sou · GTB356 · 2006-01-01 00:00:00 — Att utgå ifrån att strukturell diskrimine- ring missgynnar invandrare, men inte påverkar majoritetsbefolk- ningen, är som att tro att det bara finns en sida av myntet. Därför är maktfrågan central för vår förståelse av strukturell diskrimine- ring. Invandrare missgynnas som majoritetssvenskarna får vissa fördelar eller privilegier Utredningens uppdrag och arbete [diskriminering] är det självklara utfallet av en strukturell ordning som ger vissa individer eller grupper företräde framför andra. (de los 2002:11). Den feministiska forskningens slutsatser om en könsmaktsordning i samhället, där män som grupp åtnjuter fördelar på bekostnad och till nackdel för kvinnor som grupp, representerar ett liknande syn- sätt. 1.7.3Relationen mellan begreppen rasism och diskriminering Inom de samhällsområden som kunskapsöversikten omfattar finns en växande forskning, såväl internationellt som i , med fokus på rasism och rasistiska ideologier och samhällsstrukturer. Man visar att de rasbiologiska idéer och tankestrukturer som var förhärskande i de flesta europeiska länder och fram till på olika sätt har levt kvar och omvand- lats även om begreppet ras vetenskapligt och politiskt har förkas- tats. Därför har beteckningen en rasism utan raser myntats för att markera att begreppet rasism fortfarande har ett användnings- område för att ringa in ideologier och samhällsstrukturer som delar upp och sorterar samhällen efter människors utseende och/eller upplevd eller tillskriven nationell, etnisk eller kulturell tillhörighet. I denna forskning har ett flertal forskare pekat på hur kulturbe- greppet efter på bred front har övertagit rasbe- greppets roll (i de flesta rasbiologiska teorier fanns även föreställ- ningar om kulturella och sociala skillnader) som indelningsprincip av jordens befolkningar och föreställningarna om hur deras förhål- landen till varandra ser ut. Den svenska forskningen har inom en rad områden – arbetsmarknad, boende, media, kultur, vetenskap, politik – visat att en form av kulturellt präglad rasism är den allra vanligaste i . Denna formuleras som stereotypa föreställ- ningar om invandrare och svenskars kulturer, ofta helt väsensskilda och oförenliga (, 1997; Bredström, 2002; , 2004; , 2005; de los 2001; mfl. 2002; Ghersetti & , 2002; , 2002; Löwander, 1996, 1998; , 2001; , 1997; Tesfahuney, 1998). Kulturrasistiska resonemang bygger på idéer och föreställningar om kulturer som (1) absoluta, dvs. alla som kommer från en kultur förväntas bära på samma kulturella bagage, (2) oföränderliga, dvs. Utredningens uppdrag och arbete har man en gång levt i en annan kultur bär man alltid detta ba- gage och (3) i mångt och mycket avgörande för en persons egen- skaper. och de los resonerar: Vi ser en ideologisk kontinuitet mellan å ena sidan det rasbiologiska tänkande som präglade och legitimerade de koloniala förhållandena, som även kan observeras i ett globalt perspektiv, och å andra sidan marginaliseringen av invandrade personer, särskilt de från utom- europeiska länder (de los , 2002:296). har även den kulturella rasismens betydelse för att forma det svenska och vita som norm i samhället lyfts fram som en allt viktigare fråga. I en artikel om vithet som norm har (2004) hävdat att rasism bör ses som ett privilegiesystem som for- mar och tillskriver människor som kategoriseras som svenskar och/eller vita privilegier. Denna forskning har företrädesvis varit inriktad på ideologiproduktion och knyter begreppet rasism starkt till de särskiljande ideologiernas funktioner i samhällsstrukturer och handlingsmönster. Utifrån denna förståelse av rasism är det svårt att skilja på strukturell diskriminering och rasism, de beskriver egentligen samma fenomen. Vissa har i sammanhanget använt begreppet strukturell rasism (se t.ex. , 2004; , 2003; , DN ). I detta betän- kande använder jag således begreppet strukturell diskriminering för att beskriva samma fenomen som vissa andra benämner strukturell rasism. I t.ex. och har man använt termen institutional racism för att beskriva samma sak (Cashmore, 1996). Den holländska forskaren har i sin avhandling Understanding everyday racism1 definierat rasism som något som sker på makro- och mikronivå: Racism is a system of structural inequalities and a historical process, both created through routine practices. // specific practices, whether their consequences are intentional or unintentional, can be evaluated in terms of racism only when they are consistent with (our knowledge of) existing macro structures of racial inequality Essed lyfter således fram samspelet mellan individ och struktur; att rasism är tankar och handlingar som görs i enlighet med (rådande 1 Avhandlingen bygger på intervjuer med svarta högutbildade kvinnor i och i om deras erfarenheter av rasism. Utredningens uppdrag och arbete normer och föreställningar) och som återskapar den rådande etniska maktordningen. [Racism is] cognitions, actions and procedures that contribute to the development and perpetuation of a system in which Whites dominate Blacks. (Essed, 1991:39) Hon förkastar idén om en uppdelning mellan individuell rasism och strukturell rasism och skriver: The term individual racism is a contradiction in itself because racism is by definition the expression or activation of group power (Essed, 1991:37) Detta är en förklaring till vissa begrepp i detta betänkande. För begrepp som saknas här rekommenderar vi kunskapsbanken , se under rubriken . Engelskt ord som saknar en bra motsvarighet på svenska. Syftar i symbolisk bemärkelse på en sorts mental frigörelse att agera på egen hand. I praktisk bemärkelse betyder det politisk mobilisering, ofta i det civila samhället, som syftar till att utmana rådande makt- förhållanden. Särskilt i har ordet använts för att beskriva rörelser som ifrågasätter och arbetar för att bryta den vita makt- dominansen. (Cashmore, 1996). Begreppet beskriver och förklarar att samhället är präglat av en ojämn fördelning av makt, uppgifter och resurser mellan könen och att denna ojämlikhet består, trots åtgärder. Könsmaktsordningen karaktäriseras av 1) att könen hålls isär, t.ex. könsuppdelningen på arbetsmarknaden, 2) att män utgör och är överordnade och kvinnor underordnade, vilket kan illustreras med att arbete som betraktas som manligt får/har högre status och ger mer betalt, men också att män tjänar mer för samma arbete. Män har också i allmänhet mer makt, frihet och inflytande i andra delar av samhäl- let. Utredningens uppdrag och arbete Könsmaktsordningen återskapar sig själv, bl.a. genom uppfostran, kultur och politisk ideologi, t.ex. genom vad som betraktas som viktigt i politik definieras utifrån den manliga . (se t.ex. Regeringen, 2004; Regeringen, Skr. 2002/03:140) Se kapitel 10 Slutsatser av kunskapsredovisningen. Rasifiering/rasifierade invandrare I allt större utsträckning; i den allmänna debatten, i politiken och i forskningen, har invandrare kommit att betyda motsatsen till svensk. I detta kan mycket rymmas; att ha ett atypiskt svenskt namn, mörk hudfärg eller att tala svenska med brytning. Dessa faktorer blir till ett sorts stigmata (urskiljande tecken) vilket inkluderar vissa och urskiljer Andra (SOU 1996:55, s. 47). Huru- vida personen är född i eller inte tycks oväsentligt. uttrycket andra generationsinvandrare). Invandrare som ses som vita från t.ex. engelsktalande och nordiska länder betraktas och benämns inte lika ofta som invandrare i dagligt tal (befinner sig inte på samma plats i den etniska hierarkin). har forskare kommit att använda begreppet rasifierade invandrare för att beskriva den process där invandrade människor tillskrivs en etnicitet eller en ras. Med rasifiering menas processer genom vilka grupper av människor, flertalet – dock inte alla – invandrare eller barn till invandrare skapas som annorlunda och underordnade genom antagandet om deras biolo- giska eller etniska/kulturella skillnader. Genom rasifiering skapas ett dem och ett vi där bland annat nationstillhörighet är centralt. (Mulinari & , 2004:19.) Detta begrepp innebär att man förstår diskriminering pga. etnicitet, kön och klass (och andra grunder) som oskiljbart och ömsesidigt beroende av varandra och att olika system av över- och underord- ning, förtryck och exploatering samarbetar eller samverkar på Utredningens uppdrag och arbete komplexa sätt, snarare än att se diskriminering som särskiljda grunder som staplas på varandra, s.k. dubbel eller trippel diskrimi- nering. Intersektionalitetsperspektivet hoppas fånga dynamiken i sam- spelet mellan olika bakgrundsfaktorer och intresserar sig (också) för de socialt konstruerade, privilegierade kategorierna som t.ex. vithet och manlighet. Uttrycket myntades av Kimberlé Crenshaw som menade att förtrycket av svarta kvinnor skedde med hjälp av vita kvinnor inklusive den vita feminismen. För en diskus- sion om intersektionalitet, se de los (2005). Etnicitet/etnisk tillhörighet I debatt, politik och till stor del också inom forskningen används begreppet etnicitet som något med självklar betydelse (i direktiven och i juridiska sammanhang används begreppet etnisk tillhörighet). Många forskare hävdar dock att etnicitet eller etnisk tillhörighet ingalunda är en sann, faktisk eller oproblematisk kategorisering av människor. Detta gäller både när det handlar om självidentifiering eller när någon annan tillskriver någon en etnisk tillhörighet (vilket förstås inte helt kan särskiljas). Med etnologiska teorier som utgångspunkt bör därför etnicitet, liksom ras, kultur, kön m.m., förstås som socialt konstruerat (se t.ex. , 2003:5ff). Etni- citet kan då tolkas som: något som skapas och omskapas i socialt liv, och // har en relativ betydelse, beroende på sammanhanget (mfl., 1993:68). Många forskare hävdar också att etnicitet är/har blivit en förskö- nande omskrivning för ras. Att oreflekterat prata om etnici- tet/etnisk tillhörighet/etnisk minoritet som någonting självklart, riskerar att dölja och därmed legitimera idén om absoluta skillnader mellan människor, både med utgångspunkt från kultur(rasism) och biologiska raser. Därför, menar många, är det mindre relevant att studera ojämlikhet utifrån etnicitet utan snarare söka svaren i rasis- tiska tankemönster, kopplade till (bl.a.) det ideéarv som det kolo- niala projektet lämnat efter sig (se t.ex. de los , 2002). Enligt detta synsätt bör fokus ligga på de domine- rande grupperna och den makt de besitter. Utredningens uppdrag och arbete Diskurser kan sägas vara uttryck, berättelser och föreställningar om något och därmed ett sätt att tala om och förstå omvärlden. Idén om diskurser utgår därför ifrån att verkligheten är språkligt grundad. Diskurser påverkar (t.ex.) hur händelser beskrivs och därmed skapas i massmedierna. Vad som sägs, sägs mot bakgrund av vad som inte sägs, men som tas för givet (Fairclough, 2003). Att undersöka diskursers makt innebär ofta att ifrågasätta rådande normer i samhället. Diskurser säger något om vad som kan sägas, vem som får säga det och varifrån, dvs. från vilka posi- tioner något sägs (2000:226). Syftar på den del av befolkningen som har mest makt och utgör i samhället (Pincus, 2000), alltså i huvudsak (de som upp- fattas som) svenska män men i vissa sammanhang också svenska kvinnor. Syftar alltså inte på antal, vilket det tidigare apartheidsy- stemet i illustrerar; där hade den vita befolkningen (män och kvinnor) mer makt än svarta (män och kvinnor), trots att de vita till antalet var betydligt färre än svarta (män och kvinnor). Att göra De Andra Se kapitel 4 Det politiska livet. I vissa länder som t.ex. har det visat sig att enskilda händelser fungerat som ögonöppnare för den offentliga debatten. Ett exempel är den utredning, , som 1999 granskade polisens undersökning av mordet på , en ung svart man som blev mördad av ett gäng vita män. Utredningen fastslog att det var institutionell rasism (ung. strukturell diskriminering) inom polisen och det övriga rättsväsen- det som ledde till att mordundersökningen hanterades släpphänt och misstänkliggjorde själv samt hans kamrat som var Utredningens uppdrag och arbete med vid mordtillfället. Utredningen fann att det inte var en fråga om några enstaka rötägg inom polisen som begått misstag, utan en mer eller mindre utbredd nonchalans inom poliskåren gentemot svarta. , den särskilda utredaren kom också fram till att institutionell rasism förekom vid andra institutioner och inte enbart vid polisen. Utredningen bidrog till att en tydligare syn på frågan om rasism och diskriminering kunde utvecklas och vinna politisk kraft i Stor- . Som det brittiska (Home Office) påpekade kan myndigheter i inte längre hävda att de inte har problem med institutionell rasism, utan de har ett ansvar att tydliggöra vad de gör för att synliggöra och motverka institutio- nell rasism. Fokus har skiftat från förnekande till erkännande vilket ger en bättre utgångspunkt för handling och konkreta åtgärder då erkän- nande tycks leda till ett större ansvarstagande och konkret age- rande. I finns liknande händelser. Här kan nämnas mordet på i Klippan (Wigerfeldt & Wigerfeldt, 2001), Lasermannen, som /1992 sköt elva personer, varav en av dem till döds (, 2004), polisens dödsmisshandel av i (SOU 2002:37), polisens döds- skjutning av en kurdisk flykting i (, 2004), de rasistiska trakasserierna mot en familj i som, enligt forskare, polisen mer eller mindre nonchalerade (Rantakeisu mfl, 2000) samt som misshandlades till döds av ett gäng rasister 1995 (, 2004). Flera av dessa händelser beskrivs utförligare i kapitel 9 om rättsväsendet. Andra händelser som har väckt stor uppmärksamhet är Svenska Dagbladets rundringning2 1996, där 14 av 24 uppringda arbetsför- medlingar var beredda att sortera bort invandrare (SVD 1996-01- 07) och Dagens Nyheters situation testing av arbetsgivare 2004 (DN ), liksom radios undersökning i pro- grammet Ekot som visade att fler än hälften av personer som bevil- jats ersättning med anledning av frihetsberövanden i sådana fall som t.ex. inte lett till åtal eller fällande dom, hade invandrarbak- grund () samt undersökningen i programmet Kaliber 2 SVD använde en situation testing liknande metod. Situation testing (också kallat praktikprövning) beskrivs i avsnittet om metoder i kapitel xx om arbetsmarknaden och arbetslivet). Utredningens uppdrag och arbete som handlade om att invandrare döms hårdare för rattfylla än svenskar (). Dessa händelser har dock inte fått samma politiska betydelse i som fick i . Jag tror att den viktigaste skälet till detta är en bristfällig förståelse av hur dessa enskilda fall hänger ihop med strukturell diskriminering. Ett av de svåraste hindren i kampen mot strukturell diskriminering är samhällets inbyggda förnekelse av att diskriminering är ett problem i . Den bristande kunskapen om hur den europeiska kolonialismen och rasistiska ideologier historiskt har präglat det svenska samhället och dess kunskapsproduktion och politik är genom detta ett problem. Därför har vi valt att inkludera en kort introduktion till kunskapen inom detta område, ett avsnitt vi kallar En inblick i rasism och strukturell diskriminering i historia. Till skillnad från till exempel utvecklingen i och , har en bred diskussion om och ett politiskt ansvarstagande för den strukturella diskrimineringen, som en central maktfråga likt klass och kön, låtit vänta på sig i . Min förhoppning är att denna utredning, den första som inom sju samhällsområden under- söker strukturell diskriminering på grund av etnisk tillhörighet eller religion, kommer att fylla en funktion för såväl samhällsde- batten som beslutsunderlag för ansvariga politiker och inspiration för andra aktörers initiativ. Utredningens uppdrag och arbete (2004) Ett svenskt ? - Om institutionell rasism i rättsväsendet, Examensarbete i processrätt, , . & Boréus, K. (2000) Textens mening och makt: metodbok i samhällsvetenskaplig textanalys. (1997) Invandrarpolitisk diskurs. Blick och överblick på svensk invandrarpolitisk debatt . Bredström, A. (2002) Rasifierade ungdomar och mediadiskurser i de los , (red.) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . (2002) ingår i: Racism and cultural diversity in the mass media ter (red. (2004) Nyheter från gränsen – tre studier i nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld. Cashmore, E. (1996) Dictionary of race and ethnic relation. Crenshaw, K. (1992) i: (1992) Race-ing , En- gendering . (2005) Reserverad demokrati: representation i ett mångetniskt . de los , P. (2001) Mångfald och differentiering: diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhällsdebatt. : SALTSA, . de los , P. & , I. (2002) Kalla mörkret natt! : kön, klass och ras/etnicitet i det postkoloniala , ingår i: Maktens (o)lika förklädnader: kön, klass & etnicitet i det postkoloniala , de los reyes m.fl. (red.). de los , P. & Mulinari, D (2005) Intersektionalitet: kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. de los , P. & Wingborg, M. (2002) Vardagsdiskriminering och rasism i - En kunskapsöversikt, rapportserie 2002:13. Diesen C., Lernestedt C., , & . Likhet inför lagen. Utredningens uppdrag och arbete , B. m.fl. (1993) Försvenskningen av : det nationellas förvandlingar. : Natur och kultur. , U., , I. & Ristilammi P.M. (2002) Miljonprogram och media. Föreställningar om människor och förorter. Essed, P. (1991) Understanding Everyday Racism, Fairclough, N. (2003) Analysing discourse: textual analysis for social research. (2004) Alternative Report to the CERD-Comitee with respect to Sweden´s commitments according to the ICERD. Ghersetti, M. & , A. (2002) Muslimer och islam i svenska nyhetsmedier: om rapporteringen av terrorattackerna i : en förstudie. (2002) Mediernas syn på De Andra. En medieanalytisk studie i samband med mordet på . Arbetsrapport 2002:9, . Avdelningen för Geografi och Turism, . , F. (2003) Gräsrotsbyråkrati och normativ svenskhet: hur arbetsförmedlare förstår en etniskt segregerad arbetsmarknad. (1988) Genussystemet, reflexioner kring kvinnors sociala underordning i: Kvinnovetenskaplig tidskrift, 1988/3 , C., L. . (2005) Överallt och ingenstans: Mångkulturella och antirasistiska frågor i svensk skola; en kunskapsöversikt. (1998) Svensk forskning om diskriminering av invandrare i arbetslivet 1990-1996, . (2002) Kunskapsöversikt över svensk forskning om rekrytering, kvalifikationsvärdering och kompetenshantering , med inriktning mot forskning som kan belysa eventuell diskriminering, ThemES Occasional papers and reprints on ethnic studies, , Dept of Ethnical Studies, . (2001) Forskning om mångkulturalism i utifrån ett pedagogiskt perspektiv: en överblick och historisk tillbakablick 1950-2000, : . Löwander, B. (1996) TV, främlingshat och rasistiskt våld. ingår i: , B. och (red). Våld i nyhetsmedier. Utredningens uppdrag och arbete Löwander, B. (1998) Den försåtliga kulturrasismen: en studie av närradiosändningar i , och , för radio och TV. (2001) (O)likhetens geografier –Marknaden, forsk- ningen och de andra. : , Kultur- geografiska institutionen. (2004) Vit rasism i: , I. & , K. (red) Rasismer i – kontinuitet och förändring. (1997) Stadens rasifiering: etnisk boendesegregation i folk- hemmet. Mulinari, D. & , A. (2004) Den nya svenska arbetar- klassen, : . Pincus, F. (2000) Discrimination Comes in Many Forms: Indivi- dual, Institutional and structural Extracted with permission from Readings for Diversity and Social (2000) , M. Rantakeisu U., . (2000) Rasistiska trakasse- rier - en studie med utgångspunkt från händelser i , 2000:8 Regeringen (2004) Nya vägar: Organiseringen av jämställdhets- arbetet i Regeringen (Skr. 2002/03:140) Jämt och ständigt: Regeringens handlingsplan för jämställdhetspolitiken 2003 & , I. (2000) Den svenska skolan i det mångkulturella samhället – Konsekvenser för lärar- utbildningen. Rydgren, J., Sawyer, L., Kamali, M. & Burns, T.R. (2004) Mapping Discriminatory Landscapes in : Ethnic Discrimination in the Labour Market and in the , , , M (2004) kovänder om integrationen i 2004- 06-01 Sawyer, L. (2002) Omvänd rasism eller, hur makt undviks i dis- kus-sioner om rasism på: . SOU 1996:55, , framtiden och mångfalden: slutbetänkande från . Utredningens uppdrag och arbete SOU 2002:37 : utredning om en utredning, betänkande av . : offentliga publikationer. SOU 2004:117 Nytt nationellt : Ombildning av RKC. Betänkande av Utredningen om Rikskvinnocentrum. (2003) mot rasism och främlingsfientlighet, en policy från . , I.,. & , J. Likvärdighet i en skola för alla- Historisk bakgrund och kritisk granskning. (2004) Lasermannen: en berättelse om . Tesfahuney, M. (1998) Imag(in)ing the other(s): migration, racism, and the discursive constructions of migrants. (2004) Ten-Point Plan of Action for Coalition of Cities against Racism Wigerfelt, B. & Wigerfelt, A. (2001) Rasismens yttringar: exemplet Klippan. 2En inblick i rasism och strukturell diskriminering i historia Den som kontrollerar historien kontrollerar framtiden. Den som kontrollerar kontrollerar historien. (, 1949) Den tveksamhet som många känner för att acceptera och erkänna att diskriminering förekommer i dagens samhälle bottnar ofta i en föreställning om att är annorlunda än andra länder. , menar man, saknar en historia av förtryck av etniska mino- riteter. Jag menar att denna föreställning är falsk. Den strukturella diskrimineringen i dagens bygger på strukturer som grundlades långt tillbaka i tiden och som fortfarande återskapas. historia är en del av , och samma rasism som uppkom och spreds där, förekom i . Den rasistiska synen på exempelvis afrikaner och asiater har varit vida spridd i , närmast en del av den folkliga föreställningsvärlden. Rasismen och rasbiologin frodades i lika väl som i resten av , vilket kan ses i behandlingen av de inhemska minoriteterna. Liksom i resten av innebar slut en förträngning av det rasistiska förflutna. framträdde som ett rikt land – orört av kriget – och det ekonomiska välståndet kom- pletterades med självbilden som världssamvete och moralisk stor- makt. stödde s.k. och FN samt förespråkade soli- daritet över gränserna. Just i och med att hörde till de hår- daste kritikerna av apartheid och andra orättvisor utomlands, var det underförstått att några sådana problem inte fanns inrikes (vil- ket bland annat ledde till att i likhet med de flesta andra europeiska länder släpat efter i utformandet av en effektiv lagstift- ning mot etnisk diskriminering). För att lättare se förekomsten av strukturell diskriminering måste man förstå den roll rasismen spelat i historia. En inblick i rasism och strukturell diskriminering i historia Rasismen är ett förhållandevis modernt fenomen. Inom forskar- världen finns skilda uppfattningar kring dess ursprung men den dominerande synen är att slaveriet spelade en avgörande roll (Solomos & , 1996; , 1993; , 2003; , 2000; Fryer, 1984; Fredrickson, 2003). Att människor förhärligat sin egen grupptillhörighet gentemot andra är en gammal historisk företeelse, ofta har den skett på rent regional nivå, som mellan byar, bygder, släkter och stammar. Idén om att alla vita skulle känna gemenskap gentemot svarta är dock en ganska ny idé. Romarna ansåg sig visserligen stå över alla andra folk, men att vara var en fråga om kultur, inte hud- färg. Antikens greker hade ett liknande synsätt. Slaveriet var inte mer förknippat med afrikaner än med någon annan grupp. Slavar hämtades från alla möjliga folk. Vita kunde lika gärna vara slavar och ordet slav kommer troligtvis från folkslaget slaver (Penketh, 2000:11). Den islamiska expansionen och framåt ledde visserligen bland européer till en uppkommen rädsla för människor från . Heliga menade att besökte henne i form av en svart mor, och fick i den europeiska före- ställningsvärlden ofta ta sig denna form. Även om sådana negativa stereotypiseringar förekom så var positiva lika förekommande. Ge- nom det muslimska styret i njöt den islamiska civi- lisationens frukter.