sou · GTB356 · 2006-01-01 00:00:00 — sökande) i allt större utsträckning behandlas som en säkerhets- fråga. Abiri menar att denna retorik kan resultera i en minskad re- spekt gentemot invandrare redan bosatta i . Hon menar också att denna oreflekterade och säkerhetsorienterade retorik bi- drar till legitimeringen av extrema ideologier. Också i finns liknande resultat. Sociologen har genom diskursanalys undersökt lokala och nationella parlamentariska debatter om invandring mellan 1957–1988. Han finner att för-givet-tagna fakta om kultur och annorlundahet som proklameras av (de undersökta) politikernas inlägg i debatten, ska- par en rädsla för denna annorlundahet och därmed skapar en opi- nion för och legitimerar restriktiv invandringslagstiftning (, 1999). Etnologen undersöker i sin avhandling på asyl (2004) skillnaden mellan retorik och praktik i prövningen av asylärenden i . I analysen kan man se att de föreställningar som florerar i politiken, tycks påverka handläggningsarbetet. Nor- ström menar att hon hos handläggarna kan se skapandet av De Andra där allt som handläggarna inte vill se hos sig själva, projice- ras på de asylsökande, t.ex. att de asylsökande är bedragare. Detta gör att handläggarna misstänkliggör och ifrågasätter asylsökandes berättelser. De flesta handläggarna uppger att de värdesätter en human flyktingpolitik, men knappt någon asylsökande upplevs av handläggarna som trovärdig och med tillräckliga skäl att kvalifi- cera sig som flykting. Stereotypa föreställningar om det svenska som modernt och rationellt i motsats till situationen i de länder asylsökande kommer ifrån, och så- dan strukturell rasism och diskriminering som är en del av den svenska kulturens natur påverkar mötet mellan handläggare och asylsökande. (Ibid:276). (2005) har analyserat6 relationen mellan högerextrema partier, medier och de etablerade partierna (mainstream parties) i flera EU-länder (dock inte ). Resultaten visar på en ökad rapportering av frågor om invandrare och invandring i alla undersökta länder, liksom att detta ofta beskrivs som ett hot mot etnisk och kulturell homogenitet, t.ex. frågor om social turism och jämställdhet. Oro för brottslighet och nedskärningar i offentlig sektor kopplas ihop med och tolkas som konsekvenser av detta. 6 Det analyserade materialet var högerextrema partiers politiska program, allmänna nyhetsmedier och parlamentariska debatter. Ofta uttalar de högerextrema partierna starkast dessa bilder, bl.a. genom att koppla samman de etablerade partierna med invandrare, som en gemensam fiende till grundläggande värden och etnisk och kulturell homogenitet. Detta verkar resultera i att retoriken uppnår en viss legitimitet, som i sin tur, enligt författaren, leder till att mittenpartiernas retorik och politik delvis följer efter. Som exem- pel tar Ruzza förslag om starkare krav på återvandring och att in- föra diverse tester för att erhålla medborgarskap. har i flera rapporter analyserat den politiska de- batten i ett flertal EU-länder (bl.a. , , och ) samt . Han menar att länderna uppvi- sar förvånande stor grad av likhet. Resultaten tyder på att politiker på parlamentarisk nivå officiellt deklarerar avståndstagande från rasismen som invandrare omtalas som hot mot välfärd och kultur (van Dijk, 1993; van Dijk & Wodak, 2000). 4.7.4Motsägelsefulla bilder från EU? Den vitt spridda att inflyttningen och blotta närvaron av (vissa) invandrargrupper i sig utgör ett problem, som rapporterna ovan visat, återfinns också på EU-nivå. Statsvetaren analyserar i sin ? (2000) officiella EU- dokument och debatter om migration, utbildning och medborgar- skap och finner att inbegriper ett tydligt identi- tetsprojekt. Detta projekt går ut på att skapa en sammanhållning kring en gemensam europeisk identitet med idén om en ursprung- lig europeisk kultur som huvudsaklig bas. Detta innebär dock enligt att människor som inte anses tillhöra , et- niska minoriteter, exkluderas från den Europeiska identitets- gemenskapen eftersom idén om kultur i dess förgivettagna form skapas genom en bild av som vitt samt som etniskt och kulturellt homogent. Detta menar bygger på kulturessen- tialistiska och rasistiska föreställningar. Genom (över)betoningen på kultur menar att andra mer inkluderande identitetsbildningar döljs, möjligheten till en kollek- tiv social identitet baserade på gemensamma sociala och politiska rättigheter försvåras. menar att detta inte ska ses som ett avsiktligt rasistiskt projekt, utan betonar de strukturella aspek- terna, t.ex. att den inslagna politiska och ekonomiska vägen försvå- rar mer inkluderande socialbaserade identitetskonstruktioner. står denna bild i kontrast med EU:s utveckling av verktyg för motverkande av rasism och diskriminering. Det s.k. et- niska direktivet (EG-direktiv /43/EG) har inneburit att alla medlemsländer har tvingats höja minimiskyddsnivån mot etnisk diskriminering, både i arbetslivet och utanför. Även länder som hade en jämförelsevis modern lagstiftning mot diskriminering, som , och , har höjt minimi- skyddsnivån. Det är en av de få gångerna som ett direktiv har siktats in på så långtgående reformer. En anledning kan vara den drivkraften från det civila samhället som låg bakom direktivet. Flera aktörer med expertis; organisationer och aktivister samlades i början på 1990- talet för att de ansåg att det fanns ett stort behov av ett grundläg- gande skydd mot etnisk diskriminering i , något som till stor del saknades (t.ex. saknade helt och hållet lagar och vissa använde sig av ineffektiva symbollagar). Dessa samlades och föreslog 1992 ett direktiv. Direktivet som antogs var i stort det förslag som lagts fram av dessa organisationer (den s.k. ). (Niessen & , 2004:95ff) Det är även värt att notera att det s.k. etniska direktivet tillsammans med andra direktiv har bidragit till en förstärkning av minimiskyddsnivån mot diskri- minering i med hänsyn till diskrimineringsgrunderna kön, etnicitet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Dessutom kommer även åldersdiskriminering att snart förbjudas, till stor del pga. dessa direktiv. Att tala om (vissa) invandrare som hot och problem skapar en bild att personer som invandrat till utgör ett hot och problem för t.ex. svensk kultur och välfärd, med allvarliga konsekvenser som följd. Politiken har bidragit till skapandet av en generell bild där invandrares blotta närvaro i ses som ett problem i sig självt. Detta gäller också i flera andra Europeiska länder. Detta kan kallas att göra De Andra i politiken. Politikers retorik skapar bil- der som medierna i sin tur använder som källor. Dessa bilder och föreställningar (diskurser) sprids och skapar en bild som tas för given av invandrare som problem. Dessa bilder skapar därmed legi- timitet för rasism, vilket också leder till minskade förutsättningar till jämlika levnadsförhållanden. När det gäller deltagande i de beslutande församlingarna finns dessa normer och bilder också här. Ofta beskrivs invandrare i de- batter och dokument som problematiska och något som är föremål för (ofta välvilliga) åtgärder snarare än som självständiga aktörer. Likaså verkar bilden av den ideala politikern utgå från en vit manlig norm. Detta avspeglas också i det praktiska politiska arbetet. Flera vitt- nar om erfarenheter av direkta och indirekta härskartekniker för att utestänga. Om man tolkar detta i ett maktperspektiv kan man tänka sig att de diskriminerande bilderna och de aktiva försöken att stänga ute är ett sätt att bevara den vita (manliga) maktpositionen. Då kommer man lätt till slutsats att det politiska systemet fungerar till förmån för de privilegierade. I ljuset av en sådan slutsats förefaller tolkningen som t.ex. gör rimlig, att valet att inte rösta är ett motstånd och ett sätt att ifråga- sätta det befintliga politiska systemets förmåga att skapa ett rättvist samhälle. Det är också sannolikt att dessa bilder hänger ihop med det poli- tiska systemets svårigheter i att förbjuda etnisk diskriminering (ka- pitel 2). Detta sker först genom en förnekelse av att diskriminering förekommer. Resultatet blir också att det stiftas lagar som främst har ett symboliskt värde och som politikerna redan i förväg vet kommer att brista i effektivitet. Det är inte som en lag antas som är jämförbar med jämställdhetslagen . Det intressanta här är att se på några begrepp som används i po- litiken, och frigörs från behovet att fokusera på diskriminering, helt i enlighet med det som diskuteras i kapitel 2. Integration är ett av dessa ord. I varje fall i förhållande till var ordet integration ett samlande grepp för strategin för att hantera samhällets erkännande av diskriminering och behov av en fokus på lika rättigheter och möjligheter. I har integration frigjorts till stor del från kopplingen till ett erkännande och motverkande av diskriminering (, 2004). Både när det gäller deltagande i politiska församlingar och i val börjar allt fler forskare utifrån sina empiriska undersökningar ifrå- gasätta den forskning som främst söker förklaringen hos invand- rare själva. Såväl djupintervjuer som teorier med maktperspektiv visar snarare att lågt deltagande är problem vars orsak snarare måste sökas i det politiska systemet och i det svenska samhället i stort. Att fokusera på bristande intresse och politisk fattigdom, kan i själva verket tolkas som ett sätt att bevara den rådande etniska maktordningen. När det gäller frågan om en ökning av representationen av un- derordnade grupper i de beslutande församlingarna ser man i forskningen en ambition att inte nöja sig med statistiska beskriv- ningar. Forskningen ger föga stöd om att en ökad representation räcker för att partierna ska driva en politik som ifrågasätter och förändrar det nuvarande systemet och bättre tillvaratar invandra- res intressen. Risken förefaller stor att partierna rekryterar för att öka sin legitimitet snarare än att förändra den inslagna vägen. Däremot tycks det vara bortom allt tvivel att en grund- förutsättning för en förändrad politik, och ett öppnare politiskt klimat inom partierna, är en högre representation av invandrare i politiken. Det är så att säga ett första steg. Det är dock nödvändigt att frågor om makt och ojämlikhet blir centrala och hålls levande, oavsett hur många invandrare som finns representerade. Jag hoppas att organisationer i det civila samhället kan vara en kataly- sator i denna process. Min slutsats är att arbetet med mångfald har avpolitiserats och blivit ett begrepp som vem som helst kan ställa sig bakom. Till skillnad från , försvann mycket av diskrimineringstänkandet i mångfaldsarbetet i när det blev en del av politiken. Detta synsätt bortser från den historiska utvecklingen av arbetet med mångfald i . Mångfaldsarbetet i utvecklades på grund av och har fortfarande ett nära samspel med antidiskrimine- ringsarbete.7 Problemet med denna omvandling av mångfaldsarbete är att det leder till att många (t.ex. politiker, tjänstemän och arbets- givare) uppmuntras till att fokusera på olikheter kopplade till kultur eller etnicitet, snarare än att kritiskt granska sina egna diskriminerande rutiner. Det går på basis av den redovisade kunskapen inte att fastställa om, i vilken utsträckning eller hur strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet drabbar kvinnor och män olika. Man kan dock anta att kvinnor med invandrarbakgrund ut- sätts för exkluderande praktiker som är rasistiska som de är sexistiska, t.ex. i det partipolitiska arbetet. Om detta behövs mer forskning. 7 Dessa slutsatser baseras på samtal med nyckelpersoner som arbetat med mångfald i både och , samt analyser av utvecklingen av arbetet med mångfald och dess nära sammankoppling med arbetet mot diskriminering. Man kan däremot konstatera att den feministiska forskningen som sökt sig bort från den skuldbeläggande utgångspunkten att söka svar till (t.ex.) kvinnors underordning i politiken hos kvinnor själva, antyder att motsvarande fokusskifte som verkar ske inom forskningsfältet strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet, är ett steg i rätt riktning. Även om allt fler forskare söker förklaringarna till ett ojämlikt po- litiskt system i det svenska samhällets institutioner och strukturer är stora delar av detta fortfarande outforskat. Särskilt lite vet man om de processer och mekanismer som skapar olika former av ex- kludering. Och inte heller vet man särskilt mycket om hur pro- blemformuleringsprivilegiet bidrar till att förstärka den strukturella diskrimineringen. Detta gäller inte bara exkluderingen av vissa frå- gor och perspektiv från den politiska dagordningen utan även ra- sismen och diskrimineringens marginella roll i den generella politi- kens utformning. Avsaknaden av forskning som problematiserar frånvaron av ett etniskt jämlikhetsperspektiv i den generella politi- kens formulering kan ses som ytterligare ett uttryck för denna ex- kludering. Det finns forskning om stereotyper i invandringspolitiken, men forskare har inte uppmärksammat de etablerade partiernas övriga politik och inte heller problematiserat på vilket sätt stereotypa bil- der av invandrare i politiken skapar och befäster strukturell diskri- minering. Man vet inte heller hur dessa bilder påverkar rekryte- ringsprocesserna i de politiska partierna och politikens utformning, eller på ett allmänt plan, hur detta påverkar samhället i stort. Detta är därför en angelägen forskningsuppgift. Vad som också saknas är kunskap om betydelsen av en högre so- cial representation, liksom vilka andra faktorer som måste till för att en politik ska kunna utvecklas som förmår ta i itu med struktu- rell diskriminering på allvar. Abiri, E. (2000) The Securitisation of Migration: Towards an Un- derstanding of Migration Policy Changes in the 1990s. The Case of . Balibar, E. & , E. (1991) Race, Nation, Class: Ambigous identities. Barker, M. (1981) The New Racism. : Junction Books. (1994) Mäns makt och kvinnors intressen. (1997) Invandrarpolitisk diskurs. Blick och överblick på svensk invandrarpolitisk debatt . (1999) Political Languages of Race and the Politics of Ex- clusion, Aldershot: Ashgate (2004) Nyheter från gränsen – tre studier i nyhetsjournalis- tik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld. JMG, Av- handling GBG uni , , M. (2004) Politisk annonsering eller nätverkande? : uppföljning och utvärdering av partiernas särskilda informationsinsatser till invandrarväljare vid val. , , R. (2003) Det nya seklets förtroendevalda: Om politikerantal och representativitet i kommuner och lands- ting, . Camauër, L. (2000) Att lära sig att jonglera med identiteter: Om feminism och etnicitet inom kvinnorörelser i: Kvinnoveten- skaplig tidskrift nr 2, 2000. Cashmore, E. (1996) Dictionary of race and ethnic relation. (2000) Svensk invandrar- och flyktingpolitisk riksdags- debatt: 1980- och 1990-talsdebatter - översikt och jämförelse. : , , Merge papers on transcultural studies (2002) Den mångfaldiga representationen - det monokulturella partilivet i kritisk belysning i , (red.) Det sluta folkhemmet. Om etniska klyftor och blågul självbild. (2003) Dokumentation av konferensen Med på rik- tigt!, och landstingsförbundet. (2005) Reserverad demokrati: representation i ett mångetniskt . (1971) After the Death of God the Father: Women's Li- beration and the Transformation of . Commonweal 12, 1971: 7–11. de los , P (2001) Mångfald och differentiering: diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhällsdebatt. : SALTSA, . de los , P. (2003) Dokumentation av konferensen Med på riktigt! & , B. (2002) Vem vill ha jämställdhet? i: Det våras för politiken: trettiotvå artiklar om politik, medier och samhälle. SOM-undersökningen 2001, , S. & , L. (red). : , uni- versitet. (2002) Förbjuden handling: om kvinnors organisering och feministisk teori. : Liber ekonomi. (2003) Vad menas med folkviljans förverkligande? i (red.) Demokratins me- kanismer. Essed, P. & , D. (2002) Cloning cultures: the social injustices of sameness i: Ethnic and Racial Studies, vol 25, No. 6, pp. Essed, P. (1991) Understanding Everyday Racism, FAS (2003) An Evaluation of Migration and Ethnic Relations () Research 1995–2002, FAS. Gilroy, P. (1991) There Ain´t no in the Union . (2000) Europeans only? : essays on identity politics and Union. & , P. (1988) De folkvalda: en bok om riks- dagsledamöterna och den representativa demokratin i . (2000) Utanför demokratin? Om invandrares politiska delaktighet, : . (2005) Riktlinjer för organisations och verksam- hetsbidrag till organisationer som främjar integration . (1999) Partier, representation och politisk exkludering av invandrare? –En studie av nominerade och valda i kommuner 1985–1998. Khakee, A. & , M. (2002) Nominerade men inte valbara i Invandrare och minoriteter, nr 2, . Khakee, A. & , M. (2003) Staden och invandrarna. Om mångfaldens förutsättningar i , PFMI: Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda (2005) Underlag för presentation av kartläggningen om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda. (2004) Integration/assimilation: What do they mean in a European context and a North American context? What sho- uld they mean? Föredrag på konferensen : philo- and practices of integration 20 – 25 2004, Seminar, , . Lindvert, J. (2002) Feminism som politik: och 1960–1990. Lukkarinen , M. (2001) Etnisk mångfald i politiken. : Mångkulturellt centrum. & Tesfahuney, M. (2002), Rasism i vardagen i Det slutna folkhemmet. Om etniska klyftor och blågul självbild, Agora , J.S. (1861) Considerations on Representative Government. Niessen, J. och , I. (2004) The Development of Legal Instru- ments to Combat Racism in a Diverse Europe, The Hague: . & Lovenduski, J. (1995) Political recruitment: Gender, race and class in the British parliament, : . (2004) I väntan på asyl : retorik och praktik i svensk flyktingpolitik. , S (2003) Vem röstar och varför? En analys av valdelta- gande kommunfullmäktigeval, Ds 2003:54. (2000) Närvarons politik: den politiska representationen av kön, etnicitet och ras. Pincus, I. (1995) Varför avgår kvinnor från kommunalpolitiken? Kvinnovetenskapligt forums skriftserie nr 4: . Pitkin, H. (1967) The Concept of Representation. Berkley: Uni- versity of Press. Regeringens proposition 1997/98:16, , framtiden och mång- falden – Från invandrarpolitik till integrationspolitik. (2005) Från invandrarpolitik till invandrarpolitik, RiR 2005:5 (2005) Närvarons politik och det mångetniska : om att ta plats i demokratin. : Förvaltnings- högskolan, . Ruzza, C. (2005) Frame Analysis, Migration Policy and the Di- scourse of and Xenophobic Parties in Europe, in- går i projektet : Institutional patterns and politics of racial discrimination. Konferensrapport 050127, Borchette Center, . , W. (1976) Blaming the Victim, Vintage Books: SCB (2003) Nominerade och valda kandidater vid de allmänna va- len 2002, Statistiska meddelanden ME 12 . SCB (2004) Befolkningsstatistik i sammandrag 1960 – 2003 Silverman, M. (1994) Deconstructing the nation, immigration, racism and citizenship in modern . Skjeie, H. (1992) Den politiske betydningen av kjönn: En studie av norsk topp-politik, Institut for samfunnsforskning: . (2004a) Meddelandeblad, Statsbidrag till handi- (2004b) Meddelandeblad, Statsbidrag till organisa- tioner på det sociala området SOU 1999:64, Representativ demokrati. SOU 2001:48, Att vara med på riktigt - demokratiutveckling i kom- muner och landsting. och (2000) Vem är det? : Svenska kom- munförbundet. och landstingsförbundet (2004) Finns det plats för alla i politiken? (2000) Svensk Invandrar- och integrationspolitik – En fråga om jämlikhet, demokrati och mänskliga rättigheter, . Tesfahuney, M. (1998) Imag(in)ing the other(s): migration, racism, and the discursive constructions of migrants. Universi- tet, . Tesfahuney, M. (2001) Globaliserad apartheid : Fästning , migration och synen på de Andra ingår i och de Andra: Postkoloniala perspektiv, McEachrane, M. & , L. (red), . Towns, A. (2002) Paradoxes of (In)Equality: Something is Rotten in the Gender of i: Cooperation and Con- flict, s. 157–179, vol 37, no 2, 2002 van Dijk T. & Wodak, R. (2000) Racism at the top: parliamentary discourses on ethnic issues in six European states. van Dijk, T. (1993), Elite Discourse and Racism, . Wängnerud, L. (1998) Politikens andra sida: Om kvinnorepresenta- tion i riksdag. : Statsvetenskapliga institutio- nen (2000) Att kasta tjejkast: Texter om feminism och rätt- visa. & Schierup, C. (1991) Paradoxes of Multiculturalism: Essays on , Avebury: Aldershot.