sou · GTB378 · 2006-01-01 00:00:00 — Re- dan har myndigheterna möjlighet att samarbeta om utform- ningen av texten i ansökningsblanketter och dylikt. Behovet av en översyn Forskning som omfattas av etikprövningslagen Regeringen har tidigare aviserat (prop. 2002/03:50 s. 102 och s. 109–110) att frågan om etikprövning av viss forskning som i vissa fall kan vara känslig från integritetssynpunkt bör utredas närmare, innan man tar ställning till en eventuell utvidgning av etikprövningslagens tillämp- ningsområde. har, på regeringens uppdrag, lämnat förslag i denna fråga. Regeringen anser dock att ytterligare utredning krävs för att undersöka om lagens tillämpningsområde bör ändras. Ett förfarande där regeringen utser samtliga ledamöter innebär en markering av etikprövningens stora betydelse och nämndernas obe- roende (prop. 2002/03:50 s. 152). Eftersom lärosätena ansvarar för att lämna förslag på ledamöter med vetenskaplig kompetens, är dessa förankrade i den miljö där de skall verka. I nuvarande författningar saknas dock motsvarande ordning för att lämna förslag på personer som kan ingå i nämnderna som företrädare för allmänna intressen. Antalet personer som är engagerade som ledamöter och ersättare är stort. Det finns en risk för att väntetiden för nämnderna blir lång från det att en person anmäler önskemål om entledigande till dess att en ny person är utsedd av regeringen. Etikprövningsnämnderna har byggt upp en operativ verksamhet, och det är därför rimligt att undersöka om beslut om förordnande av ledamöter och ersättare även bäst fattas av regeringen eller om en annan ordning skulle vara mer funktionell. Regeringen anser att forskning som inbegriper äggdonation är av etiskt känslig karaktär och har därför i propositionen om stamcells- forskning föreslagit att information om forskningsprojekt som in- begriper donation av ägg samlas centralt och följs upp (prop. 2003/04:148). Eftersom sådan forskning alltid skall etikprövas, an- ser regeringen att det inte är nödvändigt att ställa krav på tillstånd från . Det är dock av vikt att rutinerna för informa- tionsöverföring från etikprövningsnämnderna till fungerar väl. Regeringen anser att det är angeläget att kartlägga ru- tinerna och identifiera och åtgärda eventuella problem som kan upp- stå, om lagen (1995:831) om transplantation m.m. ändras enligt det förslag som regeringen har lämnat till i nämnda proposi- tion. Handläggning av ansökningar som avser kliniska läkemedelsprövningar Ett gemensamt ansökningsförfarande, dvs. en ansökan som gäller för såväl en etikprövningsnämnd som , skulle innebära minskad byråkrati för den sökande. Detta skulle framför allt ha be- tydelse för små och medelstora företag som har begränsade admini- strativa resurser. Ur läkemedelsindustrins synvinkel är det önskvärt med så kort handläggningstid som möjligt. Kort handläggningstid är en konkur- rensfördel när ett läkemedelsbolag skall besluta om i vilket land en klinisk läkemedelsprövning skall genomföras. Det finns därför an- ledning att utröna om den nuvarande ordningen kan förbättras. Översyn av etikprövningslagens tillämpningsområde Utredaren skall utreda om etikprövningslagens tillämpningsområde bör utvidgas. Forskning som inkräktar på människors integritet eller på annat sätt aktualiserar skyddsaspekter, skall särskilt uppmärk- sammas. Om utredaren finner att etikprövningslagens tillämpningsområde bör utvidgas, skall utredaren lämna förslag till författningsändringar. Utredaren skall lägga särskild vikt vid att avgränsa forskningsområden och att utforma definitioner på ett sådant sätt att såväl forsknings- områdena som definitionerna uppfyller vederbörliga krav på rätts- säkerhet. Definitionerna skall kunna förstås och användas inte bara av forskare utan även av andra som är engagerade i forskningspro- cessen, såsom de personer som medverkar i forskningsprojekten, forskningsfinansiärer, huvudmän i vars regi forskningen utförs och allmänheten. Översyn avseende förordnande av ledamöter och ersättare Utredaren skall lämna förslag på lämplig ordning för utnämning av ledamöter och ersättare till etikprövningsnämnderna. En utgångs- punkt bör dock vara att ordförande och ersättare för ordförande i såväl de regionala nämnderna som fortfarande utses av regeringen. Utredaren skall överväga om samma ordning kan användas för att utse ledamöter med vetenskaplig kompetens och ledamöter som före- träder allmänna intressen. Av utredarens förslag skall det framgå vem som föreslås förordna ledamöterna och hur man skall skaffa fram nödvändigt berednings- underlag för förordnandena. Av särskild betydelse är att avgöra vem som skall ha i uppgift att föreslå ledamöter och ersättare. Utredaren skall särskilt beakta risken för att en jävsituation upp- står då ledamöter utses. För varje förslag på hanteringsordning för att utse ledamöter skall utredaren redovisa för- och nackdelar samt nödvändiga författningsändringar. Uppföljning av forskning som inbegriper äggdonation Utredaren skall kartlägga etikprövningsnämndernas rutiner för att genomföra den i propositionen Stamcellsforskning (prop. 2003/04:148) föreslagna informationsöverföringen till av prövning av forskning som inbegriper äggdonation. Utredaren skall vidare sär- skilt uppmärksamma eventuella problem som kan uppstå då den före- slagna ändringen i transplantationslagen träder i kraft. I de fall utredaren identifierar sådana problem skall utredaren även lämna förslag till åtgärder och i förekommande fall föreslå författ- ningsändringar. Uppdraget gäller med förbehåll för beslut med anled- ning av regeringens förslag i propositionen. Översyn av handläggning av ansökningar som avser kliniska läkemedels- prövningar Utredaren skall utreda möjligheten till förkortad handläggningstid vid etikprövningsnämnderna för ansökningar som avser kliniska läkemedelsprövningar. I de fall utredaren presenterar förslag till för- ändrade handläggningstider, skall konsekvenserna för att pröva an- sökningar som inte rör kliniska läkemedelsprövningar särskilt beaktas. Utredaren skall vidare utreda förutsättningarna för att skapa en ordning för kliniska läkemedelsprövningar där den sökande kan läm- na in en samlad ansökan som gäller för både en etikprövningsnämnd och . Förslaget till ny ordning bör om möjligt inne- fatta ett förfarande där endast en ansökan lämnas in, men där två oberoende prövningar görs vid en etikprövningsnämnd respektive vid . Utredaren skall undersöka möjligheten att den sökande får ett samlat besked med beslut från båda myndigheterna. Vidare bör utredaren överväga hur kommunikationen med sökande och mellan de inblandade myndigheterna bör gå till från det att ansökan lämnas in tills besked om utfallet av prövningarna lämnas. Dessutom skall utredaren redovisa ekonomiska och organisato- riska konsekvenser av förslagen samt, i förekommande fall, föreslå nödvändiga författningsändringar. Utredaren skall, med utgångspunkt i den nuvarande organisationen, se över om det sedan nämnderna inrättades uppkommit några sär- skilda olägenheter från handläggningssynpunkt vid tillämpningen av etikprövningslagen respektive av de förordningar som reglerar etikprövningen. Utredaren skall i förekommande fall lämna förslag till övriga för- fattningar och författningsändringar som bedöms vara nödvändiga för att genomföra de förslag som lämnas. Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall samråda med de regionala etikprövningsnämnderna och . I de delar av uppdraget som rör kliniska läkemedelsprövningar, skall utredaren samråda med . I de delar av uppdraget som rör stamcellsforsk- ning, skall utredaren samråda med . Utredaren skall såvitt avser konsekvenser för företag samråda med Näringslivets regel- nämnd. Utredaren skall skyndsamt inkomma till regeringen med en be- dömning av om det finns förutsättningar för att skapa en ordning för kliniska läkemedelsprövningar där den sökande lämnar en samlad ansökan som gäller både en etikprövningsnämnd och Läkemedels- verket. Uppdraget skall redovisas . Genom att undersöka om de uppgifter som finns upptagna i ansökan till etikprövningsnämnden även finns i ansökan till Läkemedelsver- ket kan en jämförelse av likheter och olikheter ske. I kolumnen Ansökan till den regionala etikprövningsnämnden tas samtliga punkter i etikprövningsansökan upp. I kolumnen Ansökan till (Bilaga 1) anges om det finns motsvarande upp- gifter (som i etikprövningsansökan) i ansökan till eller om det behöver ske en komplettering om ansökan till Läkeme- delsverket skall användas även för etikprövningar. (Bilaga 1) Uppgifter som fylls i av den regio- som första stycke i blanketten under rubriken i av Ankomstdag, dnr, avgift inbe- tald datum, begäran om kom- plettering av ansökan, ansökan tum och om avgift är betald komplett, begäran om ytterli- finns dock inte i ansökan. gare information, begärd infor- uppgifter som finns i Läke- mation inkommen, expeditions- dock vara tillräckliga. Ange en beskrivande titel, pro- tets/forskningsplanens nummer, version, datum. Ansökan avser (gäller även vid begäran om rådgivande yttran- I blanketten skall det Bilaga 2 SOU 2005:78 även anges om det rör ansökan Ansökan är uppdelad i olika om tillstånd från behörig myn- delar beroende på vad den av- dighet (dvs. eller ansökan om godkännande (), forskning som gäller Blanketten är således redan för- beredd för att användas även för etikprövningar rörande kli- tidigare gjord ansökan (). Detta torde inte innebära några behöva framgå av ansökan då detta i stället kan anges i all- (12 § andra stycket förordningen om etikprövning av forskning som avser människor). Blanketten har inte motsvarande (en statlig myndighet eller en fysisk eller juridisk person i utan har i stället sponsor, spon- annan som sponsorn har be- Namn och adress. (rubrik B. ansökan och C. av den sökande). tering till blanketten måste gö- företrädare (exv. Blanketten har inte motsvarande (se ovan). Namn, adress och tjänstetitel. 1:3 Forskare som är huvudansva- I blanketten under C. Identi- rig för genomförandet av projek- fiering av den sökande finns en tet (kontaktperson) underrubrik C2 för ansökan till SOU 2005:78 Bilaga 2 Namn, adress, e-post och tele- sökande som sponsor, spon- sorns juridiska ombud, person eller organisation som sponsorn samt uppgifter om en prövare som ansvarar för begäran, ko- ordinerande (för multicenter- och ansvarig (för singelcenterprövning) med plats för organisation, namn på kon- taktperson, adress, telefon- och faxnummer samt e-postadress. Med prövare avses enligt 1 kap. 3 § första stycket f LVFS 2003:6 en läkare eller en person som tillhör en yrkesgrupp som har att få utföra prövningar på grund av att den besitter den vetenskapliga bakgrund och er- farenhet i patientvård som er- för genomförandet av en klinisk prövning på ett prövningsställe. Om en prövning genomförs av en grupp av individer på ett prövningsställe, är prövaren den som är ansvarig ledare för grup- pen och kan kallas ansvarig prö- som finns i etikprövningsansö- kan under punkten 1:3. Under rubriken I. prövningsställen för klinisk pröv- Plats där projektet skall genom- ning i den medlemsstat denna ansökan gäller skall bl.a. anges koordinerande prövare, ansvarig prövare och adress. Bilaga 2 SOU 2005:78 I blankett under C. av den sökande finns en under- rubrik C2 för ansökan till etik- huvudmän samt forskare ansva- riga att lokalt genomföra pro- etikprövningsansökan punkt 1:3). jektet (kontaktpersoner) med Detta liknar begreppet kontakt- namn och adress. under punkten 1:5. Någon motsvarighet till denna rubrik finns naturligtvis inte i Ansökan om tillstånd insänts till sådan uppgift är i en gemensam om tillstånd erhållits. 1:7 Vid viss genetisk forskning Blanketten har inte motsvarande uppgift om anmälan till Data- Uppgift om anmälan gjorts eller kommer att göras till Datain- av blanketten måste göras för Blanketten har under G. All- av forskningsprojektet (program- män information om prövningen liknande uppgifter som i etik- Här skall bl.a. följande anges. – Bakgrund och syfte för stu- dierna samt de vetenskapliga – Medicinskt tillstånd eller sjuk- dom som prövningen gäller. – Prövningens syfte. – Huvudsakliga inklusions- och – Registerstudie/uppdrags- – Primära variabler. – Detaljerad information i pro- – Prövningens omfattning (exv. tokoll eller forskningsplan. diagnos, dosrespons). innehåller också under rubrik K. Checklista över uppgifter som SOU 2005:78 Bilaga 2 aktuella ändringar som skall bi- skriver syften, utformning, me- todik, statistiska överväganden och organisation av en prövning (se 1 kap. 3 § första stycket h i motsvarar de som finns i etik- frågeställning ligger till grund för blankett under rubrik G (se 2:3 Redogör för resultat från I blanketten under rubrik K finns uppgiften i Prövarhand- boken (IB) eller i Dokumenta- (IMPD). under rubrik K, Prövningsproto- samling och datas karaktär koll med samtliga aktuella änd- (se under etikprövningsansökan vid punkten 2:1 ovan). 2:5 Redogör för om insamlat under rubrik K, Prövningsproto- förvaras i en biobank koll med samtliga aktuella änd- ringar innehåller uppgifter om Det är dock inte säkert att all information som 2:6 Redovisa tillgång till nöd- Blanketten har inte motsvarande vändiga resurser under hela pro- måste göras för etikprövnings- Bilaga 2 SOU 2005:78 Uppgifter om vilka som har nas säkerhet och vilka ekono- som finns skall anges. och hantering av data finns under I, punkten 13. trala tekniska enheter som skall utnyttjas för genomförandet av annan teknisk enhet) och där cen- trala mätningar eller bedömning- ar av de huvudsakliga utvärde- emellertid inget om journal- föring varför en komplettering i den delen måste göras i etik- 2:8 Redogör för tidigare erfaren- I blanketten finns under K upp- heter (egna och/eller andras) av gift om att (IB) den använda proceduren, tekni- skall bifogas ansökan. ken skall innehålla en samman- ställning av kliniska och icke- kliniska data om prövningsläke- len, som har betydelse för pröv- ningen av läkemedlet eller läke- medlen på människa (1 kap. 3 § första stycket g i LVFS 2003:6). Denna innehåller samtliga de uppgifter som krävs i etikpröv- 3:1 Hur görs urvalet av forsk- Blanketten har inte motsvarande måste göras för etikprövnings- SOU 2005:78 Bilaga 2 forskare/försöksledare och forsk- 3:3 Redogör för det statistiska I blanketten finns under H. uppgifter om bl.a. ålder, kön, ner som skall anges. Blanketten har inte motsvarande komma att inkluderas i flera stu- dier eller i nära anslut- måste därför göras för etikpröv- ning till denna studie nings ansökans del. 3:5 Vilket försäkringsskydd finns 3:6 Vilken ekonomisk ersättning eller andra förmåner utgår till de forskningspersoner som deltar i projektet och när betalas ersätt- Här avses ersättning för obehag och besvär, för förlorad arbets- inkomst, för reseersättning, för befrielse från kostnader för läke- medel eller andra kostnader, för andra förmåner samt när ersätt- ningen betalas ut. sättning betalas ut skall detta 4:1 Proceduren för och inne- I blanketten under K, under- hållet i den information som läm- rubrik Om försökspersonen fram- nas då forskningspersoner tillfrå- går att skriftlig information till försökspersonen skall redovisas. Uppgiften motsvarar den som Bilaga 2 SOU 2005:78 4:2 Hur och från vem inhämtas I blanketten under K, underru- brik Om försökspersonen fram- går att en blankett för informe- Uppgift skall finnas om proce- rat samtycke skall finnas. duren, vem som frågar, när detta skall vara ett skriftligt, daterat sker och hur samtycket doku- delta i en klinisk prövning, som ning är särskilt viktig då det är fattats frivilligt och efter adekvat fråga om barn eller personer eller studier av grupper. på lämpligt sätt. lämnas av varje person som är kapabel till det. förmåga att lämna samtycke kan det göras av vederbörandes le- nen i fråga beslutskapabel men oförmögen att skriva, kan munt- ligt samtycke lämnas i närvaro av åtminstone ett vittne i så- dana undantagsfall som anges i nationell lagstiftning (1 kap. 3 § första stycket j i LVFS 2003:6). Uppgiften motsvarar den som 5:1 Redogör för risker som delta- gandet kan medföra samt möjliga under rubrik K, Prövningsproto- koll med samtliga aktuella änd- finns med där skall den anges i en särskild bilaga. 5:2 Redogör för förutsebar nytta för de forskningspersoner som in- 5:3 Gör en egen värdering av för- hållandet risk – nytta för de forsk- SOU 2005:78 Bilaga 2 5:4 Identifiera och precisera vilka etiska problem t.ex. risk- nytta i ett vidare perspektiv som kan uppstå inom eller genom projek- 6:1 Hur garanteras forsknings- under rubrik K, Prövningsproto- forskare tillgång till data (anges koll med samtliga aktuella änd- vid t.ex. uppdragsforskning) och vem ansvarar för databearbetning 6:2 Hur kommer resultaten att göras offentligt tillgängliga. mer studien att insändas för pu- blicering i tidskrift eller publice- ras på annat sätt 6:3 På vilket sätt garanteras Blanketten har inte motsvarande forskningspersonernas rätt till in- tegritet när materialet offentlig- dock ofta av patientinformatio- Eventuellt måste en kom- plettering göras för etikpröv- som sponsor varför blanketten har motsvarande uppgift. och telefon samt uppdragsgiva- rens relation till forsknings- 7:2 Redovisa eventuella ekono- Blanketten har inte motsvarande uppdragsgivare eller andra finan- måste därför göras för etikpröv- siärer (namn, belopp) Bilaga 2 SOU 2005:78 forskares intressen/tillgångar skall bifogas om inte motsva- Se ovan under kommentar vid forskning där mer än en forsk- ningshuvudman deltar (se punkt de som finns i blanketten. För fackmän avsedd pro- Se ovan under kommentar vid (protokoll), vid behov även för lekmän av- sedd bilaga (se punkt 2:1) de som finns i blanketten. Se ovan under kommentar till (se punkt 3:1) Se ovan under kommentar vid dem som tillfrågas (se punkten etikprövningsansökan punkt 4:1. som finns i blanketten. Enkät, frågeformulär (se Se ovan under kommentar vid de som finns i blanketten. (gäller fr.o.m. ), den aktuella EU-blanketten. gäller även vid ändring. Blanketten har inte motsvarande tokollet på svenska. måste göras för etikprövnings- Under avsnitt K finns uppgift packsedel/produktresumé. om att (IB) skall SOU 2005:78 Bilaga 2 Se ovan under kommentar till (se punkt 2:6) CV för forskare (samma Se ovan under etikprövnings- som punkt 1:3) med huvudan- ansökan punkten 1:3. svar för genomförande (redovisa komplettering måste göras för Se ovan under kommentar till till forskningspersoner (se punkt Se ovan under kommentar till uppdragsgivare/finansiär om t.ex. punkterna 7:1 och 7:2. bidrag/ersättning till prövnings- plats, sjukvårdshuvudman, forsk- (se punkterna 7:1 och 7:2) Blanketten har inte motsvarande måste göras för etikprövnings- dare för sökande forsknings- finns under L. huvudman (punkt 1:2) samt av namnförtydligande för den sö- forskare som genomför projek- kande i medlemsstaten. tet, kontaktperson, (punkt 1:3) band därmed bekräftar den som kommer att genomföras i en- att uppgifterna som lämnats är lighet med ansökan. kommer att genomföras enligt och principer för god klinisk på sökande från behörig myn- framtida användning av blanket- ten). Sökande för en etikpröv- ningsnämnd kan vara sponsor, dess juridiska ombud eller mot- svarande bemyndigad person eller organisation eller prövare som är koordinerande (för multicenterprövning) eller an- svarig (för singelcenterpröv- ning). blan- kett synes innefatta krav på att prövaren skall skriva under ansökan. Det torde motsvara etikprövningsansökans kontakt- person under punkten 1:3. Undertecknande måste emeller- tid även ske av forsknings- huvudmannen för att etikpröv- ningsansökan skall vara giltig. Komplettering till Läkemedels- verkets blankett måste göras för etikprövningsansökans del. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom.