sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — Prismätningarna på de böcker som säljs via bok- handeln grundade sig inledningsvis på samtliga titlar i de konsumentinriktade katalogerna som ett urval av ut- förs omfattande prismätningar på urval av böcker i butik. Resultatet av dessa mätningar jämförs för pe- rioden som helhet med de katalogbaserade resultaten . Beskrivningarna av hur priserna har ut- vecklats efter momssänkningen – eller trenderna – utgår från de prisobservationer som har gjorts i butik –2004. Prisutvecklingen på böcker som säljs genom bok- klubbar har genomgående mätts genom observationer i klubbarnas medlemstidningar på i stort sett samtliga titlar. Liksom för bokhandeln kan utvecklingen stude- ras alltifrån tiden före momssänkningen . Det betyder att materialet ger möjlighet att precisera vilket genomslag på priserna som moms- sänkningen faktiskt har haft. Den möjligheten saknas i det underlag som redovi- sar prisrörelserna för böcker hos nätbokhandlar, varu- hus, dagligvarubutiker och kiosker. Prisobservationer- na här omfattar iakttagelser och framåt. Resultaten kan närmast jämföras med den allmänna prisutvecklingen i landet och ger oss vidare vissa möjligheter att göra intressanta jämförelser av resultaten i de olika försäljningskanalerna –2004. På tidskriftssidan har noteringarna gjorts genom observationer i butik eller information från Internet. Mätningarna täcker priserna och gör det alltså möjligt att studera genomslaget av momssänkningen . Genreuppdelningen för den svenskutgivna litteratu- ren har skapat möjligheter att analysera om moms- sänkningens genomslag har varierat ifråga om skön-, barn- respektive facklitteraturen. Vi har också i del- rapporterna kunnat konstatera tydliga genreskillnader i utfallet. Man kan i sammanhanget notera att vi i vår redovisning utnyttjar de genrebeteckningar som åter- finns i underlagen från SCB. Branschen kan i vissa avseenden använda sig av andra beteckningar. bör det poängteras, att när vi i det följande talar om barnlitteratur så avses med det både barn- och ung- domsböcker. Som nämnts har SCB gjort särskilda prismätningar på den kurslitteratur som ingår i undervisningen vid universitet, högskolor och vuxenutbild- ning. Upplägget av det särskilda regeringsuppdrag som ligger bakom dessa prismätningar gör det inte möjligt att utläsa de särskilda effekterna vid moms- sänkningen per . Prisutvecklingen för kurslitteraturen får i stället, liksom för bland an- nat nätbokhandlar och varuhus, jämföras med den allmänna prisutvecklingen. SCB:s underlag för både försäljningsställen och genrer ger också förutsättningar att titta på prisutveck- lingen under delar av granskningsperioden. Bokpris- kommissionen utnyttjar detta för att belysa vilka trender som branscherna uppvisar. I SCB:s underlag görs också vissa andra redovis- ningar som belyser prisutvecklingen på bok- och tidskriftsmarknaden. De berör till exempel de s.k. förlagsprisernas utveckling (f-priserna, dvs. de priser som förlagen sätter på sina böcker och som används till återförsäljarna) och prisutvecklingen på dagspress- området. Kommissionen knyter an till dessa uppgifter vid analysen av de berörda områdena. Prisutvecklingen inom både bok- och tidskrifts- sektorerna kan vara beroende av faktorer som förla- gen har svårt att själva påverka. Portokostnaderna spe- lar förstås en stor roll för det pris som bokklubbar och tidskriftsförlag tar ut. Kronans internationella värde kan påverka inköpen av litteratur, t.ex. den ut- ländska kurslitteraturen. En fråga som Kommissionen ofta har mött har rört vilka effekter som momssänkningen har haft på bok- och tidskriftsförsäljningen och hur ekonomin har påverkats för de företag som arbetar inom sektorn. I SCB:s rapport (avsnittet Ekonomisk utveckling i bok- och tidskriftsbranscherna) finns nu ett tämligen omfattande underlag som tillsammans med vissa uppgifter från branscherna själva gör det möjligt att kommentera denna fråga. Vi återkommer till detta . Att mäta bokpriser är svårt eftersom produkterna på marknaden ständigt förändras till beskaffenhet och teknisk kvalitet. För att kunna få fram korrekta resul- tat måste man använda en metodik som ser till att sådana kvalitetsförändringar avskiljs från de rena prisförändringar som skall mätas. Från och med det underlag som ställdes till förfo- gande för Kommissionens femte delrapport har mätningarna av den svenskutgivna litteraturen i bok- handel och nätbokhandel byggt på en metod som kal- las hedonisk regression. Den anses ge optimala resultat när det gäller mätningar inom det omvittnat svåra bok- prisområdet. Metoden beskrivs utförligt i SCB:s un- derlag (avsnittet Teknisk rapport). Vi hänvisar till den. En fråga som knyter an till arrangerandet av mätningarna gäller i vilken utsträckning mätningarna inom genren facklitteratur skall omfatta också pri- serna på kurslitteratur. Det är en fråga som har dis- kuterats och Kommissionen finner det angeläget att påpeka att när vi i det följande redovisar resultaten av prismätningarna på facklitteratur så omfattar dessa också till viss del kurslitteratur eftersom den också ingår i urvalet. Det bygger på grunduppfattningen att momssänkningen omfattar all litteratur och således även kurslitteraturen. kan det vara värt att påpeka att uppgifterna i Svenska Förläggareförening- ens branschstatistik inte omfattar kurslitteraturen. Säkerheten i våra bedömningar I våra delrapporter har vi i samband med att vi har redovisat våra iakttagelser och slutsatser också kom- menterat med vilken grad av säkerhet vi har kunnat presentera våra resultat. Det har varit ett resonemang som har utgått från de s.k. osäkerhetstalen i under- laget. Osäkerhetstalen, som är ett uttryck för den variation i resultaten som uppstår på grund av urva- let, har varierat över tiden och varit olika stora för boksektorn resp. tidskriftssektorn samt varierat för de olika litteraturkategorierna m.m. Med utgångspunkt i säkerhetsresonemanget har sedan resultat presenterats i termer av det är sannolikt, det är inte osan- nolikt, det kan inte uteslutas, minst etc. Läsaren av våra rapporter kan möjligen ställa sig frå- gan om inte osäkerhetsaspekten har blivit alltför framträdande i våra texter och om det inte skulle vara möjligt att uppnå en högre grad av precision i våra slutsatser. Låt oss därför med utgångspunkt i det sagda illus- trera den problematik som står inför när vi skall försöka precisera våra slutsatser om utvecklingen. Det kan enklast ske genom att ta ett ex- empel från en av sektorerna i den femte och sista del- rapporten, nämligen prisutvecklingen på de böcker som säljs över bokhandeln. Vi kunde i den rapporten konstatera att för att pri- set på böcker vid utgången av skulle an- setts ha sänkts till den nivå som momssänkningen motiverade skulle de uppvisa ett sänkt pris . SCB:s underlag utvisade att sänkningen för de böcker som sålts över bokhandeln uppgick till – 6,2 ± . Osäkerhetstalet uppgick alltså i detta fall till ± . Det är i ett statistiskt sammanhang inget uppseen- deväckande med det redovisade osäkerhetstalet eller dess storlek. I alla statistiska urvalsundersökningar finns en felmarginal som beror på urvalets storlek och det underliggande materialets variation. Problemet uppstår när felmarginalen, som i det angivna exem- plet är så stor att tolkningen av utfallet kan leda till vitt skilda resultat. I strikt saklig mening innebar siffrorna i SCB:s un- derlag att priset på böcker som sålts över bokhandel hade sänkts med maxi- malt eller minimalt . Att be- skriva det i dessa termer hade alltså varit att ge en absolut saklighet åt mätningsresultatet. Med hänsyn till den uppgift som Bokpriskommis- sionen har givits skulle en redovisning av resultatet i dessa termer dock inte uppfattas som meningsfull. Här måste Kommissionen gå ett steg längre. Kom- missionen gör därför en tolkning av situationen, ba- serad på de kunskaper om branscherna, marknaden m.m. som finns i Kommissionen. En sammanvägning av resultatet i det statistiska underlaget och dessa kunskaper leder Kommissionen fram till den slutsats som vi presenterade i förra rapporten, nämligen att bokhandelns prisökningar med minst ett par procent- enheter avvek från det förväntade resultatet. Kommissionen har funnit det angeläget att på detta sätt belysa frågan om med vilken säkerhet vi redovi- sar våra iakttagelser. I princip skall man kunna räkna med att osäkerhe- ten minskar om antalet prisobservationer ökar. Under granskningsperiodens förlopp har vi kunnat notera att osäkerheten har varierat. I vår tredje delrapport har vi redovisat de statistiska orsakerna bakom dessa va- riationer. Även i underlaget till slutrapporten är osäkerhets- talen i vissa stycken relativt påtagliga. Det beror på följande: Som nämnts beror osäkerhetstalen generellt sett dels på urvalens storlek, dels på den underliggande variationen mellan priser och prisförändringar i data- materialet. Vad gäller de större osäkerhetstalen som föreligger för vissa genrer på bokområdet så sam- manhänger detta främst med olika urvalsstorlekar. När en prisutveckling som sträcker sig skall studeras ökar urvalsfelen till följd av att flera sta- tistiska skattningar med var sitt osäkerhetstal multi- pliceras med varandra. De lägre osäkerhetstalen på tidskriftsområdet beror på att den allra största delen av tidskriftsomsättningen i faktiskt täcks av urvalet. SCB har i sin rapport till Kommissionen grafiskt illustrerat spännvidden i tolkningen av osäkerhetsta- len i de senaste mätningarna både för bokområdet och för tidskriftssektorn. Illustrationerna återfinns i det utdrag ur SCB:s rapport som vi har redo- visat i denna slutrapport (se sidorna 19 och 21, dia- gram 1.1–1.3). Kommissionen har i alla sina rapporter betonat att de iakttagelser och slutsatser som presenteras avser ge- nomsnittet dels för böcker respektive tidskrifter, dels för de olika granskade kategorierna inom respektive grupp. Det betyder att det kan finnas böcker, tid- skrifter och aktörer inom de olika kategorierna med resultat som är både bättre och sämre än genomsnit- tet. Det är inte möjligt för oss att uttala oss om utfallet på andra nivåer eller med högre detaljerings- grad än dem som redovisas i underlaget. Under detta avsnitt koncentrerar vi oss på resultatet av prismätningarna inom bok- och tidskriftssektorer- na och mätningarna av priserna på kurslitteraturen inom universitets- och högskoleområdet och den kommunala vuxenutbildningen. Vi sammanfattar också våra tidigare redovisade iakttagelser om moms- sänkningens effekter på läsningen och noterar vissa kompletterande uppgifter på det området. Som angivits i tidigare rapporter har vi vid gransk- ningen av SCB:s underlag haft som utgångspunkt att en sänkning av momsen på böcker och tidskrifter från till borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån generellt under förutsättning att alla övriga omständigheter som påverkar prisnivån är lika. liksom tidigare måste vi dock betona att det är nödvändigt att väga in också andra faktorer vid be- dömningen av om prissänkningen på böcker och tid- skrifter verkligen har uppnått denna nivå. Om man alltså tar hänsyn till den allmänna prisut- vecklingen under den aktuella mätperioden, dvs. 2001- för böcker och – för tidskrifter, måste den förväntade pris- sänkningen justeras. För att en bok skall anses ha sänkts till den nivå som moms- sänkningen motiverar skall den uppvisa ett sänkt pris . Motsvarande siffra för tidskrifterna är också . Utgångspunkten för detta reso- nemang är att en prissänkning på denna nivå är vad man kan förvänta sig för om bok- och tidskriftsbranschernas aktörer har en genom- snittlig kostnadsökning, som motsvarar KPI generellt samt en oförändrad marginal per såld bok/tidskrift. Det kan förstås diskuteras om KPI är en rimlig bas för prisjämförelser inom de aktuella områdena. SCB har menat att så är fallet eftersom just KPI är ett ut- tryck för den allmänna prisutvecklingen i samhället. KPI, konsumentprisindex, är en sammanvägning av olika konsumentpriser avseende den privata konsum- tionen, t.ex. boende, livsmedel, transporter, rekrea- tion, kläder, skor m.m. Prisutvecklingen inom många av dessa områden drar åt olika håll men summeras i ett sammanvägt index. Det kan alltså i sammanhanget vara värt att notera att om andra prisindex än KPI skulle ha använts i våra studier skulle det sannolikt ha givit andra resultat som kan ha påverkat utfallet både uppåt och nedåt. I vår fortsatta granskning utgår vi dock här från de förutsättningar som anges i SCB:s underlag. De utgör alltså måttstockarna för jämförel- serna av prissänkningarna inom bok- respektive tidskriftssektorerna. Det är eventuella avvikelser från dessa idealresultat som det finns särskild anledning för Kommissionen att notera. Vi kommer i den föl- jande redovisningen att då och då hänvisa till detta idealresultat utan att varje gång markera detta med citationstecken. Det sker av praktiska skäl och har inte annat syfte än att markera en enkel jämförelse – måttstock – till det iakttagna mätresultatet. När det gäller kurslitteraturens område är det, som har påpekats, inte aktuellt att direkt avläsa momssänkningens effekt på prisutvecklingen. Det be- ror på att mätningarna enligt avtal startade först i au- gusti 2002 och att det alltså inte finns något jämförel- sematerial från perioden före momssänkningsbeslutet. I stället kommer iakttagelserna att vara kopplade till en jämförelse med den allmänna prisutvecklingen , dvs. Det blir alltså jämförelsetalet för att bedöma hur pris- utvecklingen på kurslitteraturen har varit. Det kan nämnas att som vi har granskat prisförändringarna, dvs. 2001 till 2004, har KPI ökat med totalt . Låt oss i det följande, med beaktande av de an- givna utgångspunkterna och inledningsvis med fokus på resultatet för hela mätperioden, göra iakttagelser vad gäller utvecklingen inom bokområdet. Iakttagelser om prisutvecklingen för böcker – 2004 Sammantaget har böcker från samtliga försäljnings- kanaler minskat i pris med 7,6 ± . Om man separerar prisförändringarna på böcker i bokhandeln respektive bokklubbarna finner vi att böcker sålda över bokhandeln har prissänkts med 6,2 ± medan bokklubbarnas sänkning ligger på 9,3 ± . Om vi tittar på de olika bokkategorierna inom dessa grupper finner vi betydande skillnader i moms- sänkningens genomslag. Inom bokhandeln har skönlitteraturen sänkts med 11,1 ± och barnlitteraturen med 11,1 ± . Prissänkningen för facklitteraturen ligger på en helt annan nivå, 0,2 ± . Osäkerhets- talen är genomgående relativt höga. Bokklubbarna uppvisar ett mer enhetligt genom- slag av momssänkningen på de olika bokkatego- rierna. Mest har priserna sjunkit på skönlitteraturen, –9,6 ± , och på facklitteraturen,–9,5 ± . Priserna på barnlitteraturen har inte gått ner lika mycket. Förändringen ligger här på –6,2 ± . Iakttagelser om prisutvecklingen inom bok- sektorn Underlaget gör det möjligt att avläsa trender dels un- der hela den period som har förflutit sedan moms- sänkningen trädde i kraft, dels t.ex. . Här kan vi också göra noteringar om utveck- lingen av priserna på de böcker som sålts i varuhus, dagligvarubutiker och kiosker. Vad hände alltså efter moms- sänkningen, dvs. Den all- männa prisstegringen i samhället uppgick till 1,9 pro- cent. Hur ser prisutvecklingen ut inom boksektorn? Följande kan noteras: bokhandelns priser ökade med i genomsnitt 7,8 ± . Den största ökningen svarade facklitte- raturen för med 10,4 ± medan skön- och barnlitteraturen uppvisade en betydligt mindre ökning, 5,6 ± respektive 5,5 ± 4,1 pro- cent. utvecklingen av bokklubbarnas priser är markant lugnare. Den generella ökningen var 1,0 ± 1,4 pro- cent. Barn- och facklitteraturen gick upp med endast 0,3 ± 2,0 respektive 0,2 ± . Skönlittera- turen gick upp något mer, 2,2 ± . de första mätningarna av priserna på böckerna i varuhusen, dagligvaruhandeln och kioskerna gav resultat någonstans mellan resultaten för bokhan- deln och bokklubbarna. Resultatet, som pekade på en genomsnittlig prisökning på 3,8 ± , fördelade sig relativt jämnt på de olika bokkategorierna (skönlitteratur +3,6 ± 1,9, barnlitteratur +4,0 ± 4,5 och facklitteratur 4,1 ± ) redan i den första mätningen markerade nätbok- handeln sin särskilda prisprofil. Även om utveck- lingen av priserna på facklitteraturen uppvisade lik- heter med de övriga försäljningskanalerna (+3,6 ± ) var prisbilden på övriga kategorier en helt annan. Inom ramen för en generell prisutveck- ling inom nätbokhandeln som var i nivå med den allmänna prisstegringen sjönk priserna på skönlitte- ratur med 2,7 ± och på barnlitteraturen med 2,4 ± . Prisutvecklingen för kan också följas i underlaget. Utvecklingen , som uppvisade en allmän prisstegring i samhället på , var för de olika försäljningskanalerna följande: ökningen av bokhandelns priser kan visa sig i stort ligga i nivå med den allmänna prisutvecklingen. Noterbart är att priserna på skön- och barnlitteratur de facto kan ha sjunkit (–0,5 ± 2,7 respektive –1,6 ± ). Det kan inte heller uteslutas att facklitteraturens prisförändringar (+1,8 ±2,) ligger inom ramen för den allmänna prisstegringen, om hänsyn tas till osäkerhetstalet. även bokklubbarna uppvisar generella siffror (+0,4 ±1,) som innebär att man kan ligga inom ramen för den allmänna prisutvecklingen. Ök- ningen ligger framför allt på skönlitteraturen (+ 0,9 ±1,) medan ökningarna på barn- och facklitteraturen kan vara mycket måttliga (+0,1 ± 2,2 respektive +0,1 ± ). bokpriserna i varuhusen, dagligvaruhandeln och kioskerna fortsätter att öka mer än den allmänna prisutvecklingen. Generellt sett har de gått upp med 2,6 ± . Störst har ök- ningen varit på facklitteratur (+ 5,4 ± 5,1) och på skönlitteratur (+2,1 ± ) medan pris- ökningarna på barnlitteratur är mer måttliga (+0,9 nätbokhandelns särskilda prisprofil har förstärkts. Priserna har generellt sett sjunkit med 7,0 ± , tämligen jämnt fördelat på de olika litteraturkategorierna (skönlitteratur –7,7 ± 1,9, barnlitteratur –9,0 ± 2,6 och facklitteratur –6,5 ). Övriga iakttagelser om prisutvecklingen inom boksektorn I SCB:s underlag redovisas siffror om förlagens pris- förändringar (se tidigare defi- nition rörande de s.k. f-priserna) jämförda med pris- förändringarna i bokhandeln och nätbokhandeln. Jämförelserna baserar sig på samma titelurval. Bok- handelns prisökningar följer i princip förlagens, både generellt och i fråga om de olika litteraturkategorier- na, . Det rör sig om pris- ökningar i storleksordningen med en all- män kostnadsutveckling på +2,. Prisökningarna för både förlag och bokhandel är särskilt påtagliga när det gäller facklitteraturen. De ligger i storleksord- ningen 12,5–. Nätbokhandelns prisutveckling har dock, som tidi- gare visats, gått en annan väg och avviker klart från förlagspriserna. Mot förlagsprisernas generella ökning på står sålunda en minsk- ning om för priserna inom nätbokhandeln. Portokostnaderna kan spela en roll för prisbilden särskilt för bokklubbarna, nätbokhandeln, förlag med direktförsäljning och för tidskriftsprenumerationerna. Sistnämnda område tar vi upp . som vi drar av SCB:s redovisning av utvecklingen inom detta område är att de efter momssänkningen har ökat endast marginellt i förhål- lande till den allmänna kostnadsutvecklingen. Vi kon- staterar vidare att enskilda företag kan ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras porto- utveckling avviker från mönstret. Efter denna genomgång av utvecklingen inom bok- sektorn generellt övergår vi nu till att notera vad som har skett inom det bokområde som har special- studerats, nämligen kurslitteraturen inom universitet och högskolor samt den kommunala vuxenutbild- ningen. Därefter skall vi redovisa tidskriftsområdet. Iakttagelser om prisutvecklingen för kurslittera- tur – SCB:s särskilda prismätningar av kurslitteratur om- fattar perioden – . Som måttstock vid bedömningen av prisutvecklingen an- vänds den allmänna prisutvecklingen under motsva- rande period. Den uppgick till . I underlaget är kurslitteraturen uppdelad i tre kate- gorier: den litteratur som används i den kommunala vuxenutbildningen/komvuxlitteraturen och svensk res- pektive utländsk universitets- och högskolelitteratur. För varje kategori anges prisutvecklingen för den littera- tur som försäljs dels genom bokhandeln, dels via nät- bokhandeln. Följande iakttagelser kan göras: priserna på den svenska universitets- och högskolelit- teraturen och komvuxlitteraturen som har sålts i bokhandeln har ökat med 6,7 ± 3,2 respektive 8,0 Från detta mönster avviker försälj- ningen av den utländska universitets- och högskolelit- teraturen. Här har priserna möjligen till och med gått ner (-1,0 ± ). inom nätbokhandeln omfattar iakttagelserna pris- rörelserna på universitets- och högskoleområdet endast den svenskproducerade litteraturen. här sjunkit med 1,5 ± medan priserna på komvuxlitteraturen gått ner med 2,2 ± . Iakttagelser om prisutvecklingen för kurslittera- tur – Den allmänna prisutvecklingen har varit +0,. Trenden för prisrörelserna inom kurslitteraturen framgår av följande: den svenska universitets- och högskolelitteraturen har i bokhandeln ökat i pris med 3,9 ± medan komvuxlitteraturen har ökat med 4,2 ± . Den utländska universitets- och högskolelit- teraturen har en annan pristrend. Där har pris- ökningarna begränsats till 0,9 ± . i nätbokhandeln fortsätter priserna att sjunka. Så- lunda har den svenska universitets- och högskolelit- teraturen gått ner med 5,2 ± och komvuxlitteraturen med 4,6 ± . Övriga iakttagelser rörande utvecklingen för kurslitteratur Som nämnts finns det inga mätningar av priserna på kurslitteratur i butik eller nätbokhandeln för perioden före momssänkningen. Det går därför inte att göra några iakttagelser om momssänkningens faktiska ge- nomslag på kurslitteraturen. I underlaget ges dock en redovisning av hur förlagspriserna för kurslitteratur har utvecklats . Urvalet är relativt begränsat och omfattar endast identiska titlar. Vi kan konstatera att förlagsprishöjningarna mellan 2001- 2004 är klart större än KPI-ökningen . Jämförelser mellan förlagspriser och priser i konsumentled kan göras för . Med dessa förbehåll kan konstateras att prisföränd- ringarna i bokhandeln i stort motsva- ras av prishöjningarna hos förlagen. När det gäller bokhandelns inköp av utländsk uni- versitets- och högskolelitteratur gäller dock ett annat förhållande. Återförsäljarnas priser har – om man inte tar hänsyn till valutaförändringarna – ökat med . Om förändringen av relationen mellan den svenska kronan och det brittiska pundet beaktas blir prisökningen från återförsäljarna . Som vi har konstaterat har detta inte slagit igenom i bokhandelns priser till konsumen- ten. Här kan priset till och med ha gått ner. Iakttagelser om prisutvecklingen inom tidskriftssektorn – Som nämnts skulle ett fullständigt genomslag av momssänkningen på tidskriftsområdet kunna avläsas i prissänkningar om . Den av- läsbara faktiska sänkningen uppgår för tidskrifts- sektorn som helhet till 5,3 ± . I jämförelse med boksektorn är osäkerhetstalen relativt låga. Liksom inom bokområdet är genomslaget av momssänkningen för de olika tidskriftskategorierna mycket varierande. De största prissänkningarna kan noteras för familje- och damtidningar (–8,8 ± ), tid- skrifter inom idrott, motion och friluftsliv (–5,2 ± ) och inom hem, bostad och trädgård (–4,7 ± ). Klart under genomsnittet för tidskrifts- området finner vi tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto (+1,8 ± ), datortidskrifter (+ 0,6 ± ), serietidningar (–1,1 ± 1,3 pro- cent) och motortidningar (–1,3 ± ). Iakttagelser om prisutvecklingen inom tidskriftssektorn – har den allmänna prisökningen i samhället varit 0,8 pro- cent. har tidskriftspriserna ökat med 3,1 ± . De största ökningarna hittar vi hos mo- tortidskrifter (+4,9 ± ), tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto (+4,5 ± ), inom idrott, motion och friluftsliv (+4,4 ± ) och serietidningar (+ 4,3 ± ). Lägst pris- ökningstakt uppvisar familje- och damtidningar (+2,1