sou · GTB32 · 2006-01-01 00:00:00 — Den som äger eller på annat sätt förfogar över ett kabelnät kallas för kabeloperatör eller nätinnehavare. Ett kabelnät kan bestå av olika nätdelar och ofta är kabeloperatören ägare till endast en del av dessa. Det är exempelvis inte ovanligt att en kabeloperatör hyr kapacitet i ett stamnät som ägs av annan. De fyra nätinnehavare för kabel-TV som har flest anslutna hushåll är Com Hem, Kabelvision, UPC och . Dessa har tillsammans ca 2,2 miljoner anslutna hushåll.5 Com Hem ägs av riskkapitalbolaget . Kabelvision är ett helägt dotterbolag till . UPC är ett dotterbolag till , som i sin tur är ett helägt dotterbolag till har två affärsområden, Satellit TV och . ägs av det norska holdingbolaget , som i sin tur ägs av 4Medieutveckling , s. 50 och . 5Medieutveckling , s. 49. Dagens radio- och TV-marknad Com Hem, UPC och har i stora delar digitaliserat de nät de äger eller disponerar via avtal. Dessa företag erbjuder digitala programpaket med en mängd olika kanaler vid sidan av sina analoga utbud. Kabelvision erbjöd inte digital-TV. Tabell 2.2 visar antalet anslutna hushåll hos ovanstående företag, hur många av dessa vars kabel-TV-nät är digitaliserat respektive hur många av hushållen som genom att skaffa en digital-TV-box och teckna ett digital-TV-abonnemang har valt att ha digital mottagning. Tabell 2.2 Kabeloperatörer, hushåll och digitalisering 1 350 000 () 273 600 () Källa: Com Hem (uppgifter om digital mottagning avser Q1 2004), UPC (uppgifter per ). redovisar inte statistik över digital mottagning. För och Kabelvision kommer uppgift om antal anslutna hushåll från Medieutveckling . Att inte fler hushåll har gått över till digital mottagning beror troligen på att incitamenten för kabel-TV-hushåll är mindre än för hushåll hänvisade till markbundna sändningar. I kabelnäten finns redan många kanaler i det analoga utbudet. Dessutom har flera kabeloperatörer uttalat att de kommer att fortsätta sända analoga signaler i näten även sedan de analoga marksändningarna har upphört, om det finns önskemål om detta från kunderna. En omvandling av den digitala TV-signalen till analog form kräver programföretagens godkännande.8 Enligt uppgift från SVT har bolaget inte haft något emot en sådan omvandlig.9 Frågor om vilken skyldighet innehavare av elektroniska kommunikationsnät 8SOU 2003:109, s. 64. Dagens radio- och TV-marknad skall ha att vidaresända TV-program efter det att de analoga marksändningarna har upphört behandlas i Radio- och TV- lagsutredningens betänkande Must carry (SOU 2003:109). Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att lägga fram en proposition angående utredningens förslag /2005. För att bedriva satellitsändningar krävs inte något tillstånd. Däremot skall den som svarar för en programtjänst som sänds via satellit under vissa förutsättningar registreras hos Radio- och TV- verket. fanns elva satellitsändande företag registrerade.10 Även SVT och TV4 sänder via satellit som komplement till bolagens sändningar i marknätet. Det finns också ett antal satellitkanaler som inte är registrerade som satellitsändande hos Radio- och , på grund av att de sänder från exempelvis . Sändningar från dessa kanaler, exempelvis TV3 och Kanal , regleras istället av det brittiska organet Ofcom. Detta gäller trots att kanalernas program även sänds i det digitala marknätet. Enligt ett beslut som fattats av och TV lyder sändningar från dessa bolag inte under svensk jurisdiktion.11 Enligt uppgifter till utredningen behandlas jurisdiktionsfrågan dock åter av . Något förnyat ställningstagande hade ännu inte gjorts i december 2004.12 På den svenska marknaden finns två operatörer som sänder TV via satellit - och Viasat. Viasat ingår i och sänder via satelliten . sänder via satelliten och ägs som nämnts ovan av . Förutom sändningar från dessa satelliter kan man i ta emot sändningar av både krypterade och okrypterade kanaler från ett 10Medieutveckling , s. 45 f. 11Beslut , SB 202/00, dnr 97/00-75. SOU 2005:2 Dagens radio- och TV-marknad flertal andra satelliter, under förutsättning att man har rätt mottagarutrustning.13 Digitaliseringen av sändningar via satellit är genomförd. lyssnar av alla personer i på radio.14 Radioutbudet i består av public service-radio, privat kommersiell lokalradio och närradio. Digitala radiosändningar förekommer endast inom public service. Möjligheten att sända med digital teknik är dock öppen för alla, inom vissa utpekade sändningsområden.15 I betänkande Digital Radio (SOU 2004:16) föreslås bl.a. att en del av kapaciteten i det regionala DAB-nätet bör upplåtas till privata aktörer. Kommittén föreslår också att det bör prövas om det finns en kommersiell efterfrågan att bedriva sändningar i det nationella DAB-nätet. Den största radiokanalen i är SR:s P4, med 25 lokala kanaler och gemensamt riksutbud. Sedan följer privata med 34 lokala stationer16, följd av de nationella kanalerna P3 och P1. Marknadsandelarna för radiolyssnandet i var för ett genomsnittligt dygn /3-13/6 2004 följande: , privat lokalradio och närradio 2,2 procent.17 Övrig radio (t.ex. utländsk radio, kortvåg, satellit, annan webbradio än SR och privat lokalradio) stod för 0,8 procent.18 På motsvarande sätt som inom televisionens område konkurrerar public service-radion och de kommersiella radiokanalerna med varandra om lyssnarnas tid. Eftersom public service-radion finansieras genom TV-avgiftsmedel har SR och UR inte som primär målsättning att maximera antalet lyssnare. I sin strävan att uppfylla sitt public service-uppdrag om att få både en bred publik 13Medieutveckling , s. 46. 14RUAB Rapport 2004. 15Förordning (1995:1020) om digitala ljudradiosändningar. 17RUAB Rapport 2004. 18Resterande består av icke definierbar radio, dvs. de intervjuade har uppgett att de lyssnat på radio men kan inte uppge vilken kanal. Källa: RUAB. Dagens radio- och TV-marknad och många olika, smalare publiksegment är det dock av stor betydelse att få en stor andel av befolkningen som lyssnare. För den privata lokalradion har konkurrensen om lyssnarna en avgörande betydelse för intäkterna eftersom priset baseras på antalet lyssnare. På reklammarknaden möter lokalradioföretagen konkurrens från andra kommersiella lokalradioföretag och även från andra medieslag. Lokalradiomarknaden, med sin struktur med ett fåtal nätverk/ägarsfärer, kan enligt bedömning sägas vara oligopolistisk. På en sådan marknad finns risk att konkurrensbegränsningar uppstår. konstaterar dock att ingen av ägargrupperna torde ha en ställning på vare sig lyssnar- eller radioreklammarknaden som kan betecknas som dominerande i konkurrenslagens mening.19 Tillstånd att bedriva nationella radiosändningar i beviljas av regeringen med stöd av Radio- och TV-lagen. Public service- företagen är de enda företagen som har sådant tillstånd. Verksamheten finansieras genom TV-avgiften och sändningarnas innehåll styrs till stor del av villkor i sändningstillstånd och anslagsvillkor (se kapitel 5). SR bedriver analoga sändningar i fyra rikstäckande kanaler, P1- P4. P4 består av 25 lokala kanaler. Dessutom sänder SR P5 , , Radio och flera digitala kanaler med DAB-teknik samt över Internet. För att sända lokalradio krävs tillstånd från Radio- och . Regler om lokalradiosändningar finns i 5 kap. radio- och TV-lagen. fanns 87 sändningstillstånd för lokalradio och dessa stationer når tillsammans av befolkning. För tillstånd som utfärdats efter är koncessionsavgiften per tillstånd per år.20 Enligt radio- och TV-lagen får sändningstillstånd förenas med villkor som avser skyldighet att 19 rapportserie: 2003:2, Konkurrens och samarbete inom medierna, s. 185. 20 Medieutveckling , s. 29. Dagens radio- och TV-marknad exempelvis sända en viss mängd eget material och att sända en viss mängd program med lokal anknytning. I stort sett samtliga lokalradiostationer ingår numera i olika nätverk uppbyggda dels på ägarsamband, dels på samordnad programverksamhet och/eller reklamförsäljning. Fyra större nätverk dominerar marknaden: NRJ (alla ), /MTG Radio (bl.a. och Lugna Favoriter), Fria Media (bl.a. Radio Match) och /SBS Radio (bl.a. , och ).21 Lokalradion har kommit att koncentrera sig på främst musikradio med inriktning mot vissa begränsade målgrupper. Lokalradion finansieras främst via intäkter från reklam och sponsring. Annonsmarknaden för den privata lokalradion har varit svag, vilket lett till svårighet att få lönsamhet i verksamheten. Som en följd har flera tillstånd återlämnats.22 Med närradio avses lokala ljudradiosändningar för föreningslivet. Regler om närradions verksamhet finns främst i 4 kap. i radio- och TV-lagen. Dessutom omfattas närradion av reklamreglerna i samma lag. Tillstånd att sända närradio ges av Radio- och och gäller , normalt . Tillståndsinnehavarna för närradion betalar inte någon avgift till staten för att bedriva sändningar. fanns det cirka 1 200 tillstånd att sända närradio, fördelade på drygt 160 orter i . Ett sändningsområde täcker i regel en kommun. Rätten att sända är öppen för ideella organisationer, församlingar och kyrkliga samfälligheter, studentförbund och föreningar som bildats i syfte att sända närradio. Ungefär en fjärdedel av tillståndsinnehavarna för närradion är religiösa föreningar. är reklam tillåten, men verksamheten är oftast beroende av annan finansiering från organisationerna själva och av olika former av bidrag, främst kommunala. I en rapport som upprättats inom görs en kartläggning och analys av s.k. icke kommersiell lokal radio och 22Medieutveckling , s. 21. Dagens radio- och TV-marknad TV, däribland närradion.23 I rapporten konstateras att det föreligger behov av genomgripande strukturförändringar inom bl.a. närradioområdet. beslöt om en ändring av radio- och TV-lagen så att det införs skärpta krav på anknytning till sändningsområdet för att ideella föreningar skall få tillstånd att sända närradio. Bakgrunden till förslaget är att möjligheten att sända närradio i vissa geografiska områden kommit att utnyttjas av kommersiella intressen utan lokal anknytning.24 Webbradio är en form av radio som distribueras över Internet. Med webbradio är räckvidden obegränsad, dvs. det är möjligt att nå lyssnare i hela världen. SR, UR och samtliga svenska lokalradionätverk vidaresänder sina ordinarie program på webben. Som alternativ till egenproduktion av program kan radio- och TV- företagen vända sig till fristående produktionsbolag för samarbete, uppdrag eller inköp. I och med att antalet kanaler blivit allt fler har marknaden för produktionsbolagen expanderat. Exempel på produktionsbolag inom televisionens område är , Meter Film och . Dessa företag producerar program inom en rad olika områden, exempelvis drama, underhållning och fakta. Såväl SVT som de kommersiella kanalerna köper produktioner från fristående produktionsbolag. kom av SVT:s program från utomstående producenter.25 Även SR lägger helt eller delvis ut produktioner på fristående produktionsbolag. Utläggningen sker inom de flesta programområden förutom nyheter. 23Öppna radion och televisionen – Kartläggning och analys av icke-kommersiell lokal radio och TV, 2004. 2003/04:182 Skärpta krav för närradiotillstånd, m.m., bet. 2004/05:KU4, rskr. 2004/05:33. 25SVT:s årsredovisning 2003. Dagens radio- och TV-marknad och TV är en statlig myndighet som granskar om svenska radio- och TV-sändningar, inklusive reklaminslag, följer regler och riktlinjer som finns i radio- och TV- lagen och i sändningstillstånd. Nämnden utses av regeringen. fram till att ett programföretag brutit mot gällande bestämmelser finns olika sanktionsmöjligheter. Om den som sänt brutit mot bestämmelserna om annonser, sponsring och otillbörligt gynnande kan nämnden ansöka hos länsrätten om att en särskild avgift ska påföras. Om nämnden fäller SVT, SR, UR eller TV4 för brott mot bestämmelserna om opartiskhet, saklighet, mediets genomslagskraft, privatlivsintrång m.m. kan ingen ekonomisk sanktion tillgripas. Dock kan nämnden förelägga den som fälls att offentliggöra nämndens beslut. Radio- och är en statlig myndighet med uppgift att hantera frågor gällande tillstånd att bedriva sändningsverksamhet inom radio och TV. Verket ger bl.a. tillstånd för lokal- och närradiosändningar och för tillfällig sändningsverksamhet. Radio- och registrerar dem som bedriver sändningsverksamhet i kabel och över satellit enligt radio- och TV-lagen. Vid tillståndsgivning för digital marksänd TV och radio är verkets uppgift bl.a. att till regeringen lämna förslag om hur tillstånden skall fördelas. 3 Organisation och verksamhet 3.1Ägarstruktur för radio och TV i allmänhetens tjänst Ägarformerna för public service-företagen har förändrats . beslutade om en ny ägarstruktur för bolagen inom public service-verksamheten. utgjordes ägarna av företrädare för folkrörelserna (), näringslivet () och dagspressen (). En grundläggande förutsättning för public service-företagens verksamhet är att programverksamheten kan bedrivas självständigt från publicistisk synpunkt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra maktgrupper i samhället. Ingen utomstående skall kunna påverka innehållet i enskilda program. har riksdag och regering ett ansvar för att bestämma grundläggande förutsättningar för public service-verksamheten. Till medlen för att skapa förutsättningar för en självständig programverksamhet hör ägarkonstruktionen. Mot denna bakgrund har riksdag och regering ansett att en stiftelse utgör den mest ändamålsenliga formen. Detta var också det alternativ som förordades av programbolagen själva och de tidigare ägargrupperna. I den utredning som föregick proposition om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten (prop. 1992/93:236) diskuterades tre alternativa ägarformer. Förutom den valda stiftelseformen diskuterades ett alternativ med statligt ägda programföretag samt ett tredje alternativ där programbolagens aktier skulle spridas till allmänheten. Alternativet med statligt ägande avfärdades i propositionen då man ansåg att ett från staten skilt ägande var en faktor som skulle bidra till programbolagens självständighet. Att aktierna skulle spridas till allmänheten bedömdes av tekniska skäl vara olämpligt. Den nya strukturen innebar att de tre programföretagen kom att ägas av varsin förvaltningsstiftelse – för , för AB och för . Konstruktionen med tre olika stiftelser visade sig dock vara mindre ändamålsenlig och beslöt att programföretagen skulle ägas av en och samma stiftelse för , och AB.1 3.2Förvaltningsstiftelsens uppdrag och verksamhet I koncernstrukturen för public service-företagen är förvaltningsstiftelsen moderstiftelse och programföretagen dotterbolag. Programbolagen äger i sin tur gemensamt Radiotjänst i () och (). Organisationen av public service-koncernen framgår av Figur 3.1. har en styrelse med elva ledamöter. Ledamöterna utses av regeringen efter förslag av partierna i . Enligt stiftelsens förordnande bör det bland styrelsens ledamöter finnas personer med erfarenheter från olika verksamheter i samhället och olika delar av landet. En styrelseledamot får inte vara medlem av styrelsen för eller anställd i SVT, SR eller UR. Inte heller statsråd eller anställda i får vara ledamot i förvaltningsstiftelsens styrelse. Däremot finns inget hinder för att riksdagsledamöter utses till styrelseledamöter. En av stiftelsens viktigaste uppgifter är att utse styrelseledamöter i programföretagen. Programföretagens styrelser består vardera av 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297. sju ledamöter (förutom två arbetstagarrepresentanter). Regeringen utser ordförande och en suppleant, medan förvaltningsstiftelsen på respektive bolagsstämma utser fem ledamöter och en suppleant. VD i respektive programföretag är självskriven ledamot. Programföretagens styrelser skall bestå av personer som kan förväntas bidra på ett kompetent och professionellt sätt i företagens ledningar. Styrelserna bör innehålla personer med företagsekonomisk kompetens och en bred kunskap om och förankring i det svenska samhället, t.ex. personer från folkrörelser, medier, kulturliv, folkbildning och näringsliv.2 3.3Programföretagens uppdrag och verksamhet De tre programföretagen , och är självständiga aktiebolag. Enligt företagens bolagsordningar skall respektive programföretag bedriva rundradioverksamhet och därmed förenlig verksamhet. Samma formulering används för SVT och SR. För UR skall rundradioverksamheten bedrivas inom utbildningsområdet. Programföretagen har i uppdrag att bedriva radio- respektive TV-verksamhet i allmänhetens tjänst i enlighet med sina respektive sändningstillstånd och anslagsvillkor. Verksamheten skall enligt bolagens sändningstillstånd bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Andra viktiga principer i public service- uppdraget är att utbudet skall vara mångsidigt och av hög kvalitet, finnas tillgängligt i hela landet, vara icke-kommersiellt och fritt från reklam samt beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. Förutsättningarna för bolagens verksamhet regleras främst av respektive bolags sändningstillstånd och anslagsvillkor samt av radio- och TV-lagen (1996:844). 2000/01:94, Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002 2005, uppdelas programföretagens verksamhet i kärnverksamhet, kompletterande verksamhet och sidoverksamhet. Avgiftsmedlen skall användas i företagets kärnverksamhet, dvs. radio- och TV-sändningar i allmänhetens tjänst, men även i verksamhet som syftar till att komplettera och stärka 1992/93:236, s. 16. Hit räknas till exempel programföretagens verksamhet på Internet. Även UR:s texthanteringsverksamhet3 och den publika delen av SR:s konsertverksamhet betraktas som kompletterande verksamhet. Förutom kärnverksamhet och kompletterande verksamhet bedriver bolagen olika typer av sidoverksamheter på kommersiell basis. Sådana verksamheter skall bära sina egna kostnader och får därmed inte finansieras med avgiftsmedel. Sidoverksamheter skall i övrigt bedrivas på ett konkurrensneutralt sätt. Den största andelen av SVT:s och UR:s sidoverksamhet består av försäljning av olika tekniska tjänster, till exempel uthyrning av TV-studior, teknisk personal samt olika typer av sändningstjänster.4 Övriga intäkter från sidoverksamhet är till exempel intäkter från visningsrätter (SVT), royalty (SVT) samt försäljning av produkter med anknytning till företagets verksamhet exempelvis böcker, kläder och spel. Nedan beskrivs kortfattat verksamheten hos SVT, SR och UR. För en utförlig beskrivning av respektive programföretags verksamhet hänvisas till Radio och TV i allmänhetens tjänst – Riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:1). Enligt SVT:s sändningstillstånd skall SVT sända två TV- program till hela landet. Att sända till hela landet innebär att av befolkningen skall kunna ta emot sändningarna i sina permanenta bostäder. De stora rikskanalerna i är SVT1 och SVT2. Båda dessa kanaler har det breda programutbud som föreskrivs av sändningstillstånd och anslagsvillkor. Förutom SVT1 och SVT2 sänder SVT följande kanaler okrypterat i det digitala marknätet: 24 temakanal med sport och nyheter. Barnkanalen – kanal med enbart program riktade till barn. Kunskapskanalen (tillsammans med UR). 3 Med texthanteringsverksamhet avses exempelvis lärarhandledningar som anses vara nödvändiga komplement till programproduktionen. UR:s produktion och försäljning av övrig programanknuten litteratur sker också inom texthanteringsverksamheten. 4 Programföretagens årsredovisningar 2003. SVT Extra kanal för evenemang eller program som av olika skäl inte kan sändas i SVT1 eller SVT2. Sänds inte regelbundet utan aktiveras vid behov. Enligt SR:s sändningstillstånd skall SR sända fyra rikstäckande ljudradioprogram, varav ett skall ha regionalt uppdelat innehåll. SR medges vidare rätt att sända ljudradioprogram avsedda för mottagning i utlandet. Följande av kanaler sänds analogt i FM-bandet: P1 rikstäckande kanal med inriktning mot nyheter, samhälle, kultur, talad underhållning m.m. P2 rikstäckande kanal med inriktning mot musik (bl.a. klassiskt, jazz och folkmusik) och program på minoritets- och invandrarspråk. P3 rikstäckande musik-, kultur- och samhällskanal som riktar sig till en yngre publik. P4 25 lokala kanaler med gemensamt riksutbud och . P5 eget utbud för storstadspubliken. Dessutom sänder SR i digitalradion ett antal kanaler med olika profil. I webbradion sänds SR:s digitala kanaler tillsammans med utbud från de analoga FM-sändningarna. UR har genom sitt sändningstillstånd rätt att i hela landet sända program med utnyttjande av SVT:s och SR:s sändningsutrymme. Detta skall ske enligt överenskommelse som träffas bolagen emellan. UR producerar radio- och TV-program vars huvudsakliga syfte är att användas inom utbildningsområdet. Programmen skall förstärka, bredda och komplettera samhällets utbildningsinsatser. UR:s program skall som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Enligt nuvarande sändningstillstånd skall UR renodla och koncentrera verksamheten ännu mer mot utbildningsprogram. sänder UR tillsammans med SVT den digitala Kunskapskanalen. Syftet är att förstärka folkbildnings- och utbildningsprogrammen inom public service. 3.4Verksamhet i helägda bolag 3.4.1Radiotjänst i () Radiotjänst i ägs gemensamt av SVT, SR och UR i proportionerna 61, . RIKAB:s huvuduppgifter är att ansvara för uppbörd av TV-avgiften och att bedriva avgiftskontroll. RIKAB bildades när beslutade att flytta ansvaret för uppbörden av TV-avgiften från . Årsskiftet 1989/1990 fick RIKAB ansvar för avgiftskontrollen. hanterar RIKAB även förvaltningen av de uppburna avgifterna, rundradiomedlen. Rundradiomedlen är placerade på det så kallade rundradiokontot hos . Enligt avtal med staten ansvarar RIKAB även för förvaltningen av distributionskontot. För en mer utförlig redogörelse av RIKAB:s förvaltningsuppdrag, se avsnitt 5.2.3. SVT, SR och UR utövar sitt ägande i RIKAB genom bolagsstämman där de bl.a. utser bolagets styrelse. Styrelsen skall (förutom arbetstagarrepresentanter) bestå av sex ledamöter och tre suppleanter. SVT utser styrelsens ordförande och en övrig ordinarie ledamot samt en suppleant för dessa. SR utser två ordinarie ledamöter och en suppleant medan UR utser en ordinarie ledamot och en suppleant.5 RIKAB:s verkställande direktör är också ledamot av styrelsen. Regeringen har inflytande på RIKAB:s verksamhet genom att förändringar i RIKAB:s bolagsordning måste godkännas av regeringen. Huvuddelen av RIKAB:s anställda arbetar på huvudkontoret i . Övrig personal är avgiftskontrollanter stationerade på olika orter i . Verksamheten i RIKAB finansieras huvudsakligen med TV- avgiftsmedel. Fakturering av tjänster mellan RIKAB och de övriga företagen sker i mycket liten omfattning. Finansieringen sker genom att RIKAB erhåller ett så kallat medelsavstående från de tre 5 Bolagsordning för RIKAB. Detta innebär att programföretagen avstår en viss del av sina avgiftsmedel till RIKAB. För att öka antalet TV-avgiftsbetalare arbetar RIKAB främst med tre olika typer av marknadsaktiviteter – avgiftskontroll, telemarketing och direktmarknadsföring. Avgiftskontroll sker genom att RIKAB:s representanter besöker hushåll som inte har betalat TV-avgiften. RIKAB genomför två kampanjer om skärpt avgiftskontroll . I samband med dessa används även så kallade pejlingfilmer i media tillsammans med utskick av vykort till samtliga hushåll i berörda områden. Genom telemarketing- verksamheten kontaktas olika målgrupper av potentiella nya TV- avgiftsbetalare per telefon, till exempel personer som bytt adress eller som köpt eller hyrt TV. Enligt 8 § i lag om TV-avgift (1989:41) är TV-handlare skyldiga att lämna uppgifter till RIKAB om personer som köper eller hyr en TV-mottagare. RIKAB:s direktmarknadsföring består i brevutskick till privatpersoner och juridiska personer som inte betalat TV-avgift. ägs gemensamt av SVT, SR och UR i proportionerna 61, . Styrelsen i SRF består av sju ledamöter (förutom arbetstagar- representanter).