sou · GTB362d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Interaktiva tjänster i radio och TV 9Interaktiva tjänster – en bakgrund Den successiva övergången till digitala ljudradio- och TV-sändningar innebär, bland mycket annat, att publiken kan erbjudas mera och annat innehåll än vid analoga sändningar. Vid digital sändning finns utrymme för fler programtjänster. Den digitala överföringen gör det också möjligt att förbättra utformningen och funktionen hos vissa tjänster som finns redan i analoga sändningar, t.ex. sökbar text-TV och RDS-tjänsten i radio. Därtill är det möjligt att erbjuda nya digitala tilläggstjänster. Vissa av dessa tjänster liknar sådana som erbjuds via Internet eller i mobiltelefoner. Andra tjänster kan vara anpassade för och anknutna till radio- och TV-programmen. Kännetecknande för de tilläggstjänster som kan erbjudas i digitala rundradiosändningar (dvs. ljudradio- och TV-sändningar) är att de är interaktiva i någon mån. Det innebär att den mottagande i olika stor utsträckning själv kan välja vad, när, hur och han eller hon vill ta del av en viss tjänst. Radio- och TV-lagen är utformad med utgångspunkt från att sändningarna är linjära och att de mottagande måste tillgodogöra sig innehållet i en viss – linjär – ordning (för sökbar text-TV har dock gjorts undantag). Följaktligen uppstår problem när sändningar som omfattas av radio- och TV-lagen inte är uppbyggda på det sätt som lagen utgår ifrån. Dessa problem avser såväl innehållet i sändningarna som frågan om tillstånd för att sända. Utredningen har fått i uppdrag att överväga behovet av särskilda reg- ler för elektroniska programguider och andra interaktiva tjänster som ingår i digitala radio- och TV-sändningar. Uppdraget omfattar såväl frågan om i vilka avseenden reglerna för interaktiva tjänster skall Interaktiva tjänster – en bakgrund skilja sig från de allmänna reglerna som gränsdragningen mellan interaktiva tjänster och de sändningar för vilka allmänna regler skall gälla. Med hänsyn till den utveckling mot konvergens mellan olika slag av nät och tjänster som pågår inom området för elektronisk kommunikation bör utredaren göra jämförelser med vad som gäller för likartade interaktiva tjänster inom andra områden. Det skall redan inledningsvis klargöras att vårt uppdrag inte om- fattar frågan om tillträde till elektroniska programguider eller om ut- veckling av en gemensam standard för tillämpningsprogram (API). Radio- och har regeringens uppdrag att kontinuerligt följa utvecklingen av elektroniska programguider och tillämpningspro- gram samt att uppmuntra övergången till en gemensam standard.1 Interaktiv annonsering kan betraktas som en interaktiv tjänst i digitala radio- och TV-sändningar. kan den interaktiva reklamen omfattas av annonslagstiftningen. Andra frågor i vårt upp- drag som har anknytning till regleringen för annonser behandlar vi i del I. Eftersom den interaktiva reklamen hänger nära samman med regleringen av de interaktiva tjänsterna har vi dock valt att behandla den i förevarande del av betänkandet. För en utförlig beskrivning av den gällande regleringen av annonser hänvisar vi till kapitel 1. När vi i det följande talar om mottagare avser vi alla typer av mottagare. I begreppet omfattas således digitala ljudradio- och TV- mottagare (dvs. mottagarapparater med inbyggd digital mottagnings- utrustning), analoga TV-mottagare som genom en set-top-box (digi- tal-TV-box) kan ta emot och återge digitala signaler samt alla andra former av apparater där ljudradio- eller TV-sändningar kan tas emot och återges för användaren, t.ex. mobiltelefoner och datorer. 9.3Olika sätt att ta emot TV- och ljudradiosändningar TV-sändningar som sker med analog teknik kan distribueras i mark- bundna sändarnät, via satellit eller i kabel-TV-nät. Vid sändning med digital teknik kan mottagning förutom på dessa sätt även tas emot 1 Regeringsbeslut Ku2003/1888/Me, se även RTVV:s rapporter Utvecklingen av elektroniska programguider (EPG) och tillämpningsprogram (API) på den svenska digital-TV- marknaden, 2004, och Radio- och om utvecklingen av elektroniska program- guider och användning av en öppen standard för interaktiva tjänster på den svenska digital-TV- marknaden, . Interaktiva tjänster – en bakgrund via bredband, s.k. . TV-program kan också göras tillgängliga via Internet. För att kunna ta emot digitala TV-sändningar krävs en digital TV- mottagare. Detta gäller oavsett om sändningarna tas emot från mark-, satellit-, kabel- eller bredbandsnät. Än så länge är de allra flesta TV- apparater i de svenska hushållen anpassade enbart för analog mot- tagning. Genom att koppla en digital-TV-box (set-top-box) till den analoga TV-mottagaren är det möjligt att ta emot den digitala TV- signalen. Boxen omvandlar sedan den digitala signalen till en analog signal som den analoga TV-apparaten kan tolka och därefter återge som bild och ljud för tittaren. är en relativt ny distributionsform för digital-TV. Sändningar- na sker i bredbandsnät med IP-teknik, en teknik som används för överföring av information på Internet. distribueras dock inte via Internet utan i logiskt avskilda nät. För rundradiosändningar i IP-TV-nät kan användas IP-multicast, vilket innebär att sändningarna når många . För att spara utrymme sänds signalen dock inte i de delar av nätet där det inte finns någon som tar emot den för tillfället.2 Eftersom såväl IP-TV-näten som överföringstekniken är anpassade för tvåvägskommunikation och infrastrukturen har stor kapacitet finns goda möjligheter att erbjuda interaktiva tjänster, så- som video-on-demand (beställvideo), i IP-TV-sändningar.3 För att kunna titta på behöver användaren en digital-TV- mottagare som är särskilt anpassad för och bredbandsanslut- ning. TV-mottagaren (som kan vara en digital-TV-box särskilt an- passad för kopplad till en analog TV-apparat) skall vara an- sluten till bredbandsuttaget. Därutöver måste användaren ha abon- nemang hos en IP-TV-operatör för att få tillgång till program. finns fyra större leverantörer av på den svenska marknaden. De är Bredbandsbolaget/Viasat och Sonera, som huvudsakligen använder sina egna nät, samt och , som använder s.k. stadsnät.4 Stadsnäten ägs normalt av kommunala energibolag och består till övervägande delar av fiber- kabel. 2Radio och TV i allmänhetens tjänst – Finansiering och skatter SOU 2005:2 s. 188. 3Medieutveckling , Radio- och 2005, s. 53 f. rapport s. 54. Interaktiva tjänster – en bakgrund Som nämndes inledningsvis kan TV-program göras tillgängliga via Internet (webb-TV). Webbsändningar skiljer sig från rundradiosänd- ningar genom att sändningen inte går ut till alla utan endast till dem som har begärt överföring av det aktuella programmet. En webb- sändning kan starta på tider som den sändande bestämmer antingen genom att en direktsändning görs tillgänglig (streaming) eller genom att ett tidigare inspelat program spelas upp. För att kunna ta del av en sådan sändning måste den mottagande gå till en webbsida och där aktivera en länk till programmet. Det är också möjligt att tillhanda- hålla inspelade program i en databas. En användare kan då när som helst begära att programmet överförs till honom eller henne. Det är med andra ord en s.k. on-demand-tjänst.5 På samma sätt som digital-TV kan digital radio sändas på flera sätt: i markbundna sändarnät för såväl radio som TV, via satellit, i kabel- TV-nät och i bredbandsnät. Härtill kommer möjligheten att lägga ut sändningar på Internet (webbsändningar) och att sända radio via mobiltelefoninätet.6 Det kan i sammanhanget nämnas att närmast all radio produceras digitalt men i mycket stor utsträckning sänds enbart analogt. I finns ett markbundet sändarnät för DAB (Digital Audio Broadcasting). är det endast () och UR som har tillstånd att bedriva sändningar i DAB-nätet.7 Varken den kommersiella privatradion eller närradion har deltagit i försöksverksamheten med DAB.8 Frågorna om den fortsatta ut- byggnaden av DAB-nätet och fördelning av tillstånd m.m. bereds inom Utbildnings- och . DAB-nätet är utbyggt till 85 procents befolkningstäckning, men är endast påslaget för sändningar över områdena kring , , och och når av befolkningen. Anledningen till att programmen sänds ut endast i en begränsad del av det tillgängliga nätet är att har bestämt 5Se vidare Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet SOU 2001:28 s. 155. 6Digital Radio SOU 2004:16 s. 75. 7Medieutveckling , Radio- och 2005, s. 22. 8Jfr a. bet. Interaktiva tjänster – en bakgrund att SR måste dra ner på kostnaderna för de digitala sändningarna i avvaktan på att framtiden för digitalradion utreds. SR sänder digitalradio i DAB-nätet . För när- varande sänds sju digitala kanaler: SR c, SR Klassiskt, SR Minnen, P3 , P7 Sisuradio, SR och SR X. De digitala kanalerna sänds även som webbradio via SR:s hemsida på Internet (). Därifrån kan man också lyssna på vissa av de kanaler som sänds i det analoga FM-nätet, nämligen rikskanalerna jämte en lokal kanal åt gången. Förutom webbradion kan man lyssna på en mängd ljud- filer som är tillgängliga via SR:s hemsida. I vissa kabel-TV-nät (f.n. Com Hem AB:s och UPC Sverige AB:s kabelnät) sänds SR:s digitala kanal P7 Sisuradio. SR bedriver inte några reguljära sändningar via satellit, men provsänd- ningar förekommer. Radio , som sänder till utlandet, sänder dock regelbundet via satellit. SR utreder möjlighe- terna att göra sitt material tillgängligt via fler distributionskanaler t.ex. via satellit, kabel-TV-nät och i det digitala marknätet för TV- sändningar. Det krävs en särskild mottagare för att ta emot sändningarna i DAB-nätet. Eftersom DAB möjliggör sändning även av text och bilder är DAB-mottagarna som regel utrustade med ett text-/bild- fönster. Det skall rymma minst två textrader om vardera sexton tecken. Vissa mottagare är mer avancerade med färgskärmar som är något större. Med en PC försedd med antenn och kan man ta emot text och bilder på datorskärmen. För mobil mottagning finns möjlighet att förse en handdator (palmtop) med en jacka innehållande antenn och DAB-chip och på så sätt ta in bilden på handdatorns bildskärm. Tillverkare har lanserat mobiltelefoner med inbyggd DAB-mottagare eller DAB/DMB-mottagare.9 Det är som tidigare nämnts möjligt att sända digitalradio i nät som huvudsakli- gen är avsedda för TV-sändningar. Radiosändningar kan därför även tas emot till mobiltelefoner med inbyggd DVB-H-mottagare, vilket har utvecklats av i vart fall en tillverkare.10 Det finns andra sändningsstandarder än DAB för sändning av digital ljudradio i markbundna nät. Som exempel kan nämnas DRM (Digital Radio Mondiale), som är en plattform som utvecklats av ett konsortium av aktörer i radiobranschen.11 9www.sr.se, Senaste nytt och arkiv, , och Om digitalradion – DAB . 10Se vidare om Mobile TV på . 11Digital Radio SOU 2004:16 s. 73 f. och 137 f. samt . Interaktiva tjänster – en bakgrund Som nämndes inledningsvis kan radio sändas via Internet, s.k. webbradio. vidaresänder samtliga lokalradionätverk, SR och UR sina ordinarie analoga program på detta sätt. Där- utöver sänder även andra än de traditionella medieföretagen nationell webbradio.12 En ny digital sändningsform är radio via mobilt Internet, som ger konsumenter tillgång till radio via mobiltelefonen.13 9.4.1Vad är interaktivitet? I radio- och TV-sammanhang innebär interaktivitet enkelt uttryckt att lyssnaren eller tittaren själv kan påverka när och hur länge han eller hon vill ta del av det som sänds. Genom att vara aktiv kan den mottagande således i viss utsträckning själv välja vad han eller hon vill ta del av. Detta kan ske på många sätt. Redan i analogt sända program är en viss interaktivitet möjlig på så sätt att tittarna eller lyssnarna genom att ringa, skriva eller skicka SMS eller e-post bl.a. kan rösta i tävlingar, ställa frågor eller – i radio – framföra sin åsikt i en bestämd eller valfri fråga. Det har också blivit vanligt att tittarna kan skicka SMS-meddelanden till redaktionen för ett TV-program med kommentarer till innehållet i programmet som sedan visas på en rullande list i nederkanten av TV-bilden. Vid digitala radio- och TV-sändningar finns emellertid möjlighet att kommunicera med programföretaget på ett enklare och mer direkt sätt samt att i mycket större utsträckning påverka innehållet i det som sänds och även tid- punkten för när det sänds. Man brukar skilja mellan å ena sidan lokal eller skenbar interakti- vitet och å andra sidan central eller verklig interaktivitet. Vid lokal interaktivitet sänds informationen ut kontinuerligt och sparas i digi- tal-TV- eller digitalradiomottagarens minne. Med hjälp av fjärrkon- trollen eller knappar på mottagaren kan den mottagande söka i den lagrade informationen och välja vad han eller hon vill se. Denna typ av interaktivitet är skenbar eftersom den inte i egentlig mening inne- bär att tittaren kommunicerar med den som sänder. Den informa- tion som sänds ut och som lagras i digital-TV- eller digitalradiomot- tagaren är allmän och sänds ut till alla som kan ta emot den. 12Medieutveckling , Radio- och 2005, s. 22. rapport s. 22. Interaktiva tjänster – en bakgrund För verklig interaktivitet krävs att det finns en returkanal från konsumentens digital-TV- eller digitalradiomottagare tillbaka till den som sänder. Returkanalen kan finnas i kabel-TV-nätet eller bred- bandsnätet om sådant finns, eller i tele- eller mobiltelenätet. TV- tittaren eller radiolyssnaren kan kommunicera direkt med TV-kana- len respektive radiostationen eller sin operatör via returkanalen. Vissa tjänster, som exempelvis video-on-demand (VOD), tävlingar och omröstningar, kräver returkanal för att fungera. Enligt är skillnaden mellan sken- bar/lokal interaktivitet respektive verklig/central interaktivitet en- dast hur mycket information som skickas ut till mottagaren och var dennes val sker. Vid lokal interaktivitet skickas hela informations- utbudet till mottagaren som sedan väljer på plats medan vid central interaktivitet tillhandahålls informationsutbudet i avsända- rens utrustning eller på annan central utrustning i nätet.14 9.4.2Interaktiva tjänster i digital-TV Sökbar text-TV är – såväl i analoga som digitala sändningar – att betrakta som en interaktiv tjänst. Interaktionen sker enbart med digital-TV-mottagaren och tjänsten är därmed lokalt interaktiv. Med text-TV menas enligt radio- och TV-lagens förarbeten (prop. 1995/96:160 s. 72 f.) att särskild textinformation sänds tillsammans med TV-signalen. används dels för programtextning, dels för sökbar text-TV, varmed avses textade informationssidor som fyller hela TV-rutan. Sidorna är samlade i grupper efter ämnesom- råden, t.ex. utrikesnyheter, inrikesnyheter, väder, sport o.s.v. och tittaren kan ta del av informationen efter eget val genom att söka bland sidorna med hjälp av fjärrkontrollen. I analoga sändningar be- står text-TV-informationen huvudsakligen av text, men det är även möjligt att sända enklare grafik. Sökbar text-TV som sänds med digital teknik kan däremot innehålla såväl avancerad grafik och foto- grafier som ljud och rörliga bilder. Text-TV-informationen sänds cykliskt inbakad i TV-signalen. Vid analog sändning används normalt outnyttjat sändningsutrymme som uppkommer p.g.a. det s.k. bildsläckningsintervallet. Att informatio- nen sänds cykliskt innebär att när den sista sidan har sänts upprepas 14 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet SOU 2001:28 s. 164. Interaktiva tjänster – en bakgrund sändningen från början. Det krävs en speciellt utrustad mottagare med minnesenhet och avkodare för att kunna ta emot sökbar text- TV. Minnesenheten lagrar den sida som den mottagande har valt att titta på. Vissa TV-mottagare är utrustade med en lagringsfunk- tion som gör att även information om andra sidor än den man valt att titta på lagras. Vid digitala sändningar uppstår inte något sådant bildsläcknings- intervall som vid analoga sändningar. Sändningen består av bit- strömmar oavsett om det är fråga om överföring av bild, ljud eller text och därmed finns inte något outnyttjat sändningsutrymme som inte kan användas till sändning av annat innehåll såsom TV-program i egentlig mening. När sökbar text-TV sänds digitalt är det möjligt att skapa ett för tittarna mer användarvänligt gränssnitt. Det är enklare och framför allt snabbare för tittaren att söka/bläddra i materialet. Informationen kan presenteras på ett mer lättillgängligt sätt och illustreras med avancerad grafik, stillbilder, ljud och i vissa fall med rörliga bilder. För att kunna visa rörliga bilder krävs dock tillgång till extra fre- kvensutrymme eftersom det tillgängliga utrymmet i den kanal som ligger bakom text-TV-sändningen redan utnyttjas för att sända ett program. En eventuell rörlig bild i sökbar text-TV kräver alltså att det finns tillgång till lika mycket utrymme som behövs för att sända ett vanligt TV-program, i vart fall om bild och ljud skall hålla samma kvalitet. Med hänsyn till att det således är utrymmeskrä- vande att sända rörliga bilder i sökbar text-TV kommer sannolikt sådana inte att sändas i det digitala marknätet annat än undantags- vis. Däremot finns goda möjligheter att sända den typen av sökbar text-TV med rörliga bilder i kabel- och satellitnäten. Mycket talar dock för att programföretagen av kostnadsskäl väljer att bara pro- ducera en version av sin text-TV-tjänst och den versionen måste då fungera oavsett distributionssätt. En elektronisk programguide (EPG) är en tjänst med information om pågående och kommande TV-program från samtliga program- företag. Syftet är att ge en överblick över det samlade utbudet av TV-program och att hjälpa tittaren att hitta rätt program . Den kan liknas vid en Internetportal vad gäller funktionen att ge en överblick över de TV-program och andra tjänster som finns Interaktiva tjänster – en bakgrund En EPG kan också beskrivas som ett text-TV-liknande hjälpmedel för slutanvändaren att orientera sig och leta information i utbudet av TV-program och tjänster genom knapptryckningar på fjärrkontrollen (prop. 2002/03:110 s. 316). Vid användning av EPG:n interagerar tittaren med sin egen digital-TV-mottagare och någon verklig interaktivitet sker därför inte. Tekniskt fungerar en EPG på samma sätt som sökbar text-TV, dvs. information sänds cykliskt inbakad i den vanliga TV-signalen. I varje frekvenskanal (multiplex) i det digitala marknätet finns ett särskilt utrymme som reserverats för Service Information (SI), d.v.s. standardiserad information med uppgifter om bl.a. pågående och nästkommande program. En EPG kan bestå enbart av sådan SI-data. Det är en typ av EPG som tillverkaren har försett digital-TV-mot- tagaren med. Hur informationen presenteras för tittaren är beroende av vilken applikation tillverkaren har utrustat boxen med. En EPG uppbyggd av enbart SI-data är tillgänglig för tittaren oberoende av operatörens programguide och fungerar även utan att det finns ett tillämpningsprogram, s.k. API, i digital-TV-mottagaren. Begräns- ningen i en sådan EPG ligger i att den endast kan förmedla sådan information som är tillgänglig genom SI-data. Operatörsstyrda EPG:er är mer avancerade och oftast utrustade med olika funktioner, t.ex. sök- och valfunktioner som kopplats till EPG:n. Med en sådan utbyggd EPG är det möjligt att sortera pro- gramutbudet efter önskad genre och att få mer information om de program som pågår eller som skall börja samt att använda EPG:n som kanalväljare. Dessutom är det oftast möjligt att få information om programutbudet . För att kunna utnyttja opera- törsknutna EPG:er måste set-top-boxen vara utrustad med det API som operatören använder. I digital-TV är det möjligt att erbjuda en uppsjö av olika interaktiva tjänster som komplement till TV-programmen. Exempel på dessa är15 interaktiva spel, interaktiva programformat, interaktiv annonse- ring, tävlingar och omröstningar, interaktiva informationstjänster (t.ex. om nyheter, börsinformation, väder), elektroniska handels- tjänster (t.ex. beställa varor, resor eller andra tjänster) och pay-per- 15 En guide till digital-TV, Radio- och 2003. Interaktiva tjänster – en bakgrund view-tjänster (möjlighet att beställa film, musik, sportsändningar och annat genom att trycka på fjärrkontrollen). Det är också möjligt att erbjuda Internet-anslutning och möjlig- het att ta emot e-post via TV-mottagaren.16 Det krävs dock viss kompletterande utrustning för Internet-anslutning. De interaktiva tjänsterna kan delas in i dels sådana som är helt fristående från programmen, s.k. stand-alone-tjänster, dels program- anknutna tjänster. De flesta av de tjänster som exemplifierats ovan är fristående tjänster och är normalt tillgängliga via EPG:n eller en särskild portal, ett torg eller varuhus. Programanknutna tjänster kan vara helt beroende av att samexi- stera med ett program. Detta gäller t.ex. för programtextning och särskilda anpassningar för funktionshindrade, såsom syntetiskt tal. Till de programanknutna tjänsterna hör dock även tjänster som ger tittaren möjlighet att interagera med utgångspunkt från programmen och på så sätt få tillgång till ytterligare information om något som behandlas i ett program. En sådan tjänst kan ge tittaren en möjlighet att med fjärrkontrollens hjälp klicka på olika ikoner i TV-bilden och på så sätt ta del av extra information i form av exempelvis matrecept i anslutning till matlagningsprogram, byggbeskrivningar i gör-det- själv-program eller fördjupad information i samband med dokumen- tärer. Även reklaminnehåll kan på detta sätt länkas till det redaktio- nella innehållet, eller till annonser som visas mellan programmen eller med delad skärm (interaktiv annonsering). Ett annat exempel på en sådan tjänst är att det i en sändning från en mästerskapsmatch i t.ex. fotboll är möjligt att plocka fram statistik om lagen och om var och en av spelarna, såsom mål, skott på mål, målgivande pass- ningar, varningar etc. Tittaren kan också erbjudas möjlighet att själv välja mellan olika kameravinklar och att se mer än en bild på skärmen. Uppdelningen i fristående respektive programanknutna program- tjänster är inte helt strikt. Sålunda kan en fristående tjänst, t.ex. en resebokningstjänst vara tillgänglig såväl via EPG:n eller en handels- portal som direkt från ett reseprogram. Omvänt kan sådana fördjup- ningar som kan erbjudas i anslutning till program också vara tillgäng- liga från EPG:n som extra information om ett kommande eller på- gående program eller på annat sätt. 16 – modernisering av marknätet SOU 2001:90 s. 124. Interaktiva tjänster – en bakgrund Den framtida utvecklingen för interaktiva tjänster i digital-TV kommer det troligen att lanseras nya program- tjänster som är uppbyggda kring interaktiva tjänster, exempelvis för sport och spel. Framför allt kan man anta att denna utveckling kommer att ske på IP-TV- och satellitområdena. Nackdelen för mark- bundna sändningar i detta sammanhang är att det inte finns någon given returkanal. Det kan dock bli möjligt med hybridlösningar, vilket innebär att konsumenten tar in flera kanaler via marknätet, medan t.ex. spelkanaler kan gå via med returkanal. Ett hinder för utvecklingen av marknaden för interaktiva tjänster i digital-TV har varit en mycket begränsad efterfrågan på så- dana tjänster. Enligt en mätning hade ca 3,0 miljoner personer tillgång till digital TV-mottagning. Av dessa hade 235 000 personer eller av befolkningen haft returkanalen till digital-TV-boxen inkopplad . Det mot- svarar av dem med tillgång till digital TV-mottagning. Antalet personer som beräknades ha haft returkanalen inkopplad uppgick vid den aktuella tidpunkten till ca 9 000 personer, vilket motsvarar av befolkningen eller av dem med tillgång till digital TV-mottagning. Den svenska TV-marknaden är vid en internationell jämförelse liten och med hänsyn till de höga utvecklingskostnaderna för inter- aktiva tjänster är det svårt att uppnå lönsamhet. Vidare utgör avsak- naden av en gemensam standard för API en käpp i hjulet för ut- vecklingen av interaktiva tjänster.