sou · GTB365 · 2006-01-01 00:00:00 — att resa in, bosätta sig eller arbeta där, har rätt att få ett arbeta där, har rätt att få ett utdrag vars innehåll är begränsat utdrag vars innehåll är begränsat regeringen eller den myndighet regeringen eller den myndighet Detsamma gäller när en Detsamma gäller när en enskild behöver ett register- enskild behöver ett registerut- utdrag om sig själv enligt drag om sig själv enligt bestäm- bestämmelser i lagen (2000:873) melser i lagen (2000:873) om om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg eller lagen av personal vid hem för vård eller unga eller lagen (2005:405) om försäkringsförmedling. En begäran om uppgifter ur registret skall vara skriftlig och undertecknad av den sökande själv. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:410. 3.Förslag till lag om ändring i lagen (1998:621) om misstankeregister Härigenom föreskrivs att det i lagen (1998:621) om misstankeregister skall införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. En enskild som behöver ett registerutdrag om sig själv enligt bestämmelser i lagen (2006:000) om registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga har rätt att få ett utdrag vars innehåll är begränsat enligt föreskrifter som regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar. En begäran om uppgifter ur registret skall vara skriftlig och undertecknad av den sökande själv. Denna lag träder i kraft . 4.Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Härigenom föreskrivs att 22 § i förordningen (1999:1134) skall ha följande lydelse. Ett registerutdrag enligt 9 § andra stycket första meningen lagen (1998:620) om belastningsregister skall endast innehålla uppgifter om domar, beslut eller strafförelägganden där 1.någon annan påföljd än böter har dömts ut, 2.dagsböter har dömts ut för brott mot 3 kap. 5 §, 4 kap. 4 och 5 §§, 8, 9 och 14 kap. samt 17 kap. 1, 2 och 4 §§ eller 3.böter har dömts ut för brott som avses i 6 kap. 8 och 10 §§ samt 16 kap. 11 § , narkotikastrafflagen (1968:64), lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, vapenlagen (1996:67), vapenförordningen (1996:70) och äldre vapenlag- stiftning. Om påföljden även avser något annat brott än de som anges i första stycket 2 och 3, skall också uppgifter om det brottet lämnas ut. Ett registerutdrag enligt 9 § andra stycket andra meningen lagen (1998:620) om belast- ningsregister som den enskilde begär med hänvisning till bestämmelser i lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg skall endast innehålla uppgifter om domar, beslut eller strafförelägganden där påföljd har dömts ut för brott mot 3 kap. 1, 2 och 6 §§, 4 kap. 1 §, 6 kap., 8 kap. 6 § och 16 kap. 10 a § . Om påföljden även avser något annat brott, Ett registerutdrag enligt 9 § andra stycket andra meningen lagen (1998:620) om belast- ningsregister som den enskilde begär med hänvisning till bestämmelser i lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg skall endast innehålla uppgifter om domar, beslut eller strafföre- lägganden där påföljd har dömts ut för brott mot 3 kap. 1, 2 och 6 §§, 4 kap. 1 §, 6 kap., 8 kap. 6 § och 16 kap. 10 a § . Begär den enskilde ett register- utdrag med hänvisning till 2 Senaste lydelse 2005:412. skall också uppgifter om det brottet lämnas ut. bestämmelser i lagen (2006:000) om registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga skall registerutdraget endast innehålla uppgifter om domar, beslut eller strafförelägganden där påföljd har dömts ut för brott mot 3 kap. 1, 2, 5 och 6 §§, 4 kap. 1 §, 6 kap., 8 kap. 5 och 6 §§ och 16 kap. 10 a § samt 1 och 3 §§ narkotikastrafflagen (1968:64). Om påföljden även avser något annat brott än de som enligt vad som sägs i detta stycke skall lämnas ut i registerutdraget, skall också uppgifter om det brottet lämnas ut. Denna förordning träder i kraft . 5.Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1135) om misstankeregister Härigenom föreskrivs att 8 och 9 §§ i förordningen (1999:1135) om misstankeregister skall ha följande lydelse. brott för vilket åtal har väckts brott för vilket åtal har väckts skall på begäran lämnas ut om skall på begäran lämnas ut om tionsföretag som avses i lagen tionsföretag som avses i lagen (1983:1097) med vissa bestäm- (1983:1097) med vissa bestäm- m.m., i fråga om den som m.m., i fråga om den som företaget avser att anställa eller företaget avser att anställa eller 2. en enskild sammanslutning 2. en enskild sammanslutning eller person som beslutar om eller person som beslutar om barn och ungdom, i fråga om barn och ungdom, i fråga om den som den enskilde avser att den som den enskilde avser att 3. en enskild som behöver ett registerutdrag om sig själv med lagen (2006:000) om register- kontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 3 kap. 1, 2, 5 och 6 §§, 4 kap. 1 §, 16 kap. 10 a § samt 1 och 3 §§ narkotikastrafflagen (1968:64). Avgift skall tas ut för att Avgift skall tas ut för att lämna ut uppgifter till enskilda lämna ut uppgifter till enskilda enligt 8 §. enligt 8 § 1–2. För avgiftens storlek m.m. gäller bestämmelserna i 20–24 §§ avgiftsförordningen (1992:191), varvid avgiftsklass A tillämpas. Denna förordning träder i kraft . 6.Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att det i 13 kap. socialtjänstlagen (2001:453) skall införas en ny bestämmelse, 7 §, av följande lydelse. Ett tillstånd enligt 7 kap. 1 § 1 att bedriva verksamhet i form av hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga skall återkallas om huvudmannen inte iakttar sina skyldigheter enligt lagen (2006:000) om register- kontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga och underlåten- heten upprepas trots påpekande för huvudmannen. Denna lag träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har enligt sina direktiv haft att överväga om det finns behov av att införa bestämmelser om obligatorisk registerkontroll av den som man avser att anställa vid hem för vård eller boende (HVB) som tar emot barn eller unga, och som drivs i enskild eller offentlig regi samt sådana hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Kontrollen skulle bestå i att personer som erbjuds anställning vid ett sådant HVB visar upp ett utdrag ur () belastnings- register och/eller misstankeregister. Statlig, eller landstingskommunal myndighet som beslutar om anställning av personal inom vård av barn och ungdom har långtgående möjligheter att inhämta uppgifter ur de av RPS förda belastnings- och misstankeregistren i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare i ärenden om t.ex. barns boende och åtgärder enligt LVU. Mot- svarande möjligheter finns även för enskilt bedrivna HVB. Det finns dock ingen skyldighet för den som avser att anställa personal vid någon av de olika formerna av boende som tar emot barn eller unga att genomföra en sådan registerkontroll. Utredningen har ålagts att undersöka i vilken utsträckning registerkontroll görs . Frågan om obligatorisk registerkontroll skall enligt direktiven bedömas utifrån en avvägning mellan å ena sidan skyddet av barn mot övergrepp och å andra sidan skyddet av den personliga integriteten hos dem som söker en anställning. Om utredningen skulle finna att det finns behov av en sådan registerkontroll har i uppdraget även ingått att föreslå vilka personalkategorier som skall omfattas, hur kontrollen skall gå till, vilka brott som kontrollen skall avse samt författningsreglering. Vidare skall utredningen i så fall också överväga om de nuvarande Utredningens uppdrag och arbete SOU 2005:65 möjligheterna att få ut registerutdrag skall inskränkas eller avskaffas. Utredningens direktiv bifogas i sin helhet som bilaga 1. Utredningen inledde sitt arbete . Den särskilda utredaren, experterna och sekreteraren har haft sex sammanträden. Utredningen har genomfört två enkätundersökningar. Den ena enkäten tillställdes samtliga länsstyrelser och den andra kommunala och enskilda HVB. Frågeformulären och sammanställningar av svaren bifogas som bilaga 2–3. Med hjälp av utredningens expert från (SiS) har även en kartläggning av de särskilda ungdomshemmens hantering av registerkontrollen ägt rum, se bilaga 4. Vad som framkommit i undersökningarna beskrivs främst i avsnitt 8. Den särskilda utredaren och sekreteraren samt de experter som haft möjlighet har gjort studiebesök på Bärby ungdomshem, som är en SiS-institution belägen utanför , och på Vreta gård, elevhem i , en enskilt bedriven verksamhet som företrädesvis handhar barn med svåra uppväxtförhållanden. Samråd med RPS, och SiS har skett genom experternas medverkan i utredningen. Den särskilda utredaren har under utredningsarbetet haft kontakter med tjänstemän hos , det narkotika- politiska samordningsprojektet (dir. 2002:6), , (), den sociala barn- och ungdomsvårdskommittén (dir. 2003:76) och . Sekreteraren har haft kontakt med tjänstemän vid departement i , och beträffande lagstiftningen på det aktuella området i dessa länder samt med sekreteraren i (dir. 2004:51). 2 Polisens register m.m. Utredningen har i uppdrag att överväga om det finns behov av att införa bestämmelser om obligatorisk registerkontroll av den som man avser att anställa vid ett hem för vård eller boende, HVB, som tar emot barn eller unga. Begreppet hem för vård eller boende – HVB – omfattar alla hem inom som tar emot enskilda för vård eller behandling i förening med ett boende. Även sådana statliga hem som enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, har inrättats för vård av unga som behöver stå under särskilt noggrann tillsyn är definitionsmässigt HVB. I dagligt tal brukar man dock med HVB avse enbart sådana hem som drivs i eller privat regi. De statliga institutioner som har inrättats för vård som sägs i 12 § LVU brukar i stället benämnas särskilda ungdoms- hem, i dagligt tal även § 12-hem. När utredningen använder begreppet HVB utan att specificera det närmare avses dock såväl kommunala och privata HVB som de särskilda ungdomshemmen. För organisationen m.m. av hemmen redogörs i avsnitt 6.2. Den lämplighetsprövning av personal vid HVB som enligt direktiven skall övervägas är begränsad till den kontroll som kan göras genom inhämtande av uppgifter ur () belastnings- och misstankeregister. Mot bakgrund härav följer en redogörelse för bl.a. ändamålet med, innehållet i och möjligheterna att ta del av informationen i aktuella register hos polisen. Med stöd av lagen (1998:620) om belastningsregister för RPS ett belastningsregister. Ändamålet med registret är att ge information om sådana belastningsuppgifter som behövs i verksamhet hos bl.a. polis-, skatte- och tullmyndigheter för att förebygga, upptäcka och utreda brott, hos åklagarmyndigheter för beslut om förunder- sökning och åtal samt för utfärdande av strafföreläggande och hos allmänna domstolar för straffmätning och val av påföljd. Uppgifter i registret får också användas för att ge information till polis- myndigheter och andra myndigheter vid sådan lämplighets- prövning, tillståndsprövning och annan prövning som anges i författning. Registret får också användas för att till enskild lämna uppgifter som är av särskild betydelse i dennes verksamhet (2 § lagen om belastningsregister). innehåller uppgifter om den som har ålagts påföljd för brott, förklarats fri från påföljd på grund av allvarlig psykisk störning, erhållit åtalsunderlåtelse eller meddelats besöks- förbud (3 §). Under vissa förutsättningar antecknas också utländska domar och beslut. I förordningen (1999:1134) om belastningsregister anges närmare vilka uppgifter beträffande den registrerade som skall tas in. Förutom identitetsuppgifter och uppgifter om den dom, det beslut eller föreläggande som föranlett registreringen, antecknas personutredning och uppgifter som rör verkställigheten. Utlämnande av uppgifter ur registret till myndigheter Utlämnade av uppgifter ur registret regleras av åtskilliga bestäm- melser. För verksamhet som avser förande av eller uttag ur registret gäller enligt 7 kap. 17 § sekretesslagen (1980:100) s.k. absolut sekretess. Utlämnande ur registret får ske endast under de förutsättningar som anges i lagen om belastningsregister eller säkerhetsskyddslagen (1996:627) samt i förordningar som har stöd i dessa lagar. Beträffande myndigheter finns huvudregeln i 6 § lagen om belastningsregister. Förutom till (), Justitiekanslern (), Datainspektionen (DI) samt domstolar, polis-, skatte-, tull- eller åklagarmyndighet i verksamhet som anges närmare i lagen, skall utlämnande ske till myndighet i övrigt i den utsträckning regeringen för vissa slag av ärenden föreskriver det eller för ett särskilt fall ger tillstånd till det. Mera detaljerade föreskrifter finns i förordningen, 10–19 §§. Av dessa framgår också att de uppgifter som lämnats ut i vissa fall skall begränsas till vissa brott eller brottstyper. Av särskilt intresse i detta sammanhang är 11 § punkten 5 som säger att statlig eller myndighet som beslutar om anställning av personal inom psykiatrisk vård, vård av utvecklingsstörda, vård av barn och ungdom eller tvångsvård av missbrukare har rätt att begära in uppgift i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare. Enligt punkten 8 ges vidare rätt för socialnämnd att begära utdrag i ärenden om adoption, vårdnad av barn, barns boende, medgivande att ta emot barn m.m., samt åtgärder enligt LVU och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Som en allmän regel gäller enligt 7 § lagen om belastningsregister att myndigheten i varje särskilt fall noga skall pröva behovet av information och att en begäran om att ta del av uppgifter ur registret får göras endast om skälet till det uppväger den olägenhet det innebär för den berörde (den s.k. behovs- och propor- tionalitetsprincipen). Utlämnande av uppgifter ur registret till den registrerade Den registrerade har alltid rätt att få ut uppgifter som finns registrerade om honom eller henne (9 § i lagen). Detta överens- stämmer med rekommendation om användning av personuppgifter inom polissektorn (N0. R (87) 15), Europol- konventionen (§ 19) samt dataskyddsdirektivet (artikel 12)1. 1997/98:97 om polisens register pekade man på att det fanns en risk för att denna rätt kunde komma att utnyttjas av t.ex. arbetsgivare och hyresvärdar för att kräva arbets- och bostads- sökande på straffrihetsbevis.2 Frågan hade uppmärksammats redan i det tidigare lagstiftningsärende (prop. 1987/88:122) varigenom den enskilde tillerkändes rätt att ta del av samtliga uppgifter om sig själv i det dåvarande kriminalregistret. Denna rätt hade tidigare varit begränsad till vissa situationer. I de diskussioner som föregick 1Europaparlamentets och rådets direktiv /46/EG av . 1997/98:97 s. 84-85. lagstiftningen hade man varit inne på frågan om strafflöshetsintyg. Departementschefen ansåg emellertid att risken för missbruk inte var så påtaglig att det fanns anledning att vidta särskilda lagstiftningsåtgärder för att förhindra sådant missbruk. Han förklarade vidare att han avsåg att följa utvecklingen och vid tecken på missbruk av utdragen ta upp frågan på nytt. 1997/98:97 sades att ingenting framkommit som tydde på att missbruk hade förekommit i någon större omfattning. Det finns situationer där den enskilde på grund av stadganden i svensk eller utländsk rätt behöver ett registerutdrag för att kunna ta tillvara sin rätt. Eftersom registret innehåller uppgifter, t.ex. om bötespåföljder, som inte alltid är nödvändiga med hänsyn till det ändamål för vilket utdraget skall användas av den enskilde har regeringen enligt 9 § i lagen om belastningsregister bemyndigande att föreskriva att registerutdrag för vissa fall får begränsas till sitt innehåll. RPS har i en skrivelse till regeringen (Justitie- departementet) begärt en översyn av reglerna för utlämnande av registerutdrag.3 Enligt vad RPS anför i skrivelsen utnyttjas möjligheten för enskild att ta del av samtliga uppgifter om sig själv ur bl.a. belastningsregistret i allt större utsträckning av arbets- givare. Dessa kräver nämligen utan uttryckligt stöd i lag att arbetssökande skall förete sådana utdrag. RPS menar att detta förfarande fått en sådan omfattning att skyddet för den personliga integriteten urholkas. Utlämnande till annan enskild än den registrerade I vissa fall får registerutdrag också utlämnas till annan enskild än den registrerade. Enligt 10 § i lagen får detta ske om det behövs för att pröva en fråga om anställning eller uppdrag i en verksamhet som avser vård eller som är av betydelse för förebyggande eller beivrande av brott. Utlämnande får ske i den utsträckning som regeringen föreskriver det för vissa typer av fall. Samma gäller om en enskild styrker att hans eller hennes rätt är beroende av uppgifter ur registret och regeringen medger att dessa får lämnas ut. Enligt 21 § första stycket punkten 2 i förordningen får enskild sammanslutning eller en person som beslutar om anställning av personal inom psykiatrisk sjukvård, vård av utvecklingsstörda eller 3 , , diarienr RÄS-442-3960/04. vård av barn och ungdom inhämta registerutdrag i fråga om den som man avser att anställa eller anlita som uppdragstagare. Sådana utdrag får innehålla uppgifter om brott som föranlett någon annan påföljd än penningböter. Enligt 7 kap. 17 § sekretesslagen (1980:100) gäller som tidigare nämnts s.k. absolut sekretess för förandet av och uttag ur registret. I paragrafens sista stycke anges att föreskrifterna i 14 kap. sekretesslagen, som handlar om begränsningar i sekretessen, inte gäller i fråga om sekretess enligt paragrafen. Det innebär bl.a. att en enskild inte kan få ut uppgifter om sig själv med stöd av 14 kap. 4 § sekretesslagen. Den enskildes rätt att få ta del av uppgifter i belastningsregistret regleras i stället, som redogjorts för ovan, genom den särskilda bestämmelsen i 9 § första stycket lagen om belastningsregister. Om en uppgift i registret lämnas ut till annan myndighet gäller sekretessen för uppgiften hos den mottagande myndigheten bara i den mån detta följer av 13 kap. sekretesslagen. För enskild verksamhet gäller enligt 19 § lagen om belastnings- register tystnadsplikt av innebörd att den som med stöd av lagen har fått del av uppgifter om annans personliga förhållanden inte får obehörigen röja dessa. Gallring av uppgifter ur registret Bestämmelser om gallring återfinns i 16–18 §§ i lagen. Uppgifter i belastningsregistret skall gallras när förutsättningarna för regi- strering inte längre föreligger, t.ex. om den registrerade frikänns efter överklagande eller ordningsbot undanröjs. Vid frikännande dom skall uppgift om domen genast tas bort. Uppgifter ur belastningsregistret skall vidare gallras när förflutit. Denna tid är normalt från domen eller beslutet. Uppgifter om fängelse eller förvandlingsstraff för böter gallras dock efter frigivningen, uppgifter om överlämnande till rättspsykiatrisk vård efter utskrivningen och om sluten ungdomsvård efter verkställandet. Uppgifter om böter gallras efter domen eller beslutet. Ändamålet med och innehållet i registret RPS för även ett misstankeregister med stöd av lagen (1998:621) om misstankeregister. Avsikten med registret är enligt prop. 1997/98:97 att underlätta tillgången till sådana uppgifter om skälig misstanke om brott som behövs i verksamhet hos polis- och tullmyndighet för att samordna förundersökningar mot en misstänkt person och för att förebygga, upptäcka och utreda brott samt hos åklagarmyndigheten för beslut om förundersökning och åtal. Vidare får det användas av andra myndigheter vid sådan lämplighetsprövning, tillståndsprövning eller annan prövning som anges i författning samt, i den utsträckning regeringen föreskriver, för att till enskild lämna uppgifter som är av särskild betydelse i dennes verksamhet. Detta fastslås i 2 § lagen om misstankeregister. Enligt 3 § i lagen skall registret innehålla uppgifter om den som är skäligen misstänkt för brott mot eller något annat brott för vilket svårare straff än böter är föreskrivet. Detsamma gäller om brottet har begåtts utomlands under förutsättning att frågan om lagföring skall avgöras i . Vidare skall registret innehålla uppgifter om den mot vilken det har inletts talan om förvandling av böter och om den som har begärts utlämnad för brott. En ytterligare förutsättning är att den det gäller har fyllt . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att registreringen skall begränsas på visst sätt. I förordningen (1999:1135) om misstankeregister anges närmare vad som skall antecknas i registret när förutsättningarna för registrering är uppfyllda. Det handlar om uppgifter som gör att den misstänkte och ärendet kan identifieras samt om de brott som misstanken avser. Utlämnande av uppgifter ur registret till myndigheter Beträffande myndighets rätt att få ut uppgifter ur registret sägs i 5 § första stycket punkt 1 lagen om misstankeregister att uppgift skall lämnas ut till polis-, skatte-, tull- eller åklagarmyndighet eller allmän domstol för ändamål som anges i 2 §. Vidare skall uppgift kunna lämnas ut till myndighet i övrigt i den utsträckning regeringen för vissa slag av ärenden föreskriver det eller för ett särskilt fall ger tillstånd till det (5 § första stycket punkt 2). SOU 2005:65 Polisens register m.m. paragrafen ges också en hänvisning till innehållet i 14 kap. sekretesslagen. I likhet med vad som gäller för belastningsregistret skall myndigheten i varje särskilt fall noga pröva behovet av information innan utlämnandet sker. I förordningen finns i 3 § en uppräkning av de myndigheter som har rätt att få ut fullständiga uppgifter och i vilka ärenden detta får ske, samt i 4 § en uppräkning av de myndigheter som har rätt att få utdrag beträffande brottsmisstanke som har lett till åtal. I detta sammanhang är det främst av intresse vad som sägs i 4 § punkten 7, nämligen att uppgift skall lämnas ut om det begärs av en statlig eller myndighet, som beslutar om anställning av personal inom psykiatrisk sjukvård, vård av utvecklingsstörda, vård av barn och ungdom eller tvångsvård av missbrukare, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare. Utlämnande av uppgifter ur registret till enskilda Lagen om misstankeregister, som i förhållande till personupp- giftslagen (1998:204), PUL, innehåller vissa särbestämmelser som ansetts vara nödvändiga för hanteringen av registret, reglerar inte utlämnandet av uppgifter ur registret efter ansökan av den registrerade. I sådana situationer är det i stället bestämmelserna i 26 § PUL som skall tillämpas. Enligt denna paragraf har var och en som ansöker om det rätt att få besked om huruvida personuppgifter som rör den sökande behandlas eller inte och, om uppgifter om honom eller henne behandlas, vilka dessa uppgifter är. Enligt 27 § PUL gäller emellertid inte bestämmelserna i 26 §, om det är särskilt föreskrivet i en lag eller någon annan författning att uppgifterna inte får lämnas ut. Annan enskild har enligt 8 § lagen om misstankeregister rätt att få ut uppgift om det behövs för att pröva en fråga om anställning eller uppdrag i en verksamhet som avser vård eller som är av betydelse för förebyggande eller beivrande av brott. Enligt 8 § punkten 2 i förordningen har den som beslutar om anställning av personal inom vissa vårdområden, bl.a. vård av barn och ungdom, rätt att få uppgift om misstanke om brott för vilket åtal har väckts i fråga om den som man avser att anställa eller anlita som uppdragstagare. För uppgifter i misstankeregistret gäller, till skillnad mot vad som är fallet beträffande uttag ur belastningsregistret, inte absolut sekretess utan sekretess med s.k. omvänt skaderekvisit.