mycket pengar tror man kommer in i landet på informell väg från de personer som uppehåller sig illegalt främst i och . Pengarna utgör ett större belopp än det mottagna biståndet till landet och bidrar till en stabil valutareserv, som priserna på mark, i de områden dit den största delen av de hemsända pengarna går, skenar iväg. I bidrar de hemsända pengarna alltmer till finansiering av såväl konsumtion som produktiva investeringar. En stor del av de utländska direktinvesteringarna, på totalt ca , kan definieras som hemsända pengar. I statistiska termer (transaktioner genom officiella kanaler) uppvisar dock låga Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och nivåer, , vilket placerar på en 19:e plats i världen. 2.4.4Utvandrarnas roll ekonomiskt och politiskt för hemlandet Utvandrarna påverkar sitt forna hemland genom de ekonomiska flöden som, förutom de pengar som flyttarna sänder hem till sina familjer, sker genom direktinvesteringar, handel med hemlandet, semesterresor och andra kontakter med hemlandet. I många fall kan utvandrare spela viktiga och avgörande roller på den politiska scenen i hemlandet. Utvandrare och befolkningen i hemlandet bildar genom sina kontakter ett informellt nätverk, vilket ibland även kan vara formaliserat i organisationer och föreningar, via vilket det sker flöden av t.ex. information, pengar, kulturutbyte, politiska kontakter samt överföring av idéer och värderingar. emigranter kan spela en betydande roll genom direkt- investeringar i och överföring av kunskap till sina gamla hemländer. Det förefaller som om det speciellt är rikare länder, som t.ex. Republiken , och , som har dragit störst fördelar av överföring av kunskap och direktinvesteringar från tidigare emi- granter.88 En grupp utvandrare kan också ha betydelse för politiska för- ändringar i det gamla hemlandet. Dessa förändringar kan verka såväl i en demokratiserande som i en destabiliserande riktning. Som exempel på det förstnämnda kan nämnas kinesiska investerares efterfråga av ekonomiska reformer i , vilket även medfört ett visst öppnande av landet. Ett annat exempel är utvandrade filippi- nares bidrag till att störta . En grupp emigranter kan även driva politiska frågor om t.ex. politisk autonomi för en del av befolkningen och därmed verka i en destabiliserande riktning. 88 (2005). Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och – utvandrares roll och påverkan på hemlandet Några länderspecifika kommentarer från länder utanför EU/EES Flera utlandsmyndigheter rapporterar om att utvandrarna i utlandet, av varierade orsaker, inte kan anses vara en maktfaktor att räkna med för utvecklingen av hemländerna.90 I försöker staten kontrollera föreningslivet även i utvandrarkretsar. –1999 bildades konkurrerande organisa- tioner på många ställen där vitryska utvandrarföreningar redan var verksamma i syfte att tränga ut dem, och med egna organisationer representera dem. Regeringen i har en särskild avdelning för kontakter med utvandrarna. Dessa personer spelar främst en praktisk ekonomisk roll genom de pengar de sänder hem. Av den s.k. , alltså de som stannat kvar utomlands efter exil , är det många intellektuella som kritiserar den rumänska inrikespolitiken både internationellt och inom Rumä- nien. Politiskt spelar de utvandrarna från (MRE) en mindre roll. De har inte rösträtt och har ingen representation i parla- mentet, men det finns en biträdande minister med ansvar för MRE. Aktiviteterna verkar främst rikta sig mot att bevara språk och kultur bland marockaner i utlandet, snarare än att främja deras ställning i . Utvandrarna har stor betydelse under som- marmånaderna då cirka en miljon utvandrare återvänder hem. I gör sig utvandrarna påminda i den nationella politiska debatten. De försöker spela en politisk roll och har skapat politiska partier som agerar från en plattform utanför . I övrigt spelar utvandrarna en viktig roll för de ekonomiska investeringar som sker i landet. Trots att det inte finns något utpräglat samarbete mellan stat och utvandrare har många personer, även utomlands, starka band till . Inga större försök har gjorts för att locka hem dem, och det finns inga statliga program för detta. Ett projekt arbetar med utvandrarna och syftar till att kunna dra fördel av den kunskap de har. I finns det sex jordanska be- skickningar i Gulf-länderna, samt en utsänd tjänsteman med sär- 89Se not 21. 90Däribland , och , , , , , och . Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och skilt ansvar för arbetskraftsinvandrade jordanier i . I övrigt verkar de flesta kontakterna vara av privat karaktär och inte särskilt organiserade. Utvandrarna från är långt ifrån anonyma gentemot hemlandet. Möjligen kan de kontakter som de har med sitt hemland verka i demokratiserande riktning. Den politiska på- verkan, som är svår att mäta och sker , skall inte överskattas. Det är dock mera i socialt/kulturellt och beteendemässigt avseende som dessa kontakter är betydelsefulla. Utvandrare från påverkar hemlandet främst ekono- miskt, genom de pengar de sänder hem, men har även en viss poli- tisk betydelse. Under den senaste presidentsvalkampanjen i Gua- temala valde flera av kandidaterna att i träffa gruppen av ut- vandrade guatemalaner. Detta indikerar på gruppens betydelse. I grannlandet bidrog utvandrarna till finansieringen av valkampanjer i kommunalvalet. I drivs frågan om utlands- mexikaners rösträtt, vilket kan medföra ett stort inrikespolitiskt inflytande för utvandrarna. En gradvis ökande uppmärksamhet och en uttalad vilja att inkludera de utvandrade från har visats från regeringens sida. Ett förslag om rösträtt för utflyttade är föremål för debatt. Nätverk för chilener i utlandet, med sikte på att bidra till den inhemska ut- vecklingen, har upprättats bl.a. för forskare. I förhållande till hur stor del av befolkningen i som befinner sig utomlands har utvandrarna en svag påverkan på landets politiska utveckling. En stor andel av utvandrarna är kvinnor med låg utbildningsnivå och många av dem befinner sig utomlands på olagliga grunder. För dessa blir en sluten filippinsk krets den enda oasen för personliga kontakter. De flesta är utomlands med kravet att vara ekonomiskt huvudansva- riga för sin familj/släkt därhemma. Engagemang för samhället utanför den närmaste familjen blir sekundärt och ofta bortpriorite- rat. Två lagar som ökar utvandrarnas förmåga att utöva sina poli- tiska rättigheter i hemlandet har introducerats. Lag om dubbelt medborgarskap har införts och hade utvandrarna rösträtt i presidentvalet. Overseas Chinese eller Huaqiao är ett mycket väletablerat begrepp i och representanter för utvandrade kineser har till och med representation inom regeringsorgan. Den kinesiska regeringen uppmuntrar kinesiska utvandrare och deras familjer att utveckla nära kontakter med hemlandet och att låta dra nytta av deras erfarenheter. Förutsättningarna för hur omfattningen av den framtida arbets- kraftsmigrationen till kommer att se ut skapas i allt större utsträckning i ett internationellt sammanhang. Historiskt har vi haft en omfattande emigration från . Detta har ersatts av ett invandringsöverskott. har genom migrationsutbytet knutit kontakter med hela världen och finns det personer från hela världen bosatta i . Även svenskar har allt intensivare kontakter med omvärlden och ett ökande antal svenskar har varit bosatta i ett annat land. Nationell lagstiftning styr vem som har rätt att bosätta sig i , men genom vårt tillträde till EU har vi även tillträtt den gemensamma öppna inre marknaden som också omfattar personers fria rörlighet. Det politiska samarbetet inom unionen omfattar även framtida arbetskraftsinvandring till EU, men fort- farande sker lagstiftningen under nationell kompetens. Den fram- tida arbetsmarknaden, och därmed efterfrågan på arbetskraft, kommer att starkt påverkas av hur arbetslivet förändras. Inte bara personer, utan även arbetstillfällen och efterfrågan på tjänster, rör sig över nationella gränser. Ett internationellt näringsliv innebär att besluten om den geografiska lokaliseringen av arbetstillfällen i stigande omfattning fattas i ett internationellt sammanhang. 3.1Från utvandrings- till invandringsland Migration med omvärlden har för , precis som för andra länder, varit ett naturligt sätt att lösa obalanser på arbetsmarknaden och ogynnsamma erfarenheter av den demografiska utvecklingen. Befolkningens etniska sammansättning påverkas av migrationen och därmed även förutsättningarna för framtida kontakter med utlandet. Migrationen påverkar även befolkningens storlek och ålderssammansättning. kan ge oss viktiga erfarenheter för utformningen av ett kommande regelverk för arbetskraftsinvandring från länderna utanför EU/EES. 3.1.1Sverige har en lång migrationshistoria migrationshistoria är lång och har registrerats vad gäller emigration och avseende immigration. Den speglar även vår sociala, ekonomiska och demografiska historia. I och med att den internationella migrationen går till och från ut- landet speglar den även förhållanden i omvärlden och de föränd- ringar som sker där av ekonomisk, social och politisk natur. migrationshistoria1 kan delas in i ett antal faser eller epoker som karaktäriseras av de generellt dominerande företeel- serna under den tiden.2 Den företeelse som helt dominerade under andra halvan av 1800- talet och fram till utbrottet av var Amerika- utvandringen och den återvandring till som följde därav. Ungdomskullarna ökade kraftigt i storlek och det fanns inte arbete åt alla. Mekanisering och början på strukturrationaliseringar inom lantbruket bidrog till att stora delar av landsbygdsbefolkningen stod utan sysselsättning. Många, och då framför allt de yngre, valde att söka sig en framtid utanför gränser där man hoppades att det fanns bättre förutsättningar. Sammanlagt lämnade en fjärde- del av befolkningen , i storleksordningen 1,5 miljoner personer, . Av dessa reste till . Utvandringen var dominerade i stora bygder i och inom en del geografiska områden flyttade över hälften av befolkningen. Så många som var femte utvandrare återvände dock till . I många fall emigrerade och återvände man , vilket skedde i en växelverkan med konjunkturerna och till- gången på arbete. Flera länder började dock, däribland , i sam- band med den ekonomiska depressionen att reglera sin arbetskraftsinvandring. Den stora världsomfattande ekonomiska depressionen speglas i migrationshistorien av en mycket begränsad migration. Ett symboliskt viktigt år är 1930 då övergår från att vara ett utvandrings- till att bli ett invandringsland. 1Se diagram 1.1.1 i bilaga 3 för ett diagram över migrationshistoria. 2En översiktlig beskrivning finns även i kap 1.1. dem som invandrade var svenskar som återvände utomlands. Ett invandringsland i dess egentliga betydelse blev först i och med den kraftiga ökningen av invandringen . I samband med kom många flyktingar till från framför allt våra krigsdrabbade grannländer. I många fall finns dessa dock inte med i befolkningsstatistiken fullt ut. Många av flyktingarna från våra grannländer blev heller aldrig regi- strerade i som invandrare. För många av dem som riskerade att bli utlämnade efter kriget fanns det stora fördelar i att inte vara registrerad här eller så reste de vidare till andra länder utan att någonsin förekomma i den svenska statistiken. Sammantaget speg- lar alltså inte statistiken det migrationsutbyte som fanns med grannländerna runt och på andra sidan Kölen. Efterkrigstiden och ända domineras av arbetskraftsinvandring. Undantagen är några i tiden begränsade strömmar av skyddssökande (1956, 1967, 1968). De små födelsekullarna medförde att utbudet av arbetskraft blev lågt . Svensk industri gick på högvarv och bristen på arbetskraft medförde att arbetare rekryterades från bl.a. , , , Väst- , , samt . Regleringen av arbetskraftsinvandringen hade inget genomslag på migrationen i och med att den nordiska arbetskraftsinvandringen fortsatte. Åren 1969–1970 var det rekordmånga som invandrade. Framför allt kom invandrarna från , men även från , då som familjein- vandrare till tidigare arbetskraftsinvandrare. När konjunkturen vände i återvände många hem igen. Som en stabil bas i migrationsutbytet med omvärlden ligger kontakterna med våra nordiska grannar. I och med den nordiska passöverenskommelsen skapades en gemensam arbets- marknad. Under det senaste halva seklet har stora migra- tionsströmmar gått fram och tillbaka mellan länderna. De har till stora delar styrts av de ekonomiska konjunkturerna och arbets- marknadsläget i de olika nordiska länderna. Det förändrade regel- verket har också ändrat bosättningsmönstret i gränstrakterna. Familjebildning över de nordiska gränserna är enkel och omfattas inte av någon byråkrati. Med en start har den dominerande invandringen till bestått av personer som sökt skydd och av Flest invandrare kommer från och . Det samlade tillskottet till befolkning – 2003 av framför allt dessa skäl var ungefär 400 000 personer. Av dem kom drygt 200 000 från (inklusive ) och 125 000 från . För alla personer som inte är medborgare i de nordiska länderna krävs ett uppehålls- och därmed följande arbetstillstånd för en mer långvarig bosättning i . har det framför allt varit en ökning i antalet invandrare inom kategorierna gäststudenter, /och familjeanknytningar.