sou · GTB34d3 · 2006-01-01 00:00:00 — I andra stycket finns bestämmelserna om schablonberäkning. Genom den föreslagna ändringen anges att nätkoncessionshavarens skyldighet att utföra mätning för slutlig schablonberäkning ska ske med högst mellanrum. En motsvarande bestämmelse har funnits i 16 § förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. Genom att i lagen ange den längsta tidsgräns som gäller för mätningsintervallen och sam- tidigt införa en särskild preskriptionsbestämmelse i 11 kap. 13 § som rör avstämningsfakturorna, är avsett att konsumenterna i fort- sättningen inte ska drabbas av så stora efterkrav p.g.a. att den fak- tiska förbrukningen överstigit vad den preliminärt beräknades till som kunnat ske innan denna ändring. ska utöva tillsyn över att nätkoncessionshavaren fullgör denna avläsnings- skyldighet och kan, vid bristande efterföljsamhet, förelägga kon- cessionshavaren att vid vite vita dessa åtgärder inom rätt tid. I paragrafen finns bestämmelserna om s.k. anvisningsleverantör för de elanvändare som saknar kontrakterad elleverantör. Genom en ny mening i första stycket anges som kriterier vid nätkoncessionshavarens förfarande vid val av elleverantör att anvisa elanvändarna, att det ska ske på ett öppet, icke-diskriminerande och marknadsorienterande sätt. Genom kravet på öppenhet måste nätkoncessionshavaren vända sig till marknaden vid kontraktering av anvisningsleverantör. Att det ska ske på ett icke-diskriminerande sätt innebär att avgivna anbud måste bedömas på samma sätt och att någon diskriminerande åtskillnad till förmån för närstående eller annat företag inte får ske. Kravet på marknadsorientering innebär att nätföretaget måste undersöka de ekonomiska villkor som kan erhållas på marknaden och ingå avtal från rationella överväganden om pris och övriga villkor. I andra stycket har lagts till en mening som anger att en anvisningsleverantör i förhållande till konsument har att iaktta de krav om information inför avtalsslutet och utformningen av avtalet enligt den med denna ändring införda 11 kap. 1 a §. Paragrafen är ny. Genom denna paragraf ges nätkoncessionshavare och elleveran- törer samma skyldighet som den som tillhandahåller allmänt till- gänglig telefonitjänst har enligt 5 kap. 17 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation att hålla information om priser, taxor och andra villkor allmänt tillgängliga. De närmare reglerna om hur denna information ska vara utformad och hållas tillgänglig medde- las enligt andra stycket av regeringen eller den myndighet reger- ingen bestämmer. Paragrafen är ny. I första stycket anges de krav som ställs på information och av- talets utformning i samband med att avtal om eltjänster träffas med en konsument. Som framgår av 1 § definieras konsument i detta sammanhang som fysisk person som ingår avtal om elleveranser huvudsakligen för annat ändamål än näringsverksamhet. Vad gäller de i punkterna 1–7 angivna kraven överensstämmer de i allt väsent- ligt med motsvarande krav enligt 5 kap. 15 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, som också har sin bakgrund i EG- rättslig lagstiftning. I första stycket anges att dessa krav ska gälla i tillämpliga delar. Härmed avses att det inte mot nätkoncessions- havare och ellverantör kan ställas krav på samma innehåll i avtalet. Det är särskilt de krav som anges i punkterna 2–4 som i första hand rör de tjänster en nätkoncessionshavare erbjuder och därmed nor- malt bör sakna betydelse vid avtal mellan elleverantör och konsu- ment. Av andra stycket framgår att konsumenten skriftligen ska ha ta- git del av informationen före det att avtalet ingås. Någon möjlighet att göra undantag från bestämmelsen finns inte. Detta innebär bl.a. att försäljning av elleveranser per telefon kan leda fram till ett muntligt avtalsslut. I detta stycke anges också att konsumenten inför avtalets ingående av nätkoncessionshavaren ska tillställas en av framtagen redogörelse för elmarknadens funktion. Detta syftar till att tillse att konsumenten i vart fall ska ha erhållit grundläggande information om hur markna- den är reglerad och de roller som aktörerna på marknaden spelar inför det att han eller hon ingår ett avtal om eltjänster. Enligt tredje stycket har konsumenten, om elleverantören vill ändra avtalsvillkoren, rätt till skriftlig information om det en må- nad innan ändringarna är avsedda att träda i kraft. Om konsumen- ten inte accepterar de föreslagna ändringarna av avtalsvillkoren har han eller hon rätt att utan någon påföljd säga upp avtalet. Denna bestämmelse ska enligt den föreslagna ändringen av 12 kap. 1 § vara underställd tillsyn. Följer en nätkoncessionshavare eller en elleverantör i sin verksamhet inte dessa krav på avtalsförhållandet med en konsument, bör, Nät- myndigheten enligt den föreslagna ändringen av 12 kap. 3 § kunna förbjuda elbolaget vid vite att ingå avtal med konsumenter, utan att iaktta dessa krav. Av denna paragrafs första stycke framgår att överföringen av el till konsument får avbrytas om konsumenten försummat sina skyldig- heter och försummelsen utgjort ett väsentligt avtalsbrott. Huvud- sakligen i förtydligande syfte har i detta stycke lagts till att deposi- tion av tvistigt belopp enligt samma kapitels 14 § inte kan föranleda att överföringen avbryts. Paragrafen är ny. I första stycket stadgas att elleverantören i förhållande till kon- sument som betalat enligt preliminär schablonberäkning inte får framställa krav om ytterligare betalning för den överförda elen se- nare än efter det att mätning för slutlig schablon- beräkning skulle ha skett Enligt 3 kap. 10 § ska sådan mätning ske med högst mellanrum. Har den faktiska förbrukningen överstigit den preliminärt beräknade kan krav om betalning för resterande överföring därmed tidigast avse överföring som skett . Detta är en speciell preskriptionsregel, gällande endast under de här angivna förhållandena, som komplet- terar de allmänna preskriptionsbestämmelserna i preskriptionslagen (1981:130). Av andra stycket framgår att den speciella preskriptionsfristen inte börjar löpa förrän förhållanden hänförliga till konsumenten som medför hinder mot mätning är undanröjda. Paragrafen är ny. Enligt första stycket ges konsumenten en möjlighet att hos läns- styrelsen deponera vad som är föremål för tvist med en nätkonces– sionshavare eller en elleverantör. Motiven till att införa denna möj– lighet ges i avsnitt 13.2.4. Bestämmelsen motsvarar i allt väsentligt vad som gäller i hyresförhållanden enligt 12 kap. 21 § jordabalken och viss ledning i rättstillämpningen bör därför kunna hämtas i praxis och förarbeten rörande den bestämmelsen. En motsvarande bestämmelse föreslås bli införd i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, 5 kap. 20 §. I andra stycket finns bestämmelserna om hur konsumenten ska förfara för att få utnyttja möjligheten till deposition. Paragrafen är ny. I den ges vissa bestämmelser om förfarandet hos vid deposition och de krav som ställs för att konsumentens mot- part ska få lyfta det deponerade beloppet. Enligt första stycket ska underrätta den som framställt krav om betalning, dvs. konsumentens motpart, genom brev om depositionen. Motparten, som är nätkoncessionshavare eller elleverantör, ska enligt andra stycket, för att få lyfta det deponerade beloppet, hos från den i samma stycke närmare angivna tid- punkten ha träffat en överenskommelse om det med konsumenten. Motparten kan också väcka talan om rätt till det deponerade belop- pet. I sådant fall får ingen av parterna lyfta beloppet förrän tvisten är slutligt avgjord. Även i denna del är för insikt i hur bestämmel- serna ska förstås avsett att ledning ska kunna hämtas i rättspraxis och förarbeten rörande motsvarande bestämmelse i hyreslagen, 12 kap. 22 §. I denna paragraf ges de övergripande bestämmelserna om tillsynen över efterlevnaden av ellagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Genom ändringen i tredje stycket utökas det område som om- fattas av tillsynen till att också gälla elleverantörernas skyldigheter enligt 8 kap. samt de särskilda bestämmelserna om överföring och leverans av el till konsumenter enligt 11 kap., dock i sistnämnda avseende med undantag för de bestämmelser i 11 kap. 8–12 §§ som gäller skadestånd vid avbruten överföring av el, vilka får anses ha rent civilrättslig innebörd. Motiven till den utökade tillsynen ges i Tillsynen kommer därmed även att omfatta de krav på avtalet som anges i den föreslagna 11 kap. 1 a §. I denna paragraf, som reglerar formerna för hur tillsynen ska ut- övas, görs för det första en ändring som innebär att tillsyns- myndigheten även ska kunna meddela de förbud som behövs för att trygga efterlevnaden av lagen och de föreskrifter som utfärdats med stöd av den. Avsikten är, som anges i avsnitt 13.2.2, att tillsynsmyndigheten ska kunna vara mer aktiv i sin verksamhet. Beslut om förbud bör t.ex. kunna användas mot en nätkoncessions- havare eller elleverantör som inte lever upp till de krav på avtalets utformning som anges i den föreslagna 11 kap 1 a §. I övrigt sker en ändring för att tydliggöra hur tillsyns- myndigheten ska agera. Det är att ett föreläggande eller förbud av rättsäkerhetsskäl ska föregås av att det berörda företaget ges möj- lighet att yttra sig i frågan. Med hänsyn till att de här framlagda förslagen förutsätter en utökad tillsynsverksamhet, kan det finnas anledning att låta detta krav uttryckligen framgå av lagtexten. I paragrafen finns bestämmelserna om överklagande av de beslut som fattas enligt lagen. Då möjligheten att deponera tvistigt belopp hos införs, görs en följdändring i paragrafen som in– nebär att beslut i dessa frågor kan överklagas till all– män förvaltningsdomstol. 15.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:349) om elektroniska kommunikationer I paragrafen anges under vilka förutsättningar tillhandahållande av telefonitjänst får avbrytas. Genom ett nytt fjärde stycke föreskrivs i förtydligande syfte att vad en konsument har deponerat hos enligt 5 kap. 20 § inte får läggas till grund för sådant avbrott. Paragrafen är ny. En konsument ges enligt denna paragraf möjlighet att deponera tvistig fordran hos . En i allt väsentligt likalydande re- gel införs i 11 kap. 14 § ellagen (1997:857). Som anges i special- motiveringen till den bestämmelsen bör viss ledning i hur dessa be- stämmelser ska tillämpas hämtas från rättspraxis och förarbeten rö– rande den gällande möjligheten till deposition i hy– resförhållanden enligt 12 kap. 21 § jordabalken. Paragrafen som är ny motsvarar 12 kap. 22 § jordabalken. Se också den ovan motiverade 11 kap. 15 § ellagen. 15.3Förslag till lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning I paragrafen ges bestämmelser om de regler rörande uppsägning, avskedande, turordning och företrädesrätt vid återanställning som ska gälla för arbetstagare med offentlig anställning i verksledande eller därmed jämförbar ställning. I ett nytt tredje stycke införs en regel om att chefen för , , vilket är avsedd att bli en själv- ständig myndighet, Järnvägsstyrelsen, och Luftfartsstyrelsen endast kan anställas för och att inte kan förlängas. Motiven för denna ändring finns redovisade i avsnitt 11.10.2. Agell, J (2000), On the determinants of labour market institu- tions: Rent-sharing vs. social insurance, Working Paper Series No 2000:16, Department of . Aghion, P, N Bloom, R , R och P Howitt (2003), Competition and Innovation: An Inverted U Relationship, Wor- king Paper 02/04, . , S (2002), Competition, Innovation and Productivity Growth: A Review of Theory and Evidence, Economics Depart- ment Working Paper 317, . , G och S (2003), Orimligt låga bud vid upphandlingar, Ekonomisk Debatt, årg. 31, nr 7, s. 5–16. , G, G , S och L Nordenlöw (2000), Spåren efter avregleringen, 2000:25. , , och L , (2004), Hur bör elhandeln organiseras?, Elforsk rapport 2004:10. , DotEcon, Hogan & Hartson (2004), Study on Conditions and Options in Spectrum in Community – Final report for Commission. , P (2001), Deregulation and Internet: new challanges to postal services in , Studies in Arts and Science. , P (2004), efter postmarknadens avreglering: effekter och reformförslag, . Andersson-Skog, L (1997), The making of national telephone networks in . The state and the emergence of national regulatory patterns 1880-1920, i , L och J (red. ), Evolutionary Economics and . , M (1998), Network Interconnection in Telecommu- nications, , vol. 108, nr 448. , M, S Covan och J Vickers (1994), Regulatory Reform: Economic Analysis and British Experience, The . , Annual Passenger Prices (Yield), (). (2002), Sektorsprogram. (2004), Årsredovisning 2003. Baumol W, J Panzar och R Willig (1982), Contestable Markets and the Theory of Industry Structure, Harcourt Brace Jovanovich. , G (1983), A Theory of Competition among for Political Influence, mics, nummer 3, s.371-400. Bekken, J-T (2003), in Europe – Final Report, , A (1999), Staten som kapitalist: marknadsanpassningen av de affärsdrivande verken 1976-1994, Acta Universitatis Upsaliensis. Bergendahl-Gerhom, M och L (1996), Nästa steg i telepolitiken, , . , L (1999), EG:s naturgasmarknadsdirektiv – En ekono- misk analys av olika alternativ för , Bilaga 3, SOU 1999:115. , L (2000), Mot en europeisk elmarknad?, . , L, C , J Guai, L , D , L H Röller och L Waverman (1999), nätverksindustrier, Telekommuni- kationer, Avregleringen i , . , M (1996), Avregleringen av inrikesflyget, Konkurrens- verkets rapportserie 1996:1. , M (2001),En utmanares uppgång och fall – med en avreglerad inrikes flygmarknad, Ekonomisk Debatt, årg. 29, nr 1, s. 41–53. , M (2002), Lärobok för regelnissar – en om regelhantering vid avreglering, , . , M (2004), Competition in Services or Infrastructure- , PTS. , S, R , M , B , J , J och S (2002), Delivery Cost Heterogeneity and Vulnerability to Entry i M Crew och P Kleindorfer (red. ), Postal and – Delivering on Competition, Kluwer Academic Publishers. , J och E (2003), in , PTS. , M (1999), Posten, staten och informationssamhället, KFB-Rapport 1999:10, Kommunikationsforskningsberedningen. , O och F Giavazzi (2002), Macroeconomic effects of regulation and deregulation in goods and labor markets, NBER Working Papers, nummer 8120, NBER. Booz (2003), Appraisal of , Research Paper RP22, Independent Pricing and Regulatory Tribunal of . Borenstein, S (1992), The Evolution of U.S. Airline Competi- tion, , vol. 6, s. 45–73. Borenstein, S och N.L (1994), Competition and Price Dis- in the U.S. , , vol. 102, s. 653–683. Braeutigam, R (1993), Consequenses of Regulatory Reform in the , , nummer 3, s.468-480. Brandinger, R. (2004), Bolagsstyrning i statliga företag, bilaga 8 till SOU 2004:47, . , B (1998), Taxi i efter avregleringen – En beskrivning av taxis verksamhet, TRUM-rapoort. Braunerhjelm, P, M Ganslandt, S , J Stennek och N (2002), Gränslös konkurrens – i ett integrerat , . Burdett, K och S Fölster (1994), Analyzing the effects of taxicab deregulation: A new empirical approach, IUI Working Papers nr.410. CAA (1998), : The First Five Years, CAP 685, . Cabral, L (2000), Introduction to , . Calmfors, L och M (1999), Tillväxt och ekonomisk poli- tik – en översikt i Tillväxt och ekonomisk politik, (red.) Calmfors och , . , J, A och A Niederprum (2004), in Postal Sector, Study for the Euro- pean Commission DG Internal Market, wik-Consult. Card, D (1986), The Impact of Deregulation on the Employment and Wages of Airline Mechanics, Industrial and , vol. 39, s. 527–538. Card, D (1989), Deregulation and Labor Earnings in the , Industrial Relations Section Working Paper, nr. Card, D (1998), Deregulation and Labor Earnings in the , i Peoples, J (red), Regulatory Reform and Labor Markets, . Carleheden, S-Å (1999), Telemonopolens strategier. En studie av telekommunikationsmonopolens strategiska beteende vid liberali- sering av teleoperatörsbranschen, Studies in Economics and management, . , D och J Perloff (1990), , . Caves, D, L och M Tretheway (1987), An Assessment of the Efficiency Effects of the via an International Comparison, i , E (red), Public Regulation: New Perspectives on Institutions and Policies, CEPR (2004), Railway deregulation: A European efficiency compa- rison, DiscussionPaper series No. CityMail (2004a), Remissyttrande till Post- och kassaserviceutred- ningen från CityMail angående efter postmarknadens avreglering: effekter och reformförslag, PM till Post- och kassaservi- ceutredningen. CityMail (2004b), Remissyttrande till Post- och kassaserviceutred- ningen från CityMail angående med postlagstiftningen – en utvärdering, PM till Post- och kassaserviceutredningen . Coase, R (1937), The Nature of the Firm, Economica, s.386–405. , R och E (1997) A Measure of Scale Economies for , i M Crew och P Kleindorfer (red. ), Managing Change in the Postal and , Kluwer Academic Publishers. , R, E , W och S (1997) A Cross Sectional Comparison and Analysis of Productivity for 21 National Postal Administrators, i M Crew och P Kleindorfer (red. ), Mana- ging Change in the Postal and , Kluwer Academic Publishers , R, M , R Sheehy, J och S (2004), An Empirical Analysis of the Graveyard Spiral i M Crew och P Kleindorfer (red. ), Competitive Transformation of the Postal and Delivery Sector, Kluwer Academic Publishers. , M (2003) Från konkurrens till samverkan inom den brit- tiska järnvägen, . Commission of Communities (2004), Commercial slot allocation mechanism in the context of a further revision of Coun- cil Regulation (EEC) 95/93 on common rules for the allocation of slots at Community airports, Commission Staff Working Docu- ment. , W M och (2001), The Impacts of Regulatory Costs on , Report prepared for Small Business Admi- nistration, Office of Advocacy. Crew, M och P Kleindorfer (1998), Efficent Entry, Monopoly, and the Obligation in , , Volym 14, s.103–125. Crew, M och P Kleindorfer (2004), Access and the USO for Let- ters and Parcels i M Crew och P Kleindorfer (red. ), Competitive Transformation of the Postal and Delivery Sector, Kluwer Academic Publishers. Crews, C W (2002), Ten Thousand Commandments, An Annual Snapshot of The Federal , . Dobbs, I och P (1991), Asessing the Welfare Effects of Entry into Letter Delivery i M Crew och P Kleindorfer (red. Competition and Innovation in , Kluwer Academic Publishers. Dodgson, J, , , S , J Hernan- dez, och B Veronese (2004), Economics of : Final report, Study for Commission DG Internal Market, . Doganis, R (1991), Flying Off Course: The Economics of Internatio- nal Airlines, Routeledge, . Ds 1987:8, Avreglering av taxi m.m.. Ds 1990:36, Statens dolda kapital, Aktivt ägande: exemplet . Ds 1991:44, Postens konkurrensförutsättningar. Ds 1991:77, SJ, och Posten – bättre som bolag?. Ds 1993:63, En öppen järnvägsmarknad i . Ds 1995:6, , Åtgärder för att stärka resultatstyrningen. Ds 2000:56, Effektivare tvistlösning på teleområdet. Ds 2003:7, Förtjänst och skicklighet – om utnämningar och ansvars- utkrävande av generaldirektörer. Ds 2003:32, Uppdelning av . DTI (2004), Energy Trends and Quartely Energy Prices – , DTI-report. ECON (2001), Posten i en ny tid, 33. ECON (2002), Handelsmarginaler och förutsättningar i elhandel, Rapport 84/02. ECON (2003), Konkurrensen på telemarknaden. ECON (2004), Samhällsekonomiska effekter av elmarknadens avreglering, rapport på uppdrag av . Economides, N och F Flyer (1997), Compatibility and Market Structure for Network Goods, Discussion Paper EC-98-02, . EEIG (2002), Consumers Opinions about Services of General , Eurobarometer 58 (2002a), avläsning av elmätare, ER 2002:12. (2002b), Elkrisen i – orsaker, åtgär- der och konsekvenser, ET 2002:6. (2003), Elmarknaden , ET 2003:10. (2004a), Torrår. – några iakttagelser , ER 2004:7. (2004b), Elnätsföretagens kostnadseffektivitet och produktivitetsutveckling – jämförelse av nätföretagens distribution av el samt utvecklingen –2002, ER 2004:10. (2004c), Utveckling av nätavgifter, ER 2004:11. (2004d), Prisområden som flaskhalshantering – En studie av konsekvenserna för företagen, ER 2004:19. (2004e), Energiindikatorer, opublicerat mate- rial. (2004f), Styrning av el till prioriterade använ- dare vid bristsituationer, ER 2004:31. ESV (2004), Förenkling av ekonomiadministrationen för små myn- digheter, ESV 2004:1. EU (2002a), Structural reforms in labour and product markets and macroeconomic performance in the EU, Kapitel 2 i The EU eco- nomy: 2002 review. EU (2002b), Report from the Commission to Parlia- ment and application of the Postal Directive (97/98/EC Directive). EU (2003), Energy and Transport in figures, Statistical pocketbook 2003. Europeiska kommissionen, (1999), : From Single Market to World , 2en.pdf (). Europeiska kommissionen, (2001), Den gemensamma transportpo- litiken : Vägval , . (2003), Telecommunications in Europe. , J och R (2003), Why Did British Electricity Prices Fall after 1998?, CMI Working Paper 26. , L och L (2004), Informationssamhällets in- stitutioner, . Falkenhall, B och A (2004), Samhällsekonomisk analys av effekterna av liberaliseringen av postmarknaden – Underlag och överväganden för Post- och kassaserviceutredningen, ITPS-rap- port till Post- och kassaserviceutredningen. (1992), Privatization, Public Ownership and The Regu- lation of Natural Monoply, Blackwell. Frankena, M och P Pautler (1986), Taxicab reulation: An econo- mic analysis, Research in and Economics, Volym 9, s.129–165. Freibel, G, M Ivaldi och C Vibes (2004), Railway (de)regulation: A European Efficency Perspective, CEPR discussion papers No. Frontier Economics (2002), The impact of liberalisation on effi- cency: a survey, Postcomm report. Fölster, S (1992), Taxesänkning, var god dröj! Effekter av taxi- näringens avreglering., Ekonomisk Debatt, Nummer 3, s.200-209. (1990), – Industry Operating and Mar- keting Practices Limit Market Entry, Report to Congressional Requesters. , Årsredovisningar, olika år. Gönenc, R och G Nicoletti (2000), Regulation, Market Structure and Performance in , Economics Department Working Paper No. Gönenc, R, M och G Nicoletti (2001), The implementa- tion and The Effects of Regulatory Reform: Past Experience and Current Issues, Economic Studies No. , J och W (2004), An Evaluation of USPS Worksha- ring: Postal Revenues and Cost from Workshared Activities i M Crew och P Kleindorfer (red. ), Competitive Transformation of the Postal and Delivery Sector, Kluwer Academic Publishers. , B och D Macpherson (2000), Earnings, Rents and Com- petition in the Airline Labor Market, , vol. 18, nr. 1, s. 125–155. , AO (1970), Exit, Voice and Loyalty: Responses to Dec- line in Firms, Organizations and States, . , L (1993a), Reglering och marknadsresultat på svensk elmarknad Memorandum No 192. , L (1993b), From Club-Regulation to Market Com- petition in the Memo- randum No 193. , L och A Veiderpass (1992a), Efficency and Owner- ship in Swedish Electricity Retail Distribution, tivity Analysis, 3(1–2), 7–24. , L och A Veiderpass (1992b), Productivity in Swe- dish Electricity Retail Distribution, nomics, 94(S), 193–105. (2001), sina inrikeskunder?, . , M, G och L Nordenlöw (1999), De avreglerade marknaderna för långväga kollektiva persontransporter i och järnvägens rullande materiel, Underlagsrapport nr 17 till 1999:6. , S (2003), FoU inom järnvägssektorn före och under järn- vägens avreglering, i . , L (2002), Telecommunications Liberalisation in Swe- den: Is Intermediate Regulation Viable?, Swedish Economic Policy, vol. 9, nr 2. , L (2004), Telereformerna i backspegeln, bilaga till . , J och S (1992), Deregulation taxi services: a word of caution, IUI Working Papers nr.353. (2004), Rail Liberalisation Index 2004 – Comparison of the Market Opening in the Rail Markets of the Member States of the Eu- ropean Union, and . (2004), Att avreglera infrastrukturella system: effekter på teknikutveckling och investeringsbeteende med exempel från ener- gisektorn, bilaga till . IVA (2004), För en långsiktig positiv teknikutveckling. och G Nicoletti (2002).