sou · GTB3104d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Massmedias och myndigheters framställningar Publicering av listor över saknade? På presskonferensen , den tredje i raden, aktualise- rades frågan om publicering av listorna över saknade. En journalist tog upp frågan om det var möjligt att bocka av personer genom en publicering av listorna av saknade. svarade att han inte hade ett bra svar utan att de skulle fundera över detta (Information ). Under presskonferensen den 31 decem- ber kom frågan om ett offentliggörande av de saknades namn åter upp. menade att de inte skulle offentliggöra namnen p.g.a. att listorna skulle kvalitetssäkras och att inbrott hos dem som skulle namnges i listorna kunde förekomma (Information Rosen- bad). Dessa argument vidhölls under presskonferenserna den 2 och (Information ). tillfrå- gades representanter för statsledningen vid presskonferenser om huruvida listorna skulle offentliggöras. I tidningarna uttrycktes också kritik mot att inte listorna offentliggjordes. Kritiken kom från kommunerna som menade att de inte hade möjlighet att upp- båda korrekt hjälp till de hemvändande, eftersom de inte visste hur många som kom och vilka skador de hade (, 2004-12-30c & SR, Ekot, 2005-01-04a). Kritik uttrycktes också på ett antal ledarsidor och debattartiklar (se bl. a. , 2005-01-04a, , 2005-01-07a & SvD, ). Skribenterna ville att listorna skulle offentliggöras och menade att det var ett misstag att inte göra det. Kritiken i tidningarna kom alltså främst efter det att listorna lämnats över till polisen. Polisen publicerade inte heller listorna trots artiklar som talade om fördelarna med en publicering. Polisen hänvisade till att en publicering skulle kunna var till men för den enskilde (, 2005-01-11a). Publiceringen skedde först efter det att Regeringsrätten prövat frågan (DN, 2005-02- 08a). Utredning av hanteringen av katastrofen Vid katastrofer eller andra för samhället påfrestande händelser så- som eller Göteborgskravallerna brukar en statlig utredning tillsättas. En utredning av hanteringen av flodvågskata- strofen annonserades också i ett tidigt skede. Statsminister meddelade under en presskonferens att Röda Korsets ordförande och Krisbe- Massmedias och myndigheters framställningar redskapsmyndigheten skulle få uppdraget att utvärdera och analy- sera hanteringen av katastrofen (Information ). Utnäm- ningen av kom att möta stark kritik. tog tidningars ledarsidor upp frågan. ansågs i fler artiklar vara en av regeringen avlönad tjänsteman som inte borde få detta uppdrag (se bl. a. , 2005-01-03a & DI, ). Under ett möte mellan partiledarna föreslog de borgerliga partierna att före detta statsministrarna skulle leda en kommission med uppgift att utreda regeringens hantering (DN, 2005-01-05d & Information ). menade att det inte fanns anledning att ha en konflikt om hur granskningen skall gå till (Information ). , , angavs också andra namn på personer som skulle vara mer lämpade att granska han- teringen (se bl. a. SvD, 2005-01-05b). Under presskonferensen kom frågan åter upp vem som skulle leda utredningen. menade att man skulle komma överens om mandat och sammansättning av kommittén senare (Information ). meddelade att han inte avsåg att deltaga i en kommission som utvärderade regeringens hantering (, 2005-01-07d). Förslag på ledamöter och inriktning för fortsatte, och presenterades som leddes av hov- rättspresident (, ). Slutsatser/diskussion om massmedias roll Av utfrågningarna framgår att massmedia informerade ett flertal personer inom svenska myndigheter om att katastrofen ägt rum och att massmedia var den främsta informationskällan som många personer inledningsvis hade. Både och hade bl.a. till uppgift att följa massmedia (: 2005 & : 2005). Detta är sannolikt ett normalt förfarande men ger en anvisning om betydelsen av massmedias rapportering. Ett flertal personer uttrycker i utfrågningarna missbelåtenhet över att massmedias rapportering inte var heltäckande och att det var svårt att skapa sig en helhetsbild. Massmedia uppges av flera ha rapporte- rat om främst . nämner BBC och CNN då hon talar om massmedias bevakning (Ersman: 2005). fick nyheten via CNN och statsministern via Massmedias och myndigheters framställningar (: 2005 & : 2005). säger att de var hänvisade till medias rapportering och att det var svårt att få en samlad bild av läget (: 2005 och ). KBM: s generaldirektör säger att media inte gav henne bilden av hur stor katastrofen var (DN, 2005-01-04a). Helsén uppfattade det inte som en svensk katastrof, bl.a. eftersom media inte kontaktade henne (Helsén: 2005). Iremark menar att media inte hade bilden klar för sig förrän (Iremark: 2005). Det framstår som om det fanns personer som ansåg att massme- dias rapportering och den interna informationen var alarmerande. Försvarsdepartementet, UndBer, skickade ut infor- mation till pressekreterarna med rubriken, UD: Upp till 20 000 svenskar i området. Det framgick i meddelandet att var mycket oroad. UndBer tillade information om att det inte kunde uteslutas att svenskar råkat illa ut. Kanske kan det bli aktu- ellt med ambulansflyget? (UndBer). sändes ytterli- gare meddelande ut till en standardsändlista som tillämpas i bråds- kande ärenden. Rubrikerna var förutom den tidigare: Flodvåg i : många befaras döda (UndBer: 2005). menar att det är felaktigt att ingen förstod allvaret i situationen på annan- dagen, då han själv gjorde det och betonade detta för och genom henne Thöresson (: 2005). Det kan vara av intresse att jämföra den information som fram- ställdes i svenska och internationella massmedia och om det är av betydelse att många centrala aktörer följt internationella massme- dia. Frågan uppstår också hur myndigheter bäst kan tillvarata vä- sentlig information från interna och externa informationskällor i kritiska lägen. Det framgår att massmedias rapportering eller journalister upp- märksammade nyckelpersoner om vilken information som fanns på framför allt UD. säger t.ex. i utfrågningen att hon fick kännedom om de fax som kom in till UD genom journalister (: 2005). fick i massmedia reda på att UD:s växel var överbelastad, vilket oroade henne (: 2005). fick genom Rapport höra säga att två svenskar omkommit. Laaksos uttalande föranledde att han ringde till Ersman (Hagquist: 2005). fick genom text-tv reda på att UD uppgav att det inte var så många drabbade svenskar (: 2005). beskriver hur han såg löpsedlar som Massmedias och myndigheters framställningar meddelade att 800 svenskar var saknade. ringde och frågade om läget. meddelade då att om uppgifterna stämde kunde det ha samma dimensioner som Estonia (: 2005). Ett flertal personer redogör i utfråg- ningar, i loggböcker och genom massmedia för att det fanns för lite interninformation, en bristande kommunikation inom och mellan myndigheter och att de var hänvisade till massmedias rapportering. Denna kombination kan ha gjort att massmedias rapportering fick stort inflytande över den initiala problemformuleringen och ager- andet. Vad gäller frågan om hemtransport ger uttalanden en antydan om hur diskussionerna sett ut. Det kan tolkas som om det inte fanns någon annan handlingsväg för staten än att ta allt ansvar som drabbade människor och massmedia ville att staten skulle ta. Även Thöressons uttalanden i pekar i denna riktning. Artikeln handlar inte specifikt om hemtransport men tar upp frågan om ansvar. och menar att man diskuterade statens uppgift. En successiv förändring av synen på statens ansvar kan skönjas. Inledningsvis gavs uttryck för att hem- transport av drabbade inte var statens ansvar, senare att det var resebolagen som har huvudansvaret. Slutligen menade att det var regeringens ansvar att så snabbt som möjligt beställa in extraflyg. Massmedia och opinion uttryckt därigenom var sannolikt en bidragande faktor till att ståndpunkten gällande hemtransport förändrades. Massmedia kan ha varit den faktor som gjorde att ansvar togs för frågor som gick utöver det som normalt anses vara statens uppgifter. Det är förvisso inte orimligt att tro att hemtrans- port av svenskar hade upplevts vara en uppgift för staten utan massmedias påverkan. Detta kan vara det som antyder när han hävdar att media bidrog till en stämning av att ta större ansvar, men inte påverkade faktiska beslut. Vad lägger in i att det fanns politiska skäl och tryck kan förvisso vara åtskilligt. Det kan emellertid röra sig om att massmedia hade visat ett så pass stort intresse för frågan och att massmedia var det tryck och det politiska skäl som gjorde att aktörerna ville agera snabbt. UD frångick uppsatt regelverket i frågan om avgift för lån vid ambassaden. Enligt skedde detta efter att tidningen begärde en kopia av en låneansökan. I intervjun med framgår att beslut om att lagen skall frångås tas , alltså dagen innan begärde en kopia av en Massmedias och myndigheters framställningar På UD kan man efter att ha märkt irritationen hos människor insett att detta skulle leda till massmedial uppmärksam- het. artikel kan således ses som om UD gjort rätt bedömning då regelverket frångicks, eftersom frågan uppenbart fick massmedial uppmärksamhet. Vad menar med att det kom politiska signaler från beredskapsgruppen kan vara att man på UD ville undvika massmedial kritik för agerandet. Det faktum att avgiften togs bort (innan intresse väcktes) kan också ses som en förmåga till flexibilitet från UD:s sida då man på UD insåg att trycket på ambassaden var mycket stort och såle- des inte hade något med massmedias rapportering att göra. Frågor om ansvar kom att spela för stor roll för krisen. och utsågs tidigt som ansvariga för att utvärdera hanteringen. presenterade ett förslag som ifrågasattes av massmedia och även av oppositionen, som efter samtal med regeringen pre- senterade egna kandidater att leda en kommission. Från att ha varit en person och myndighet som presenterades som utredare sades att en kommitté var den bästa formen. Kommittén övergick i en kommission, vilket samtliga partier uppgavs stödja. Förslaget som presenterade godtogs inte av massmedia och opposition, och sam- mansättningen av utredningen ändras sedermera. Detta kan peka på att handlingsalternativen inskränktes men också att på visad flexi- bilitet och gehör för andra åsikter. Vad gäller listorna över saknade offentliggjorde varken UD eller polisen dem, trots kritik. Den främsta kritiken kom fram efter det att RPS hade övertagit ansvaret för hanteringen av listorna, d.v.s. efter . Inte heller polisen publicerade listorna utan hänvisade till sekretesslagen. En överensstämmelse med UD: s och polisens agerande och de frågor som drevs i massmedia går inte att urskilja. Listorna publicerades först efter att regeringsrätten prövat frågan. Möjligheten att bibehålla en god relation till och förtroende hos massmedia och allmänheten kan också ha påverkat enskilda indivi- ders agerande. säger att hon hade politiska övervä- ganden i bakhuvudet när hon ringde . Om man inte gjorde något i , kunde man annars höra på Ekot att inte agerade (: 2005). säger i utfrågningen att massmedia hade så pass mycket frågor att han inte kunde delta i beredskapsgruppens första möte (: Massmedias och myndigheters framställningar valde/drevs alltså att kommunicera med massmedia i stället för att delta i mötet. Massmedia upplevs ha komplicerat hanteringen för fler centrala aktörer. kunde inte vila , bl.a. eftersom massmedietrycket var så högt (: 2005). Ersman beskriver också att det var ett viktigt arbete att få bort fel- aktiga rykten i massmedia (: 2005: 20). Ett exempel som kan nämnas i sammanhanget är det TT-meddelande som skickades ut . Här citerades , som uppgavs säga att Samtliga svenskar som befinner sig i de katastrofdrabbade områdena i , södra , och är utom fara (TT, : 11.03). Detta meddelande rättades av TT, rättelsen löd; Det är svenskarna i , och Maldi- verna som är utom fara. Däremot vet UD ännu inte om någon svensk i skadats eller omkommit (TT, : 11.56). Tidningen hade titeln . Ledarredaktionen citerade i texten det första felak- tiga TT-meddelandet. Redaktionen menade att det är att ljuga det svenska folket rakt upp i ansiktet och att det var omöjligt att ha koll på de 20 000 som befann sig i katastrofom- rådet (, 2004-12-28b). vid UD menar att det var mycket jobbigt att arbeta med en så svår uppgift för att höra massmedias kritik mot vad som gjor- des (: 2005). Även menar att rapporteringen kan bli nedbrytande (: 2005). ger också uttryck för liknande uppfattning då hon menar att det var ett problem att UD inte gav ut mer information till massmedia; de framställde situatio- ner som inte var korrekta (: 2005). (Ordförande på UD) kritiserade efter katastrofen utrikesministern (, 2005-01-08b). publicerade ett brev som UPF (Personalfö- rening) skrev till ledningen där arbetssituationen på UD beskrevs i negativa ordalag (, 2005-01-09c). har enligt tagit bort datumet på brevet vilket var , alltså innan katastrofen ägde rum. Detta gjorde enligt Lentz att brevet framstod som en reaktion på kata- strofen, vilket det enligt honom inte var (Lentz: 2005). Myndighe- ter förefaller ha varit tvungna att jobba på fler håll, dels för att få ut information till dem som berördes på plats och anhöriga i , Massmedias och myndigheters framställningar dels för att se till att få ut korrekt information till massmedia och korrigera felaktig information. Att massmedia har en roll som informationskälla och opinions- bildare för allmänheten och beslutsfattare är odiskutabelt. Genom utfrågade personers egna utsagor finns belägg för att massmedia påverkade förutsättningarna för hanteringen av situationen. Enligt utfrågningarna hade massmedias rapportering en inverkan på myn- digheters och statsledningens beslutsunderlag och handlande. Massmedias inverkan på enskilda beslut är däremot svårare att fast- ställa. Massmedia och den opinion som därigenom uttrycks är en av många faktorer som kan påverka beslut och genomförande. Det är möjligt att myndigheter och statsledning planerade att genomföra insatser som massmedia efterfrågade men hann inte eller förhind- rades av andra skäl från att redogöra för dessa beslut i den pressade situation som rådde. Utöver den massmediala inverkan som beskrivs av de utfrågade kan emellertid konstateras att myndighe- ters och statsledningens agerande i vissa centrala frågor i hög grad kom att överensstämma med det agerande som massmedia föror- dade. Massmedias och myndigheters framställningar Nedan är de källor som använts i studien. Se för en komplett referenslista för studien och kronologin -, 2004-12-28b, bördan -, 2004-12-28c, : Skicka ner flygplanen nu -, 2004-12-29a, Svenska läkare på väg till Thai- land -, 2004-12-29b, Kaos på flygplatsen -, 2004-12-29j, Kaos på UD efter larmet -, 2004-12-30a, Hon gick på teater -, 2005-01-02a, för att reagera -, 2005-01-02c, Han ska ta hem döda svenskar -, 2005-01-06a, Katastrofen fick att resa hem från -, 2005-01-07a, Namnpublicering: Då levde två av tre. -, 2005-01-07d, vill inte leda kommission -, 2005-01-09a, Hon kom och snackade skit -, 2005-01-11a, Listan med saknade borde bli offentlig -, 2005-01-11b, Därför vägrar de att släppa lis- tan -, 2005-01-13a, UD: s 17 misstag -, , Låt inte regeringen utreda sitt eget agerande. -, 2004-12-29a, Myndigheternas beredskap för katastrofer är för dålig -, 2004-12-30b, UD fortsätter sökandet av saknade via sms -, 2005-01-04a, Regeringens motstånd sin- kade hjälpen -, 2005-01-05c, Försvarsministern lägger ansvaret på UD Massmedias och myndigheters framställningar -, 2005-01-05d, Oenighet om medborgar- kommission -, 2005-01-07b, Felsatsning efter katastro- fen drabbade patienter i -, 2005-01-08a, UD vägrade släppa lis- torna. -, 2005-01-09b, Inrätta civil underrättelse- tjänst för snabbare beslut i -, 2005-01-15a, valde att hålla tyst -, 2005-02-08a, Namnlistorna över saknade lämnas ut -, , UD sa nej till polishjälp -, 2005-02-23a, inte med på kata- strofmöte -, 2004-12-28b, Hänsynslöst -, 2004-12-30b, UD krävde ränta för att låna till drabbade -, 2004-12-30c, Frän kritik mot UD: s agerande -, 2004-12-31a, är rasande -, 2005-01-03a, olämplig som utredare -, 2005-01-04a, Publicera listorna -, 2005-01-08b, Facket rasar mot -, 2005-01-09c, Läs här -, 2004-01-11a, Storbråket om listorna -, 2005-01-13a, De pekas ut av -, 2005-01-14a, De struntade i dödslarmen. -, 2005-01-15a, fick nyheten om kata- strofen–åkte och shoppade -, 2005-01-19a, försvarade sig i riksda- gen. -, 2005-01-19b, Skakad redogjorde för Thailandsresa -, 2004-12-28e, Situationen är akut -, 2004-12-28f, Regeringen avfärdar kritiken -, 2004-12-29a, Samarbete ska skynda på katastrofhjälpen -, 2004-12-29b, Läkare ropar på hjälp. -, 2004-12-31c, erkänner dröjs- mål Massmedias och myndigheters framställningar -, 2004-12-31d, Vi kunde ha agerat kraftfullare -, 2005-01-02d, UD vänder–drabbade slipper betala biljetten hem -, 2005-01-02e, Avlösning på svenska konsulatet -, 2005-01-05b, Beredskapen är glömd i utredningar -, , Poliser fick göra om lis- tor. -, 2005-01-09a, Vi utgick ifrån det värsta. -, 2005-01-16b, teg om katastrofen -, , Katastrofen timme för timme -, nr 1, 2005. -TT, , 11.03, Svenskar i katastrofområdet utom fara -TT, , 11.56, Svenskar i katastrofområdet utom fara, rättad version. -SR, Ekot, 2005-01-04a, Krisarbete försvåras av dålig infor- mation -TV4, Kalla Fakta, -SVT, , . -Information : hemsida, webbsändningar av presskonferenser, 27–och 1–: /sb/d/5046 -, Ekot, , intervju med , -, Ekot, , 16&Artikel=540456 -, , , , , , , (2003) Metodpraktikan: Konsten att stu- Massmedias och myndigheters framställningar dera samhälle, individ och marknad, andra upplagan, Nor- stedts juridik, . -Hansén, , (2005), Tsunamikatastrofen, den svenska kris- hanteringen, fokus på , Expertrapport till . -Khong, , Foong, (1992), Analogies at War: , and the Decisions of 1965, Prince- ton University Press. -UD: 2005, underlag till katastrofkommission -SB: 2005, Underlag från Statsrådsberedningen till katastrofkommission -: 2005, Extrakt ur Fritidsresors-LOGG, sön- dag–onsdag, krisen i -SRV: 2005, interna beredskap julhelgen 2004–en utvärdering -UNDBER: 2005, Redovisning UNDBER/Fö åtgärder den 26–i samband med katastrofen i Sydost- asien, . -: 2005, Händelseutvecklingen under om , och , 2005- 02-24. -, UD: 2005, Hederstedts anställningskon- trakt. Intervjuer/utfrågningar genomförda av SB, bitr. UD, vakthavande SSSB Fö, politiskt sakkunnig RKP, vice ordf. ID-komm. SOU 2005:104 Massmedias och myndigheters framställningar UD, dep. Gaia leadership, general RK-IT, konsult () UD, vakthavande SSSB SRV, chef op. avdelningen UD, kansliråd GS UD, jourhavande KC UD, departementsråd, UD, kansliråd KC SB, jourhavande tjänsteman UD, dep.sek. Massmedias och myndigheters framställningar Ju, chef polisenheten UD, kansliråd UD GS Den svenska sjukvårdens ledning och funktion i samband med tsunamikatastrofen i Den svenska sjukvårdens ledning och funktion Professorerna har på Kata- strofkommissionens uppdrag utvärderat de katastrofmedicinska insatserna efter i . Professor har spelat en central roll inom katastrofmedicinen både i och utomlands. Han är dessutom en av få personer med expertis inom området som inte var direkt involverad i handläggningen. Även professor är en inter- nationellt erkänd expert med bred internationell erfarenhet och en central position inom den brittiska katastrofmedicinska organisa- tionen. Granskningen har gjorts från strikt medicinsk utgångspunkt. Kommissionen kommer senare att väga samman en mängd olika aspekter på hanteringen av konsekvenser och även att lämna åtgärdsförslag utifrån ett sådant övergripande perspektiv. Kommissionen har dock bedömt att den föreliggande rapporten utgör ett viktigt bidrag till diskussionen om katastrofberedskapens medicinska aspekter och att den därför bör offentliggöras . Synpunkter på en preliminär version av rapporten har lämnats av professor , , docent , , och med. , lärare i krigskirurgi vid Försvarsmakten. De värderingar, slutsatser och förslag som framförs i rapporten är experternas egna. Kommissionen tar i detta skede1 inte ställning till dessa. Den svenska sjukvårdens ledning och funktion Tsunamikatastrofen och dess följder är av så stor omfattning att det inneburit en mycket stor utmaning att under den korta tid som stått till förfogande få en komplett bild ens av den begränsade sektor som berör sjukvården. Det hade varit omöjligt om vi inte fått all den hjälp och det genomgående positiva mottagande vi fått inom alla de områden vi granskat både i och inom . Ett speciellt tack vill vi rikta till sjukhusledningar och sjukvårdspersonal för ett positivt, alltid vänligt och tålmodigt be- mötande trots den anstormning av människor som i utredande och undersökande syfte besökt efter katastrofen. Samtalen med våra kollegor där har givit oss en mycket tydlig bild av den oerhörda belastning som den thailändska sjukvården utsattes för men en stor respekt för det enastående och självuppoff- rande arbete som gjordes inte bara av sjukvårdspersonalen utan hela den thailändska befolkningen för att på alla sätt hjälpa och stödja trots att de själva så hårt drabbades av katastrofen. Ett varmt tack också till personalen på ambassaden i och Svenska konsulatet i för bistånd med prak- tiska arrangemang i . Behjälplig med arbetet i var också , kirurg och lärare i krigskirurgi vid Försvarsmakten med värdefull erfarenhet av katastrofmedicinskt arbete i denna del av världen. Ett tack vill vi också rikta till alla drabbade och volontärer som beredvilligt ställt upp vid skriftliga och muntliga intervjuer och givit oss mycket värdefull information. Vi har tagit del av många skakande och tragiska upplevelser och vi vill återigen uttrycka vårt djupa deltagande med alla drabbade i denna katastrof. Vi hoppas att denna rapport skall kunna bidra till en bättre svensk beredskap för händelser av detta slag för att i största möjliga utsträckning kunna minska lidande för framtida drabbade. Den svenska sjukvårdens ledning och funktion Flodvågskatastrofen drabbade svenska medbor- gare i hårt med 543 döda eller saknade och över 1500 skadade, många fler chockade av upplevelser som kommer att ta tid att bearbeta och många som förlorat anhöriga och vänner. Med över 20 000 medborgare i området var det land som näst värdlandet hade flest skadade som följd av katastrofen. Den thailändska sjukvården mottog en tillströmning av skadade långt överstigande tillgängliga resurser. Totalt omhändertogs på de sex större sjukhusen i , och Krabi-provinserna drygt 11 000 skadade varav 3000 behövde läg- gas in på totalt tillgängligt antal vårdplatser på drygt 1400. Nära 1400 operationer utfördes på de sam- manlagt 33 operationssalarna. Belastningen på sjukhusen var ojämnt fördelad såtillvida att de små och ganska resurssvaga sjukhusen i den norra provinsen hade den ojämförligt största belastningen. Svårigheten att initialt evakuera skadade därifrån skapade en situation som för många skadade var både oerhört påfrestande och skrämmande. Trots att den thai- ländska sjukvårdspersonalen gjorde allt som kunde göras i denna situation räckte varken personella eller materiella resurser här på långt när till. Den hårda belastningen varade efter katastrofen, då ett stort antal skadade med icke livshotande skador fortsatte att strömma in. Många behandlade utvecklade mycket snabbt sårin- fektioner som behövde åtgärdas vilket också bidrog till den konti- nuerligt höga belastningen. I denna situation fanns ett stort behov av utifrån tillförda sjukvårdsresurser. Det fanns också ett behov av att tidigt starta evakuering av skadade för att avlasta den thailändska sjukvården och av sjukvård på de uppsamlings- och evakueringsplatser där skadade, många med infektioner, många chockade och en del i dåligt allmäntillstånd, väntade på evakuering. Detta behov av externt tillförda sjukvårdsinsatser har enhälligt omvittnats av såväl skadade svenska medborgare, thailändsk sjuk- vårdspersonal som volontärer som arbetade med omhändertagande av skadade i katastrofområdet.