sou · GTB363 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt konkurslagens bestämmelser får konkursboet göra detta i högst , såvida inte särskilda skäl föranleder annat. Den aktuella bestämmelsen har därför utformats med konkurslagens reglering som förebild. Tiden skall räknas från konkursdagen. Vad som utgör särskilda skäl enligt konkurslagens mening utgör sådana skäl även enligt förevarande bestämmelse. Övergår verksamheten i annans regi, t.ex. till följd av att rörelsen överlåts till annan, upphör således stödet ur fonden, se även 7 §. I andra stycket ges de närmare förutsättningarna för att stöd skall få lämnas för att driva en fjärrvärmeverksamhet vidare. Stöd får en- ligt första punkten lämnas under förutsättning att ett fjärrvärme- företag har gått i konkurs. Kravet undantar möjligheterna att medge stöd ur fonden redan vid en uppkommen men mindre all- varlig obeståndssituation. I sådana fall bör möjligheterna till före- tagsrekonstruktion i stället väljas. Det ställs även i andra punkten upp ett krav på att konkursboet skall följa konkursgäldenärens prisavtal med konkursgäldenärens fjärrvärmekunder. Härigenom säkerställs att fjärrvärmeleveranser som bekostas med hjälp av stöd ur fonden sker till det pris kunderna hade att betala för distri- butionen av fjärrvärmen till konkursgäldenären. Fjärrvärmekunder- na får således en möjlighet att överväga sin framtida uppvärmnings- situation utan att dessutom drabbas av högre kostnader för den fjärrvärme som de är beroende av . Som ett sista kriterium ställer bestämmelsen i tredje punkten upp ett krav på konkursboet att inte bara följa konkursgäldenärens prisavtal utan även rent faktiskt fullgöra avtalen genom att fortsätta att distribuera fjärrvärme till konkursgäldenärens kunder. 6 § Stöd ur fonden skall bestämmas till ett belopp som motsvarar den förlust som uppkommer vid konkursboets fortsatta drift av kon- kursgäldenärens fjärrvärmeverksamhet beräknad som skillnaden mellan intäkterna från den av konkursboet bedrivna fjärrvärmeverksamheten och de nödvändiga kostnaderna för den fortsatta driften av denna verksamhet. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.2.4 i allmänmotiveringen. Vilka kostnader som är nödvändiga för fjärrvärmeverksamhetens fortsatta bedrivande regleras i 5 §. Av förevarande paragraf följer en ytterligare begränsning av stödmöjligheten ur fonden. Det är endast den del av de nödvändiga kostnaderna som inte får finansiell täck- ning av de intäkter, huvudsakligen från konkursgäldenärens leve- ransavtal med fjärrvärmekunderna, som löper in till konkursboet. Genom regleringen undviks att de fondmedel som tillförs konkurs- boet används för att begränsa konkursborgenärernas förluster. Så skulle annars bli fallet om kostnaderna för den fortsatta driften skulle täckas av fondmedlen och intäkterna från densamma skulle tillfalla konkursboet. 7 § Beviljat stöd ur Fjärrvärmefonden får endast användas för det ändamål som framgår av 1 §. Stödet betalas ut till konkursgäldenärens konkursbo. Konkursboet är skyldigt att hålla de mottagna medlen av- skilda från konkursboets egna tillgångar. Bestämmelsen har behandlats i allmänmotiveringen under avsnitt 6.2.6 och 6.7.2. Av första ledet i bestämmelsen följer en central utgångspunkt. De medel som beviljas som stöd ur Fjärrvärmefonden får inte an- vändas för annat än det ändamål som Fjärrvärmefonden har att till- godose, dvs. för att finansiera nödvändiga kostnader för en fortsatt drift av en i konkurs försatt fjärrvärmeverksamhet i syfte att för- hindra att fjärrvärmeleveranserna till kund upphör när den som be- driver fjärrvärmeverksamhet har gått i konkurs. Den som är berättigad till stöd ur fonden är fjärrvärmeverksam- hetsutövarens konkursbo. Stöd kan således inte utgå till den som köper fjärrvärmerörelsen av konkursboet eller annan. I egenskap av företrädare för konkursboet är det i praktiken konkursförvaltaren som kommer att vara den som handhar stödmedlen. Tredje ledet i bestämmelsen innehåller en regel om att mottagare av stöd ur fonden är skyldig att hålla medlen avskilda. Det är kon- kursförvaltaren som har att tillse att de medel som erhålls från fon- den hålls avskilda från konkursboets övriga tillgångar. Avskiljande bör i första hand ske genom att pengarna sätts in på ett särskilt bankkonto. Kravet på åtskillnad syftar, i viss mån tillsammans med bl.a. ändamålskriteriet, redovisningskravet och kravet på återbe- talning för icke ianspråktagna eller felaktigt använda medel, till att säkerställa att erhållna fondmedel inte tas i anspråk av mottagarens borgenärer i händelse av utmätning hos denne eller konkurs. Enligt 5 kap. 6 § utsökningsbalken får medel, som för särskilt an- givet ändamål har anvisats gäldenären av staten, kommun eller annan menighet eller av samfund, stiftelse eller inrättning med all- männyttigt syfte eller har samlats in bland allmänheten, inte ut- mätas, om det strider mot det angivna ändamålet. Detta förbud mot utmätning gäller sedan medlen har betalats ut och så länge de hålls avskilda. Vid bedömningen av om kravet på avskiljande är upp- fyllt får ledning sökas i lagen (1944:181) om redovisningsmedel. 8 § Den som beviljats stöd ur Fjärrvärmefonden skall föreläggas att efter mottagandet av medlen skriftligen redovisa hur medlen har använts och på begäran lämna det underlag som behövs för tillsynsmyndighetens granskning av redovisningen. Bestämmelsen har berörts i avsnitt 6.2.4 i allmänmotiveringen och innebär en skyldighet för den som har tagit emot medel ur fonden att redovisa hur medlen har använts. Redovisningsskyldigheten ger förutsättningarna för att aktivt kunna kontrollera huvudsakligen att konkursboet använder erhållna medel på föreskrivet sätt och att konkursboet inte får för mycket stöd i förhållande till vad som be- gärts. Den tid inom vilken redovisning skall ske bör bedömas från situation till situation. En utgångspunkt bör vara att inte låta det gå mellan redovisningstillfällena. Annars kan det bli svårt att effektivt utöva den nödvändiga kontrollen av att det inte beviljas för mycket stöd till konkursboet. Redovisningsperioden bör inte sättas kortare än en månad och inte . En möjlighet att begära ut sådana befintliga handlingar som kan tjäna som utgångspunkt för en kontroll inom ramen för ett tillsyns- uppdrag följer förvisso av 14 §. Den ifrågavarande bestämmelsen ger dock även utrymme för att begära att konkursboet tar fram och presenterar nytt underlag efter tillsynsmyndighetens begäran. Möjlig- heten bör nyttjas med viss restriktivitet för att inte onödigtvis belasta konkursförvaltningen med administrativt arbete. 9 § Den som beviljats stöd ur Fjärrvärmefonden skall betala till- baka stödet, helt eller delvis, 1.om stödet inte har använts för det avsedda ändamålet, 2.om redovisning eller underlag enligt 8 § inte har lämnats inom föreskriven tid eller 3. om oriktig uppgift lämnats och uppgiften orsakat att stöd ur fon- den lämnats felaktigt. Bestämmelsen innehåller regler om skyldighet att återbetala medel som mottagits ur fonden. Den har behandlats ovan under avsnitt 6.2.7. 10 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får med- dela närmare föreskrifter om redovisning, utbetalning och återbetalning av erhållna bidrag ur Fjärrvärmefonden. Genom bestämmelsen bemyndigas regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela de närmare föreskrifter som be- hövs i fråga om den redovisning av fondmedlen som skall lämnas samt i fråga om utbetalningar och återbetalningar av fondmedel. Handläggningen av ärenden om stöd ur Fjärrvärmefonden m.m. 11 § Frågor om stöd ur Fjärrvärmefonden skall prövas av en pröv- ningsmyndighet efter ansökan av ett konkursbo som bedriver fjärrvärme- verksamhet. prövar även frågor om återbetalning av beviljat stöd efter anmälan av tillsynsmyndigheten. Ansökan om stöd ur fonden skall vara skriftlig och innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens förutsättningar att få stöd ur fonden. Ansökan skall vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller dennes ombud. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om vad en ansökan om stöd ur fonden skall innehålla. Bestämmelsen har behandlats ovan under avsnitt 6.3. Av första stycket följer att ett ärende om stöd ur Fjärrvärmefonden initieras genom en ansökan om sådant från ett konkursbo. Pröv- ningen av ansökan skall ske av en myndighet efter regeringens be- myndigande, se 3 §. Under prövningsmyndighetens arbetsuppgifter faller även att ta ställning till frågor om återbetalning enligt bestämmelsen i 9 §. Ett sådant ärende initieras oftast genom den tillsynsverksamhet som bedrivs av ansvarig myndighet. I andra stycket ställs vissa allmänna krav på vad en ansökan skall innehålla. Bestämmelsen har motiverats av att en sådan ordning är mer ändamålsenlig genom att en reglering kan förebygga att ofull- ständiga ansökningar inkommer och, som en följd därav, tidsutdräkt uppkommer innan fondmedlen kan betalas ut. Ett första krav på en ansökan om stöd ur Fjärrvärmefonden är att en sådan alltid skall göras skriftligen hos den prövningsmyn- dighet som har att handlägga ifrågavarande ärenden. En ansökan skall i övrigt innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens rätt till stöd ur fonden. Vilka särskilda uppgifter som behövs bör framgå av en Fjärrvärmefondsförordning. Ansökan skall enligt tredje stycket vara undertecknad av sökanden eller dennes ombud. I fjärde stycket ges regeringen ett bemyndigande att närmare ange vilka särskilda uppgifter som skall anges i en ansökan. 12 § Regeringen meddelar närmare föreskrifter om prövningsmyn- dighetens organisation vid prövningen av ärenden om stöd ur eller återbetalning av stöd till Fjärrvärmefonden. Det ligger inom regeringens kompetens att föreskriva om hur myn- digheterna under regeringen organisatoriskt skall vara utformade. Frågan bör också regleras i förordning. Att i lagen ange regeringens behörighet i denna fråga kan tyckas onödigt men tjänar ett visst pedagogiskt syfte. 13 § Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen utövas av tillsynsmyndigheten. Bestämmelsen har behandlats i kapitel 7 i allmänmotiveringen. Av bestämmelsen följer, med hänvisning till 3 §, att den eller de myndigheter som regeringen bestämmer skall se till att den som bedriver verksamhet som omfattas av regleringen efterlever lagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. 14 § har rätt att på begäran få de upplys- ningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. får meddela de förelägganden som behövs för att trygga efterlevnaden av de föreskrifter som omfattas av tillsynen. En begäran eller ett föreläggande enligt första eller andra stycket får förenas med vite. Bestämmelsen har berörts i allmänmotiveringen i kapitel 7. Enligt bestämmelsen i första stycket ges tillsynsmyndigheten rätt att kräva in sådana upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. Det kan gälla att kontrollera att den som är avgiftsskyldig till fonden betalar rätt belopp. Rätten kan alltså ta sikte på hand- lingar som utvisar vilken omsättning i fjärrvärmeverksamheten som den avgiftsskyldige hade föregående verksamhetsår. För att det skall kunna säkerställas att lagens bestämmelser efterlevs är det nödvändigt att tillsynsmyndigheten ges vissa sank- tionsmöjligheter. I andra stycket föreskrivs därför en rätt för till- synsmyndigheten att genom föreläggande tillse att de som är före- mål för tillsynen fullgör sina skyldigheter enligt lagen eller före- skrifter som meddelats med stöd av denna. Fråga blir alltså om förelägganden om rättelse. Ett sådant föreläggandet kan gälla att inkomma med utebliven föreskriven redovisning. Det kan också ta sikte på att den avgiftsskyldige skall betala in obetald lagstadgad avgift till Fjärrvärmefonden. Även om tillsynsmyndigheten på detta sätt kan anses uppträda som någon form av ombud åt Fjärrvärme- fonden bedömer jag att den föreslagna regleringen är den lämp- ligaste lösningen för att säkerställa att betalning av avgifterna sker i rätt tid och till rätt belopp. Av bestämmelsen i tredje stycket framgår att en begäran om hand- lingar m.m. och ett föreläggande, t.ex. att vidta rättelse, får förenas med vite. 15 § Medel från Fjärrvärmefonden betalas ut av Kammarkollegiet på det sätt som prövningsmyndigheten bestämmer. Kammarkollegiet svarar för fondens räkenskaper. Det är enligt 4 § Kammarkollegiet som förvaltar inbetalda avgifts- medel till Fjärrvärmefonden. Av första stycket i bestämmelsen följer att det är prövningsmyndigheten som bestämmer hur och till vilket belopp som utbetalning av stöd ur fonden skall ske. Kammarkollegiet administrerar endast utbetalningen i enlighet med prövningsmyndig- hetens beslut. I andra stycket klargörs att Kammarkollegiet har att utföra de uppgifter som behövs för Fjärrvärmefondens räkenskaper. Upp- giften innebär att stå för såväl fondens löpande bokföring och årsbokslut som årsredovisning och annan extern redovisning. Räkenskaperna skall således utvisa bl.a. resultatet av förvaltningen av Fjärrvärmefonden, hur Fjärrvärmefondens medel har använts och vilka medel som har flutit in till fonden. 16 § De kostnader som uppkommer för myndigheterna vid för- valtningen av Fjärrvärmefonden samt handläggningen av ärenden om avgifter till fonden, stöd ur fonden och återbetalning till fonden, får ersättas av fondens medel enligt de grunder som regeringen be- stämmer. Bestämmelsen har berörts i allmänmotiveringen, avsnitt 6.3, 6.6.3 och 8.3. Den föreskriver att kostnaderna för Kammarkollegiets förvaltning av Fjärrvärmefonden inklusive upprättande av räken- skaper för fonden, prövningsmyndighetens administration för pröv- ning av ansökningar om stöd ur och återbetalning till fonden samt tillsynsmyndighetens administration av avgiftsmedlen till fonden och dess tillsynuppdrag skall finansieras ur fonden, såvida inte finansieringen löses på annat sätt. Sistnämnda kan bli fallet om kostnaderna är så låga att de av administrativa kostnadsskäl i stället bör kunna falla in under myndighetens anslag. Av andra punkten följer att regeringen bestämmer om de närmare grunderna för hur berörda myndigheters kostnader skall ersättas m.m. 17 § skall följa användningen av de stöd myndigheten har beslutat om enligt denna lag. skall före lämna en berättelse till regeringen om användningen av Fjärrvärmefondens medel under det senaste budgetåret. 18 § beslut enligt 14 § denna lag får över- klagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. beslut i övriga frågor får inte överklagas. I bestämmelsen anges de beslut som får överklagas. Det gäller till- synsmyndighetens beslut om dels en begäran att komma in med handlingar, dels om förelägganden för att åstadkomma rättelse. Särskilt yttrande av experterna Fjärrvärme utgör en väsentlig nyttighet för lägenheter i flerbostads- hus och för många villahushåll. Genom fjärrvärmenätet levereras värme både för uppvärmning och för tappvarmvatten till en fastig- het. Avbryts produktionen och överföringen av värme medför det att hushållen ställs utan uppvärmning och tappvarmvatten. Det är inte acceptabelt att produktion och överföring av värme riskerar att avbrytas om fjärrvärmeleverantörens verksamhet går i konkurs. Fjärr- värmeutredningen har därför fått i uppdrag att utreda på vilket sätt fjärrvärmeleveranserna kan tryggas i en obeståndssituation. Två väsentliga punkter för att trygga fjärrvärmeleveranserna vid konkurs är dels medel för att driva en verksamhet vidare, dels huru- vida en konkursförvaltare ska tvingas driva ett konkursbo vidare för att trygga fjärrvärmekundernas värmeförsörjning. Flera olika lösningar har presenterats i utredningen, t.ex. garantier i försäkringsform, bankgaranti, intern och extern fond. Utredaren har kommit fram till att det bästa sättet att trygga fortsatta leveran- ser är genom en gemensam fonderingslösning. Utredaren föreslår därför att en extern fond inrättas. Fonden ska finansieras av branschen och förvaltas av Kammarkollegiet. Fonden ska omfatta en fastställd summa och medel ska betalas ut på begäran från konkursförvaltare. Medel från fonden ska utgå under en be- gränsad period. har kunden möjlig- het att ta ställning till ny värmeanläggning eller fortsatt anslutning till ny fjärrvärmeaktör. Vi är positiva till den fondlösning som föreslås. När det gäller den andra viktiga punkten, om huruvida en kon- kursförvaltare ska kunna tvingas driva en verksamhet vidare under , har utredaren valt att inte införa tvång. Utredaren menar att tillgången till fondmedel skulle vara tillräckligt för att motivera fortsatt drift under det år som en konkursförvaltare normalt har möjlighet att driva en verksamhet vidare. Utgångspunkten för utredaren är, att man genom tvång inkräktar alltför mycket på kon- kursförvaltarens möjligheter att själv råda över konkursboets av- veckling. Utredaren menar att konsekvenserna skulle bli, att en konkursförvaltare, vid fortsatt drift, måste ta ansvar för ett antal frågor i verksamheten, t.ex. driva verksamheten vidare under skade- ståndsansvar och under beaktande av miljöfrågorna. Vi anser att det i direktivet finns tydliga anvisningar, att man ska skapa regler för att trygga fjärrvärmeleveranserna vid en konkurs. Enligt vår mening måste man införa leveranstvång för att säker- ställa fjärrvärmeleveranserna. Det kan inte lämnas till konkursför- valtaren att avgöra huruvida denne ska eller inte ska fortsätta driften. Risken finns att en konkursförvaltare, trots att medel kan tillföras för fortsatt drift, tar steget att upphöra med leveranserna för att avveckla boet om detta skulle visa sig fördelaktigast för konkurs- boet. I värsta fall kan konkursförvaltaren fatta beslutet att aban- donera fjärrvärmeanläggningen. Oavsett vilket beslut konkursför- valtaren väljer, sker dennes agerande utifrån vad som är bäst för konkursboet och för dess borgenärer. Inte för kunderna och de som är beroende av fortsatt drift . Vi menar att tvångsleverans är en förutsättning för att trygga fjärrvärmeleveranser vid en konkurs. Vi kan inte se, att det skulle komplicera konkurslagstiftningen märkbart, om konkursförvaltaren – istället för att endast ges möjlighet att driva en verksamhet – åläggs att enligt samma regler driva verksamheten vidare under en begrän- sad tid. Även om det krävs en genomgång och revidering av kon- kurslagstiftningen, anser vi inte att detta ska vara tillräckliga skäl för att avstå från att välja tvångsleverans. Juridiken måste ju ses som ett verktyg för att uppnå önskat resultat och inte utgöra hinder för detta. Särskilt yttrande av experten Regeringen beslutade att tillsätta en fjärrvärmeutred- ning för att bl.a. belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värme- marknaderna och föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumen- ten mot oskälig prissättning på fjärrvärme. I huvudbetänkande och delbetänkanden har förslag till ökade mark- nadsinslag inom nätverksamheten behandlats. Utgångspunkten har varit att fjärrvärmeföretagen har en mycket stark ställ- ning gentemot kund och konsument och att det behövts genomföras åtgärder för att stärka kund och konsuments ställning i förhållande till fjärrvärmeföretagen. Min uppfattning som även kommit utredningen till del i tidigare särskilda yttranden är att det behövs mer långtgående åtgärder för att nå mer av marknadslösningar inom och till och från näten. Kund, konsument och leverantörer till näten har en svag ställning även med de förslag som presenterats. beslutades om ytterligare ett tilläggsuppdrag till utredningen. Utredaren skall utreda och lämna förslag till lämplig reglering i syfte att säkra leveranser av värmeenergi till fjärrvärme- kunder vid en obeståndssituation i ett fjärrvärmeföretag. Utredarens förslag är att inrätta en fjärrvärmefond i syfte att finansiera fortsatt produktion och distribution av fjärrvärme till kund vid en eventuell konkurs. Fonden ska betalas med ett belopp motsvarande tre hundradels procent av den avgiftsskyldiga fjärrvärme- verksamhetens omsättning för närmast föregående verksamhetsår. Min uppfattning är att fjärrvärmeföretagen även i det fall utred- ningens tidigare förslag införs har en så stark ställning att det inte finns behov att inrätta en fond för att hantera eventuella konkurser. Nätföretagen har även framöver goda möjligheter att på olika sätt gardera sig mot de begränsade risker de tar. Förslaget till fond och avgift till densamma omfattar inte kommu- nala fjärrvärmeverksamheter som drivs i förvaltningsform vilket inne- bär att förslaget kan få en konserverande effekt på de kommunala verksamheternas struktur och ägande. Min uppfattning är att det be- hövs ökade inslag av konkurrens inom näten, ökad konkurrens- utsättning av driften och förutsättningslös översyn av det framtida ägandet av nätverksamheterna. Eftersom förslaget gynnar drift i förvaltningsform motverkar det ökad konkurrensutsättning. Med hänvisning till ovanstående avstyrker jag utredarens förslag att inrätta en fjärrvärmefond. (N 2003:03) Beslut vid regeringssammanträde . Utredaren skall utreda och lämna förslag till lämplig reglering i syfte att säkra leveranser av värmeenergi till fjärrvärmekunder vid en obeståndssituation i ett fjärrvärmeföretag. Tilläggsuppdraget skall redovisas . (N 2003:03) Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över fjärrvärmens konkurrenssituation på värme- marknaderna (dir. 2002:160). Utredaren redovisade huvuduppdraget i betänkandet Skäligt pris på fjärrvärme (SOU 2004:136). beslutade regeringen om ett tilläggsuppdrag (dir. 2004:58). Enligt tilläggsuppdraget skall utredaren lämna förslag till hur och rådets direktiv /8/EG om främjande av kraftvärme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG skall genomföras i . Detta tilläggsupp- drag skall redovisas . Utredaren kommer i samband med redovisningen av detta uppdrag även att lämna för- slag till en samlad lagstiftning för de frågor som bl.a. avser för- bättrat kundskydd för fjärrvärmekunder. försattes tre fjärrvärmeföretag verksamma inom , och kommuner i konkurs. Konkurs- förvaltaren har uppgett att han kommer att stänga av fjärrvärme- leveranserna i de nämnda kommunerna om inte kunderna tecknar avtal med konkursboet till ett betydligt högre pris än det som gällde mellan kunden och konkursgäldenären. Detta aktualiserar frågan om behovet av skydd för fjärrvärmekunder mot att fjärr- värmeleveranserna upphör. Vid konkurs skall en konkursförvaltare ta ställning till om kon- kursbolagets verksamhet skall drivas vidare i konkursboets regi för att senare säljas i sin helhet eller om verksamheten skall upphöra. Avgörande för ställningstagandet är vad som framstår som mest fördelaktigt för fordringsägarna. Väljer konkursförvaltaren att upp- höra med verksamheten i ett fjärrvärmeföretags konkurs riskerar företagets kunder att bli utan värmeleveranser. En kontinuerlig försörjning med värmeenergi för uppvärmning utgör en väsentlig nyttighet för såväl hushåll som annan verksam- het. Ett avbrott i värmeleveranserna kan orsaka betydande olägen- heter för den enskilde och även innebära att vattenförsörjnings- system och annan utrustning i byggnaderna kan ta skada. I de flesta fall är även möjligheterna till alternativ värmeförsörjning starkt be- gränsade, särskilt på kort sikt. Fjärrvärmekunder befinner sig så- ledes i en utsatt ställning om en fjärrvärmedistributör av någon anledning upphör med att leverera värmeenergi. Genom ett reglerat kundskydd för fjärrvärmekunder i en obeståndssituation kan även förtroendet för fjärrvärmen som uppvärmningsform stärkas. Inom ramen för utredarens uppdrag att lämna förslag till åt- gärder för att bättre skydda fjärrvärmekonsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme har utredaren föreslagit att en reglering av avbrottssituationer inom ett avtalsförhållande införs. Den före- slagna regleringen ger dock inget skydd vid en konkurssituation.