sou · GTB399d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Lagerandelar blir enligt förslaget till 27 kap. 6 § kapitalandelar. Om kapitalandelen är en näringsbetingade andel kan en kapitalvinst vara skattefri enligt 25 a kap. Bestämmelsens syfte är att trots skatte- friheten för kapitalvinst skall eventuella avdrag för nedskrivningar på lagerandelar återföras till beskattning vid en avyttring. Det gäller således avdrag som erhållits innan avdragsrätten upphör enligt utredningens förslag. Är kapitalvinsten däremot skattepliktig kommer nedskrivningen att beaktas genom bestämmelsen i 44 kap. 22 a §. Ett exempel visar tillämpningen. Förutsättningar: Anskaffnings- värde , avdrag för nedskrivning , återfört avdrag som tagits upp , försäljning för . Kapitalvinsten beräknas med tillämpning av 44 och 48 kap. I för- slaget till 44 kap. 22 a § anges att omkostnadsbeloppet för andelen skall minskas med den nedskrivning som netto dragits av. Kapital- vinsten blir – (- (– ) = . Enligt 25 kap. 5 a § skall avdraget för nedskrivningen minskat med återförd nedskrivning (nettonedskrivning ) tas upp, dock högst ett belopp lika med kapitalvinsten (). Bestämmelserna i 26 – 32 §§ motiveras i kapitel 7. De ägare som berörs av bestämmelserna är de som kan äga näringsbetingade andelar, dvs. i huvudsak svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar och utländska bolag som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och motsvarar något sådant svenskt företag (24 kap. 13 §). Näringsbetingade andelar kan omfatta andelar i ett aktiebolag, i en ekonomiska förening och i vissa ytterligare utländska associa- tionsformer, se 24 kap. 16 §. Motiveras i avsnitten 7.2.5.3 och 7.2.5.9. Motiveras i avsnitt 7.2.5.2. Genom att företaget måste ha upplösts genom likvidation eller konkurs omfattas inte fall där företaget upplösts genom fusion. Punkten 2 Motiveras i avsnitt 7.2.5.9. Punkterna 3 och 4. Motiveras i avsnitt 7.2.5.5. Punkten 5 Motiveras i avsnitt 7.2.5.7. En utskiftning av en till- gång i samband med en likvidation är en sådan överlåtelse som kan omfattas av denna bestämmelse. Motiveras i avsnitt 7.2.5.4. Bestämmelsen i första stycket motiveras i avsnitt 7.2.5.3. Bestäm- melsen i andra stycket motiveras i avsnitt 7.2.5.6. Motiveras i avsnitt 7.2.5.8. Motiveras i avsnitt 7.2.5.4. Bestämmelsen i denna paragraf tar sikte på diskvalificerande ägarförändringar som ägt rum efter det att avdrag för likvidations- förlusten getts (men det har inte kunnat utnyttjas ännu). Bestäm- melsen i 29 § utgör däremot ett villkor för att avdrag för likvida- tionsförlusten över huvud taget skall ges. Tillägget om att det skall vara en kvalificerad underprisöverlåtelse är en följd av att utredningen föreslår en ändrad terminologi och innebär ingen ändring i sak. I bestämmelsen har lagts till de nya bestämmelserna i 19–28 §§. I bestämmelsen anges innebörden av begreppet intressegemenskap i 27 kap. I bestämmelsen anges innebörden av begreppet lagerfastighet i 27 kap. Bestämmelserna om lagerfastighet gäller, liksom för annan tillgång som anges i denna lag, även vid förvärv, innehav eller avytt- ring av del av lagerfastighet. I bestämmelsens första stycke anges att alla andelar och andra värde- papper som innehas i byggnadsrörelse och handel med fastigheter skall anses som kapitaltillgångar. Regeln omfattar såväl andelar etc. som redan nu är kapitaltillgångar, som andelar som är lager- andelar enligt 27 kap. Klassificeringen som kapitaltillgång innebär att avdragsrätt för nedskrivning inte föreligger. Vidare innebär klassificeringen att andelarna kan klassificeras som närings- betingade andelar och att härigenom utdelning och kapitalvinster kan bli skattefria. Med uttrycket innehas i avses att alla värdepapper som har samband med den bedrivna byggnadsrörelsen eller handeln med fastigheter skall omfattas. I bestämmelsen har jämfört med nuvarande 6 § tillagts andra värdepapper då alla värdepapper som innehas i byggnadsrörelsen eller handeln med fastigheter skall behandlas som kapitaltillgångar. I 4 kap. 41 § lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomst- skattelagen (1999:1229) finns bestämmelser om andelar förvärvade . Utredningen föreslår att övergångsbestämmelsen skall upphöra att gälla. I bestämmelsens andra stycke behålls definitionen i 6 § på andelar i ett svenskt handelsbolag som är lagertillgångar. Dessutom tas an- delar i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person med här. I ett nytt tredje stycke anges att nedskrivning på sådana lager- andelar inte får dras av. En återföring av tidigare avdragsgill ned- skrivning skall tas upp (jfr 21 §). Bestämmelsen i paragrafen har anpassats till de ändringar som gjorts i 6 § andra stycket beträffande andelar i en i utlandet del- ägarbeskattad juridisk person. Bestämmelsen innebär att bestämmelserna om andelar i nuvarande 6 och 7 §§ även gäller andelar etc. i tomtrörelse. I bestämmelsen anges definitionen av förvaltningsfastighet. Definitionen av förvaltningsfastighet gäller alla företagsformer. Definitionen gäller lagerfastigheter enligt 27 kap. Ett tillägg har intagits i 4 kap. 39 § ILP för att denna m.fl. bestämmelser helt klart även skall omfatta i ILP angivna lagerfastigheter. Klassificeringen som förvaltningsfastighet inträder bl.a. fr.o.m. ingången av det tredje beskattningsåret då en byggnad färdigställts. Färdigställs byggnaden inträder klassificeringen fr.o.m. , om beskattningsår är lika med kalenderår. För lagerfastigheter som utgör förvaltningsfastigheter enligt 27 kap. 19 § skall avdrag för nedskrivning inte medges. För andra lagerfastigheter medges avdrag för nedskrivning som enligt bestämmelserna i 17 kap. Avdrag medges dessutom för nedskrivning som avser utgifter för ny-, till- eller ombyggnad till utgången av andra beskattningsåret efter färdigställandet av ny- eller tillbyggnaden. Bestämmelsen kan främst bli tillämplig om ny-, till- eller ombyggnad utförs på en lagerfastighet som redan klassificerats som förvaltningsfastighet. Den kan även bli tillämplig för ny-, till- eller ombyggnader som utförs innan lagerfastigheten blir förvaltningsfastighet och där avdragsrätten för nedskrivning upphör tidigare enligt första än andra stycket. Av allmänna bevisbörderegler följer att det är den skattskyldige som får visa i vilken utsträckning en nedskrivning på fastigheten är hänförlig till dessa byggnadsåtgärder. Även efter det att en lagerfastighet blivit en förvaltningsfastighet och avdragsrätten för nedskrivning upphört, skall återföring av nedskrivning tas upp i den utsträckning avdrag erhållits för ned- skrivningen. Återföring för nedskrivning skall liksom nu bedömas enligt bestämmelserna i 17 kap. Återföringen skulle även utan be- stämmelsen i 21 § tas upp eftersom fastigheten är lagerfastighet. Bestämmelsens främsta funktion är att ange att återföring bara tas upp i den utsträckning avdrag erhållits för ned- skrivningen. Bestämmelsen i 22 § har som syfte dels att en förlust som hänförs till fållan enligt 25 kap. 12 § även skall omfatta den del av förlusten som redan dragits av genom nedskrivningar och dels att den kvo- terade vinsten/förlusten enligt 27 § skall beräknas efter återföring av nedskrivningen. Nedskrivningarna skall enligt bestämmelsen tas upp vid över- låtelsen. Vid beräkning av resultatet av fastighetsöverlåtelsen enligt 24 § får samma belopp dras av. För ett företag gäller att om denna beräkning resulterar i en förlust så omfattas den av fastighetsfållan i 25 kap. 12 §. Ett exempel visar hur regeln kan fungera för ett företag: Förutsättningar: Anskaffningsvärde , nedskrivning Bokfört värde . Resultat: I bokföringen redovisas en vinst . Vid beskattningen: tas upp som intäkt av näringsverksam- het enligt 22 §. Resultatberäkning enligt 24 § vid avyttringen av fastigheten: – = - . Förlusten på omfattas av fållning enligt 25 kap. 12 §. Om avyttringen i stället sker med vinst så tas intäkten enligt 22 § helt ut av vinstminskningen enligt 24 § och nettopåverkan blir noll. Om överlåtaren är en fysisk person kan regeln påverka fördel- ningen av vinsten/förlusten mellan inkomstslagen näringsverksam- het och kapital. I ovanstående exempel kommer förlusten på att omfattas av fördelningen om 27 kap. 27 § är tillämplig. Även i ett vinstfall påverkas det belopp som skall fördelas. För de överlåtelser som omfattas av 23 § tillämpas en uppskovs- metod för att undvika att nedskrivningsbeloppet enligt 22 § skall tas upp i de fall där det matchande avdraget enligt 24 § resulterar i en förlust som skall fållas enligt 25 kap. 12 §. I detta fall skulle nämligen utan uppskovet nettoeffekten bli en intäkt som skall beskattas. Bestämmelsen tillämpas på begäran av den skattskyldige. Om överlåtaren av lagerfastigheten är ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person anges i fjärde stycket att bestämmelsen i övrigt, i stället skall tillämpas för del- ägaren. Bestämmelsen tillämpas inte för skattskyldig som är fysisk person. Restriktionen kan gälla överlåtaren av en lagerfastighet eller en delägare i ett handelsbolag som överlåter en lagerfastighet. Ett exempel visar tillämpningen: bokfört värde (efter avdragsgill nedskrivning) . Moderbolaget säljer år 1 fastig- heten till ett dotterbolag för . Dotterbolaget säljs år 3 till en extern köpare. Om uppskovsbestämmelsen i 23 § inte tillämpas skall moder- bolaget år 1 ta upp nedskrivningsbeloppet enligt 22 §. Resultatet enligt bokföringen och 24 § blir 80 – 70 – 30 = - . Förlusten skulle fållas. Med tillämpning av 23 § skall moderbolaget år 1 inte ta upp ned- skrivningsbeloppet enligt 22 §. Resultatet enligt bok- föringen blir 80 – 70 = , vilket även är den beskattnings- bara vinsten. Därefter skall enligt 23 § nedskrivningsbeloppet be- räknas med tillämpning av 22 § till och resultat beräknas med tillämpning av 24 § och beaktande av nedskrivningsbeloppet till 80 – 70 – 30 = - . Uppskovet omfattar av ned- skrivningsbeloppet och förlusten på . År 3 skall moder- bolaget ta upp som intäkt och behandla som fastighetsförlust som skall fållas enligt 25 kap. 12 §. Liksom nu beräknas resultatet vid överlåtelse av lagerfastigheter i redovisningen och justeras därefter om det följer av bestämmelser i denna lag. Utredningens förslag innebär att ett bokfört värde på en lagerfastighet kan behöva justeras eftersom nedskrivningar respek- tive återföringar av nedskrivningar på förvaltningsfastigheter kan ha gjorts i räkenskaperna men inte beaktats vid beskattningen. I bestämmelsen föreskrivs därför justeringar för detta för- hållande. Det illustreras med ett exempel: Anskaffningsvärde , nedskrivning som ej avdragits vid beskattningen , återföring som ej tagits upp vid beskatt- ningen . Det bokförda värdet på fastigheten är . Fastigheten avyttras för . Resultatet beräknas med bokfört värde som grund till . Enligt 24 § minskas resultatet med och ökas med . Det beskattningsbara resultatet blir en förlust på . Förlusten skall fållas enligt 25 kap. 12 §. Enligt bestämmelsen kan vid fastighetsavyttringar och entrepre- nader som är kopplade en förlust på fastighetsavyttring medföra att en vinst på entreprenaden ökar kvittningsutrymmet vid tillämpning av 25 kap. 12 §. Den situation som avses kan beskrivas på följande sätt: En obebyggd lagerfastighet avyttras år 1 för , med en förlust på . avtalas om att säljaren skall uppföra en byggnad på fastigheten för ett fast pris på . År 3 är entre- prenaden avslutad och resultatet blir en vinst på . Vid beskattningen sker följande. Förlusten år 1 på fållas. År 2 antas som ytterligare förutsättning en kapitalvinst på uppkomma, vid försäljning av en annan fastighet. Förlusten 1 kan kvittas mot denna kapitalvinst. Vinsten, , på entreprenaden tas upp år 3. anses som kapitalvinst vid tillämpning av 25 kap. 12 § och ökar kvitt- ningsutrymmet. Eftersom förlusten, , på markavyttringen redan dragits av får kvittningsutrymmet användas för kvittning mot andra kapitalförluster. Bestämmelsen innebär att en förlust på entreprenaden fållas enligt 25 kap. 12 §. En eventuell vinst vid avyttring av fastigheten torde ofta kunna kvittas mot förlusten, om denna inte redan kunnat ut- nyttjas, genom bestämmelsen om koncernkvittning i 25 kap. 12 § första stycket. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 8.3.2.5. I bestämmelsen föreskrivs att en vinst respektive en förlust vid överlåtelse av vissa lagerfastigheter skall fördelas mellan in- komstslagen näringsverksamhet och kapital. I bestämmelsen anges vilka poster som skall fördelas till inkomstslaget kapital. I 42 kap. 9 a § anges att motsvarande poster tas upp respektive dras av i inkomstslaget kapital. Tillämpningen av bestämmelsen utgår i grunden från innehavs- tid. Normalt bör tillämpningen av detta villkor inte innebära några problem. Endast överlåtarens innehavstid beaktas. Vidare anges som villkor att alltför omfattande byggnadsåtgärder inte skall ha utförts före överlåtelsen. En bedömning skall göras av att ny-, till- och ombyggnadsåtgärder på fastigheten huvudsakligen färdigställts före femårsperioden. Med färdigställts menas att ett visst projekt – en nybyggnad, en till- byggnad eller ett ombyggnadsprojekt – färdigställts. nadsåtgärder skall utgöra de huvudsakliga byggnadsåtgärderna, vilket torde innebära att av de totala byggnadsåtgärderna skall ha färdigställts före femårsperioden. Bestämmelsen tillämpas på vinst eller förlust som en fysisk per- son skall ta upp. Det innebär att även avyttringar som sker i handelsbolag omfattas av bestämmelsen om resultatet skall tas upp av en fysisk person. Värdehöjande reparationer beaktas genom att 26 kap. 2 § skall tillämpas enligt vad som anges i bestämmelsen. Det belopp som skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet kommer enligt 24 § att minska det resultat som skall kvoteras. En avsättningsmöjlighet är motiverad för lagerfastigheter där av- dragsrätt för nedskrivning inte föreligger. På dessa fastigheter kan skatteplikten för skadeersättning inte helt eller delvis neutraliseras genom nedskrivning. Vid ny-, till- eller ombyggnader på en för- valtningsfastighet kan avdrag erhållas för nedskrivning. Bestämmel- sen skall endast vara tillämplig på den de, av lagerfastigheten där nedskrivning inte får dras av. Se vidare avsnitt 8.3.2.5. 11 och 12 §§ I bestämmelserna har tillägg gjorts för att ange att ersättnings- fonder kan tas i anspråk för förvaltningsfastigheter. Vid ianspråktagande av en ersättningsfond för en förvaltnings- fastighet skall gälla samma principer som redan gäller för kapital- fastigheter. Denna reglering är dock speciell och i ett nytt stycke anges särskilt vad som gäller för förvaltningsfastigheter. Ett exempel visar vad detta kan innebära: tas i anspråk ur en ersättningsfond och en tillbyggnad görs för . läggs till förvaltningsfastighetens bok- förda anskaffningsvärde. För avskrivningar enligt 19 kap. skall an- skaffningsvärdet minskas till . Vid tillämpning av 17 kap. skall likaså anskaffningsvärdet minskas med vid resultat- beräkningen (se 17 kap. 33 § med hänvisning till 31 kap. 18 §). Detta får genomslag på resultatberäkningen vid överlåtelse av fastigheten. 20 § och rubriken närmast före 20 § Paragrafen skall upphävas och rubriken utgå. Beträffande motiver- ingen för detta, se avsnitt 2.4.4. 11 och 14 §§ Tilläggen innebär att fullständig kontinuitet skall tillämpas på lagerfastigheter som avyttras genom en verksamhetsavyttring. Det innebär bl.a. att säljarens anskaffningsvärde kan beaktas vid en be- dömning enligt 27 kap. 21–22 §§ så att nedskrivningar som före- tagits under säljarens innehavstid kan återföras hos köparen. Ett exempel visar bestämmelsernas innebörd: Förutsättningar: Anskaffningsvärde , avdragsgill ned- skrivning och bokförda värdeminskningsavdrag . Överlåtelse genom verksamhetsavyttring. Resultat: Enligt förslaget till ändring av 14 § inträder det säljande företaget i det köpande företagets skattemässiga situation. Det innebär övertagande av anskaffningsvärde , avdragsgill nedskrivning och bokförda värdeminskningsavdrag . I förslaget till ändring av 11 § anges att inkomst inte tas upp för lagerfastigheter. Det innebär bl.a. att nedskrivningsbelopp enligt 27 kap. 22 § inte skall tas upp. För det köpande företaget gäller att nedskrivningen på kan komma att återföras genom tillämpning av 27 kap. 21 eller 22 §§ respektive vid avyttring. Tillägget om att det skall vara en kvalificerad underprisöverlåtelse är en följd av att utredningen föreslår en ändrad terminologi och innebär ingen ändring i sak. I paragrafen tas en hänvisning till bestämmelserna om avdrag vid likvidation och konkurs i 25 a kap. 32 § in. Den nya fjärde strecksatsen motiveras i avsnitt 2.6. Tillägget i femte strecksatsen motiveras av att vid överlåtelse av en tillgång från ett företag till ett annat kan andelar i det förvärvande företaget ägas av t.ex. en fysisk person, vilken beskattas i in- komstslaget kapital vid avyttring av andelar i det förvärvande före- taget. I bestämmelsen anges att ett belopp som minskat en vinst respek- tive en förlust i inkomstslaget näringsverksamhet vid avyttring av lagerfastighet enligt 27 kap. 27 § skall tas upp respektive dras av i inkomstslaget kapital. De belopp som tas upp respektive dras av i inkomstslaget kapital utgör intäkt respektive kostnad enligt 42 kap. och omfattas exempelvis inte av bestämmelsen i 45 kap. 33 § om kvotering. Utredningens förslag innebär att lagerandelar i byggnadsrörelse etc. skall behandlas som kapitaltillgångar. För ägare som är företag innebär det oftast att andelarna klassificeras som näringsbetingade andelar och kapitalvinst eller kapitalförlust beskattas då normalt inte. I något fall uppfylls dock inte kraven i 24 eller 25 a kap. – exempelvis om andelarna hänför sig till ett skalbolag – och det kan därför bli aktuellt att beräkna kapitalvinst eller kapitalförlust. För fysiska personer blir lagerandelar likaså kapitalandelar, med fortsatt skatteplikt för utdelning och kapitalvinst i inkomstslaget kapital. Bestämmelsen i 22 a § har till syfte att i dessa situationer beakta om en del av omkostnadsbeloppet redan har dragits av genom ned- skrivning. Omkostnadsbeloppet skall reduceras med det belopp som netto dragits av. Detta omkostnadsbelopp används, vid kapitalvinstberäkning (se även kommentaren till 25 a kap. 5 a §) och enligt 57 kap. 8 § m.m. Bestämmelsen i andra stycket motiveras i avsnitt 4.3.5. Tillägget om att det skall vara en kvalificerad underprisöverlåtelse är en följd av att utredningen föreslår en ändrad terminologi och innebär ingen ändring i sak. Ändringen i första stycket är en följd av att 22 § införs. Ändringen i paragrafen är en följd av att 22 § införs. Bestämmelserna i paragrafen motiveras i avsnitt 4.3.5. Bestämmelsen i första stycket omfattar inte andelar i onoterade Detta är obehövligt eftersom kapital- förluster på sådana andelar alltid skall kvoteras enligt 24 §. Om något av undantagen i andra och tredje styckena i 22 § är tillämpligt innebär det att kvittning kan ske enligt bestämmelsen i 20 §. Beloppet i tredje stycket beräknas för andelar i ett företag som avyttrats under beskattningsåret. Om andelar i detta företag avyttras beskattningsåret därpå beräknas ett nytt belopp. Likaså beräknas två belopp om det är andelar i två företag som avyttrats under samma beskattningsår. Det nya tredje stycket motiveras i avsnitt 7.2.5.9. Tillägget i rubriken och i paragrafen om att det skall vara en kvalifi- cerad underprisöverlåtelse är en följd av att utredningen föreslår en ändrad terminologi och innebär ingen ändring i sak. Bestämmelsen upphävs, eftersom en fysisk person inte torde kunna ha några lagerandelar efter ändringen i 27 kap. 6 §. I andra och tredje styckena har hänvisningar till de bestämmelser som upphör att gälla tagits bort. Även nuvarande bestämmelser i 6 och 7 §§ upphör att gälla, men dessa paragrafer används för be- stämmelserna i nuvarande 9 och 10 §§ som oförändrade flyttas över till 6 respektive 7 §§. 2 § och rubriken närmast före Genom att orden svenska och svenskt tas bort så gäller bestämmel- serna oavsett om förvärvaren är svensk eller utländsk. Nuvarande tredje stycke fyller ingen funktion längre när de be- stämmelser som enbart gäller överlåtelser till utländska juridiska personer upphör att gälla. 6 § och rubriken närmast före Rubriken och bestämmelsen har oförändrade flyttats över från nu- varande 9 §. 7 § och rubrikerna närmast före Rubrikerna och bestämmelsen har oförändrade flyttats över från nuvarande 10 §. Tillägget om att det skall vara en kvalificerad underprisöverlåtelse är en följd av att utredningen föreslår en ändrad terminologi och innebär ingen ändring i sak. Bestämmelsen i första stycket första punkten har kompletterats så att en andel kan bli kvalificerad på grund av verksamhet i en egen näringsverksamhet. Egen eller närståendes näringsverksamhet syftar på den skattskyldige andelsägaren eller en närstående och gäller således en enskild näringsverksamhet. Ett nytt fjärde stycke har tillagts där det anges att enskild byggnadsrörelse och fastighetsförvaltning i fåmansföretag skall an- ses som likartad verksamhet. Punkten 2 gäller bestämmelser som föreslås i kapitel 2 respektive i kapitel 6. Punkten 3 motiveras i avsnitt 2.3.5. Punkten 4 motiveras i avsnitt 7.2.5.9. Punkten 5 gäller bestämmelser som föreslås i kapitel 4. Punkten 6 motiveras i kapitel 8.5.2.1. Punkten 7 gäller bestämmelser som föreslås i kapitel 9. Enligt 22 kap. 5 § IL räknas som uttag bl.a. att skattskyldigheten för in- komsten från en näringsverksamhet helt eller delvis upphör (jfr RÅ 2004 ref. 93). Övergångsbestämmelsen innebär endast att om det finns skatte- privilegierade stiftelser, ideella föreningar m.fl. som är skattskyldiga för inkomst av värdepappersrörelse och denna skattskyldighet upphör på grund av den nya bestämmelsen i 7 kap. 3, 7 eller 15 §§ IL, så skall någon uttagsbeskattning inte ske i anledning härav. 11.2Förslag till lag om ändring i lag (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229) Tillägget i andra stycket motiveras i kapitel 8.3.2.7. Motivet härför framgår av avsnitt 8.3.2.3. 11.3Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Tillägget i sista stycket motiveras i avsnitt 2.3.5. Särskilt yttrande av experterna Utredningen behandlar beskattning av byggnadsrörelse för fysiska personer och konstaterar att en försäljning av lagerfastigheter be- skattas på ett sätt som i vissa fall kan anses högre än för jämförbara situationer. För en person som inte bedriver byggnadsrörelse räknas hela värdeförändringen på en kapitalfastighet som kapital- inkomst och beskattas därmed i inkomstslaget kapital med kapital- skattesatsen (av vinsten är dock skattepliktig). För en person som bedriver byggnadsrörelse räknas hela värde- förändringen på en lagerfastighet som arbetsinkomst och vinsten beskattas därför i inkomstslaget näringsverksamhet vilket innebär en beskattning (inklusive socialavgifter). Om försäljningen sker i nära anslutning till att fastigheten färdigställts kan större delen av vinsten anses vara ett resultat av byggnadsverksamheten. Ju som gått efter det att fastig- heten färdigställts desto större andel av vinsten kommer att vara ett resultat av andra faktorer än byggnadsverksamheten. Främst är det då naturligtvis ren värdestegring som påverkar resultatet. Det kan belysas med följande exempel. En person bedriver byggnadsrörelse och bebygger en fastighet. Efter avvecklas byggnads- verksamheten men fastigheten behålls. Trots att en eventuell värdeförändring på fastigheten efter så lång innehavstid endast till en mycket liten del kommer att vara hän- förlig till byggnadsverksamheten kommer hela resultatet av försälj- ningen enligt nuvarande regler i sin helhet att räknas som arbets- inkomst. De motiv som skattereform (prop. 1989/90:110) låg till grund för beslutet att beskatta värdeförändringar på fysiska per- soners kapitalfastigheter som kapitalinkomst gäller även för fysiska Därför föreslår utredningen nu helt korrekt att av vinsten vid en avyttring av en lagerfastighet skall en viss andel kvoteras som kapitalinkomst.