sou · GTB356d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Försvaret och åklagare kan välja att ta bort ett antal personer från juryn och ett tydligt mönster är att man anser att det är en fördel för den åtalade att juryn är av samma ras som denne. den främsta anledningen till att svarta är underrepresenterade i den slutgiltiga juryn vara parternas urval (, 1999:105; , 1998:193–230; Fukurai m.fl., 1993:11, 156). Vad gäller de empiriska beläggen för jurymedlemmarnas ras inflytande på dömandet så har visat att jurymedlemmar av samma ras som den åtalade tenderar att fria medan jurymedlemmar av samma ras som brottsoffret tenderar att fälla (Fukurai m.fl., 1993:156). Forskningen förefaller tala för att i de fall där rasfrågor präglar ett mål, inklusive där gärningsman och offer har olika ras så spelar rassammansättningen hos juryn roll (Diesen, 1996:175). Vad gäller påföljden så tar juryn i många delstater bara ställning till den åtala- des skuld, men i vissa delstater bestämmer även juryn straffet (Fukurai m.fl., 1993:75). Försök med jurysimulationer har visat på ett nära samband mellan domar och den rasmässiga sammansättningen av juryn (Ibid:74). Detta har särskilt visat sig i våldtäktsmål. För svarta juryer förefaller inte rasen på offer eller gärningsman spelat någon roll men för vita juryer upp- mättes en stor skillnad. Svarta män som våldtog vita kvinnor fick strängare straff än när de våldtagit svarta kvinnor (Ibid.). Se också avsnitt 9.5.2. Den etniska homogeniteten inom rättsväsendet kan också tänkas leda till en bristande självkritisk insikt vad gäller diskriminering. I tidigare nämnda studie av , och (2005) från Antidiskrimineringsbyrån i (9.3.3) genomfördes djupintervjuer med tjugo invandrare och tjugo aktiva inom rättsväsendet (varav de flesta var svenskar). På frågan om varför invandrare var överrepresenterade i brottsstatistiken visade sig de båda grupperna ha diametralt motsatta förklaringar. Invandrarna förklarade det i första hand med ett selektivt polisar- bete. Polisen inriktar sig särskilt på invandrare varför sannolikheten att bli upptäckt för brott är mycket större om man är invandrare än svensk. I andra hand förklarades det med att våld och kränkande behandling från polisen i vissa fall leder till en motreaktion från de utsatta. På tredje plats kom förklaringen utanförskapets mekanis- mer att man som invandrare ställs utanför majoritetssamhället vil- ket kan leda till brottslighet. De aktiva inom rättsväsendet förklarade dock överrepresentatio- nen i första hand med utanförskapets mekanismer. Arbetslöshet och segregation gör att invandrare förpassas till underklassen som alltid varit överrepresenterad i brottsstatistiken. En förklaring som invandrarna själva alltså sympatiserade med i betydligt mindre I andra hand förklarade de aktiva inom rättsväsendet överre- presentationen med invandrarnas egna tillkortakommanden. Invandrarna är så kulturellt annorlunda att de inte förstår vad som är brott här i , och har med sig ett dåligt förtroende till myndigheter från hemlandet. Först på tredje plats hamnade för- klaringen om ett selektivt polisarbete. Över huvudtaget fanns en skillnad mellan invandrare och perso- ner verksamma inom rättsväsendet på om man såg diskriminering som ett individuellt eller ett strukturellt problem. Medan invand- rare i större utsträckning talat i termer av strukturer som diskrimi- nerar, tenderade personer verksamma inom rättsväsendet att se diskriminering som ett individuellt problem. Skillnader uppstod även i synen på åtgärder mot problemet. Medan personer aktiva inom rättsväsendet talade mycket om vikten av så kallade inter- kulturella utbildningar, där man ska lära sig förstå kulturen hos de man har att göra med, så fokuserade invandrarna främst på vikten av att medvetandegöra rättsväsendet om den diskriminerande verk- ligheten man utsätts för. I en förtroendeundersökning som Statskontoret låtit göra visar det sig att det bara finns en institution där det finns stora skillnader i förtroende mellan utrikes födda och inrikes födda. Invandrare som är födda utanför har lägre förtroende för rättsväsendet än svensk födda (Statskontoret, 2002:34). Liknande resultat presente- ras i en senare publikation av Statskontoret (2003). Här konstate- ras att personer med invandrarbakgrund i större utsträckning är missnöjda med domstolarna än svenskfödda med svenska föräldrar. (Ibid:20). I de årliga förtroendeundersökningar som utförs av SOM-insti- tutet finns samma indikationer på att förtroendet14 för rättsväsen- det (domstolar och polis sammanslaget) bland personer med in- vandrarbakgrund är lägre än hos svenskar. Förtroendet följer här en trappa där med helsvensk bakgrund uppgav att de hade mycket stort eller ganska stort förtroende för rättsväsen- det. Invandrare från Nordiska länder: , från europeiska länder: och personer från länder utanför : 43. Skillnaderna är emellertid ännu större när man frågar personer som 14 Beräknat som ett snittvärde från alla undersökningar . växt upp i . Helsvensk , personer med nordiska föräldrar: , europeiska: och utomeuropeiska . Man har minst förtroende för polisen. Skillnaderna mellan män och kvinnor är inte särskilt stora. Den generella trenden är att kvinnor har något högre förtroende. Värt att notera är dock att utomeuropeiska kvinnor och kvinnor med utomeuropeiska föräldrar har lägre förtroende än männen i samma kategori. kan man se en svag ökning av förtroendet. Detta gäller dock inte för europeiska invandrare. (bilaga 3, , 2005). Vi vill dock påpeka att antalet personer i vissa grupper i denna undersökning är lågt. Därför har beräkningarna gjorts ge- nom att slå ihop alla undersökningar mellan 1996–2004. Det kan uppfattas som tvivelaktigt att slå ihop resultat på detta sätt, men inga markanta skillnader antyds i materialet. Det totala antalet tillfrågade uppgår då till 40 800 personer. Tendenserna i de tre undersökningarna kan jämföras med erfa- renheter av att bli illa behandlade av poliser kopplat till utländsk bakgrund, som redovisas i (2000). Av de tillfrågade från , och uppgav mellan 20–25 pro- cent att de utsatts för detta. Det finns ingen jämförelse med svens- kar, men av danskar hade upplevt detta. Vad gäller förtroendet för rättsväsendet ville personer i , et al:s studie inom rättsväsendet ofta se förtroendebristen som ett kulturellt fenomen, alltså något som invandraren har med sig i bagaget från hemlandet. Man inkluderade även andra generatio- nens invandrare genom att säga att dessa har ärvt denna inställning från föräldrarna. Invandrarna själva framhävde dock att bristen på förtroende uppstått i genom erfarenheter av diskriminering här. Liknande brist på förtroende bland invandrade personer för poli- sen finns i en intervjuundersökning av Wingborg (1999). Den första och mest uppenbara slutsatsen av forskningen om strukturell diskriminering inom det svenska rättsväsendet är att materialet är ytterst begränsat. Vi har därför inkluderat även andra kunskapskällor som indikerar behovet av ytterligare forskningsin- satser angående rättsväsendet med hänsyn till strukturell diskrimi- Därmed kan man tycka att möjligheterna till vidare slutsat- ser begränsas av det bristande empiriska underlaget och några säkra slutsatser om strukturell diskriminering på detta område inte går att nå. går vissa mönster att utskilja. Av det föreliggande materialet drar vi slutsatsen att forskning visar att det finns starka tendenser till strukturell diskriminering i andra länder. Dessutom, även om det är begränsad, visar materialet att det finns indikationer på liknande tendenser även i . Detta tycks bekräftas även av det lägre förtroende som utomeuro- peiska invandrare har, jämfört med svenskar, gentemot polisen och det övriga rättsväsendet. Av materialet framgår att man som invandrare löper större risk att utsättas för polisens uppmärksam- het, gripas, häktas och dömas till fängelse än en svensk i samma situation. Brottsligheten bland invandrare har livligt diskuterats, men det finns ett behov av att vända blicken mot rättsväsendet självt. Vidare pekar det svenska forskningsmaterialet i samma rikt- ning som den utländska forskningen. Vad de begränsade forsknings- resultaten förefaller visa, är att de överensstämmer i sådan grad med utländska resultat att det knappast kan vara en tillfällighet. Någon omfattande forskning om hur polisen stoppar och visiterar invandrare har inte utförts i , men ändå kan man se ett mönster av att invandrare i högre grad utsätts för polisens misstänksamhet. Forskningen från och ger en kla- rare bild av hur stort problemet kan vara och i och Storbri- tannien har forskningen tydligare kartlagt problemets utbredning. Ett fåtal studier har granskat om invandrare döms hårdare än svenskar, men en tendens har varit att invandrare oftare döms till fängelse än svenskar, ett mönster som stämmer överens med forsk- ningen utomlands. har det svenska blickfånget varit litet, som vad gäller häktning. har blickfånget varit större, som när det gäller rättsväsendets förmåga att ingripa mot rasistiska tra- kasserier. Oavsett hur mycket man kunnat skåda av problemets fulla utbredning är mönstret tydligt – det sammanfaller med forsk- ningsresultaten utomlands. De resultat som framkommer i avhandling (1999) visade att människor i gav uttryck för samma nor- mer och uppvisade samma psykologiska mekanismer som visats i likadana studier i . Av detta kan man dra slutsatsen att forsk- ning som visar på strukturell diskriminering i till exempel och är av relevans i . Man bör även notera att om- rådet allt mer börjar uppmärksammas i fler länder och att forsk- ningsresultaten följer just det mönster som här kunnat skönjas. Detta bör man ha i åtanke även vad gäller åtgärder mot proble- met. Mer forskning är givetvis önskvärd, men skulle vilja komma ikapp så bör man komma ihåg att Storbri- tannien började med forskning kring ämnet . Kanske bör man nöja sig med att konstatera att då samma mönster kunnat skönjas i som i är det ett tillräckligt skäl för att sätta igång liknande åtgärder här som sattes igång efter The där. Trots den svenska forskningens begränsade material förefaller det tydligt att samma mekanismer – strukturell diskriminering – förekommer i dagens . I det läget är frågan om den exakta omfattningen mindre intressant än själva förekomsten i sig, för beslutet om i vilken grad åtgärder bör sättas in. Det är värt att fundera över varför det nästan helt saknas forsk- ning om strukturell diskriminering i det svenska rättsväsendet. Or- sakerna kan inte bara sökas hos de enskilda forskarna, universiteten och de bidragsgivande institutionerna. Problemet måste också ses som ett resultat av samhällets normer. Jag tror att det finns en stark ovilja att ifrågasätta om likhet inför lagen gäller i det svenska rätt- väsendet. Förtroendet för rättsväsendet fyller en viktig funktion för att upprätthålla idén om ett rättvist samhälle i stort. Jag tror att det är svårare att närma sig tanken att rättsväsendets institutioner behandlar människor annorlunda utifrån utseende och härkomst, än att se att t.ex. enskilda arbetsgivare eller dörrvakter agerar dis- kriminerande. Det hänger sannolikt också ihop med att principerna för rättsväsendet är annorlunda än t.ex. arbetsmarknaden då rätts- väsendet inte styrs av marknadsprinciper utan av likabehandlings- principer. De uttalade likabehandlingsprinciperna undantar dock inte rättsväsendet från samhällets diskriminerande normer. är det givetvis viktigt att de kunskapsluckor som finns successivt fylls igen. Kvalitativa och kvantitativa studier krävs för att utreda mer konkret hur diskrimineringen ser ut och fungerar. Även om den kan ha mycket gemensamt med diskrimineringen i andra länder är det uppenbart att den utvecklar vissa specifikt na- karaktäristiska drag, vilka är viktiga att beakta för att åtgär- derna ska bli effektiva. Kunskapsluckorna finns på alla nivåer, polis, åklagare, domstolar och fängelser. Forskningen har visat på rasistisk retorik inom poli- sen samt klara indikationer på att människor på grund av sin hud- färg i större utsträckning blir utsatta för polisens misstänksamhet och kontroll. Ett fenomen som har uppmärksammats i andra nor- diska länder samt i och . Fler forskningsprojekt måste undersöka hur utbrett fenomenet är i , inte bara inom polisen utan även inom andra delar av rättsväsendet. Någon forskning kring om polisen inriktar brottsbekämpningen mot invandrartäta områden och där använder särskilt brutala meto- der finns över huvudtaget inte i , men problemet har i hög grad uppmärksammats utomlands. Detsamma gäller frågan om polisen oftare använder omotiverat våld mot invandrare än mot svenskar. Området är helt outforskat i trots att anmälningar till DO och Langes studie om upplevelser, pekar i den riktningen. Det kan hända att detta är en anledning till invandrares (främst utomeuropeiska) markant mindre förtroende för polisen än svenskar, som indikeras i undersökningar. Den lilla forskning som finns om invandrares förtroende för rättsväsendet ger inga säkra slutsatser, men det är oroväckande att det verkar som om förtroendet är mindre bland personer med ut- ländsk bakgrund, särskilt om det beror på dåliga erfarenheter av rättsväsendets olika aktörer. Genomgripande forskningsprojekt krävs för att granska den inre gränskontrollen för att se om diskriminering i samband med denna förekommer. Forskares slutsatser i såväl som i flera andra europeiska länder pekar på att en omfattande diskriminering före- kommer och framstår som en ofrånkomlig följd av lagreglernas utformning. En uppenbar kunskapslucka är frågan om invandrare grips på svagare grunder än svenskar. Forskning i samt andra län- der tyder på att så är fallet. I har undersökningar visat på att polisen förefaller lägga ner mer tid och resurser på brottsutred- ningar mot invandrare, vilket tolkats som att man lägger ner mer energi på att få dessa fällda för brott. är ett outforskat område i , men den be- gränsade forskning som ändå genomförts pekar ändå mot att invandrare häktas i större utsträckning än svenskar, något som stämmer väl överens med resultat från utlandet. också pekat på att åklagaren oftare väljer att lägga ner åtal mot svenskar än mot invandrare vilket även detta visats förekomma i utlandet. Någon forskning kring om åklagare yrkar på hårdare straff för invandrare eller om de argumenterar annorlunda när invandrare är åtalade – något forskningen utomlands visat – har inte genomförts i . Vad gäller domstolarna är forskningsmaterialet i jämförelse något större. I materialet har uppmärksammats att invandrare tenderar att dömas oftare till fängelse medan svenskar oftare döms till rättpsykiatrisk vård och skyddstillsyn. Delar av materialet väcker frågan om invandrare döms på svagare grunder än svenskar. Uppenbarligen är hela frågan om institutionell rasism (strukturell diskriminering) inom rättsväsendet något som måste utredas mycket grundligare. Frågan om tolkning i domstol och under polisutredningar behö- ver också uppmärksammas. Det har forskats i (Andenaes m.fl., 2000; , 1987) och i (Corsellis, 1995) om konsekvenserna av dålig eller felaktig tolkning i domstolen. Saken kom till sin spets i den s.k. Orderussaken i , då en kvinna ur serveringspersonalen fick hoppa in som tolk när den ordinarie tol- ken uteblivit. Frågan om tolken och tolkningens betydelse för rättssäkerheten och likabehandlingsprincipen har behandlats i flera artiklar och rapporter samt varit ämne för en konferens i . Ämnet är även mycket uppmärksammat i flera EU-länder framför allt på grund av om rättsga- rantier för misstänkta och tilltalade i brottmål i EU (from the Commission, 2003). Tidningen , vars granskning nämnts ovan, fann att anmärkningsvärt få invandrare frikändes i de domar de studerade. Av de 400 domarna slutade 24 med ett frikännande. Endast två av dessa gällde invandrare. Invandrarna utgjorde alltså cirka en tredje- del av de åtalade, men endast en tolftedel av de frikända (Socialpo- litik, 2004:32). studie som nämnts ovan gav dock visst stöd för att domstolarna, i likhet med åklagare och polis, tenderade att oftare se brottet olaga hot bevisat när den hotande var invandrare och den hotade svensk än vice versa (Diesen, 2005). Givet den lilla mängd forskning som finns om strukturell dis- kriminering är det ännu sämre ställt med forskning som belyser också hur strukturell diskriminering drabbar kvinnor och män olika. Det är oroväckande att också i länder med omfattande forsk- ning också uppvisar brister i könsperspektiv. Forskning saknas om den etniska sammansättningen som råder inom rättsväsendet. Men det är rimligt att anta, med ledning av den lilla kunskap som finns, att sammansättningen bland domare, advokater, poliser, nämndemän och åklagare är dominerad av (vita) svenskar. Det kan dessutom hända att en ökning av perso- ner med utländsk bakgrund (som har erfarenheter av diskrimine- ring) i de institutioner som bedriver juridisk och kriminologisk forskning kan bidra till att öka kunskapen om strukturell diskrimi- nering på detta område. Advokaten (2001) Bristen på invandrare i domstolarna är ett rätts- säkerhetsproblem samt Rättsväsendet en helsvensk bransch (bägge av ) i Advokaten 4/2001. Andenaes, K. m.fl. (2000) Kommunikasjon og rettssikkerhet: utlen- dingers og språklige minoriteters møte med politi og domstoler. : Unipub forl. (2004) Ett svenskt ? – Om institu- tionell rasism i rättsväsendet, Examersarbete i processrätt, Juri- diska institutionen, . Benyon, J. & Solomos, J. (ed). (1987) The Roots of , . & , J. (1996) Invandrarungdomar på sär- skilda ungdomshem i Armelius, Bengtzon, , (red) Vård av ungdomar med sociala problem – en forskningsöversikt, : Liber Utbildning. Bishop, D. & Frazier, C. (1996) Race effects in juvenile jus- tice decisionmaking: findings of a statewide analysis i 86 No 2 1996 s 392–414. (1994) Sociological , : . Bowling, B. & , C. (2002) Racism, Crime and , Lon- don: Longman. () (2002) Hatbrott – En uppföljning av rättsväsendets insatser, 2002:9. (1996) i nyheterna – en kamp mellan tolknings- mönster, Arbetsrapport nr 60 masskommunikation, . Chambliss, W. J. (1999) , Politics & Crime, : West- view Press. Chiricos, T. & , C. (1995) Race and Imprisonment: A Contextual Assessment of the Evidence, i (ed) Ethnicity, Race, and Crime – Perspectives across time and place, State of Press. (1999) No Equal – Race and Class in the , : The New Press. Corsellis, A. (1995) Non English Speakers and the English Legal Sy- stem. Covington, J. (2001) Round Up the Usual Suspects: Racial Profiling and the War on Drugs i Milovanovic D, & . Petit apartheid in the U.S. – The dark figure of racism, . de los , P. & Wingborg, M. (2002) Vardagsdiskriminering och rasism i – En kunskapsöversikt, rap- portserie 2002:13, : . Diesen, C. (1996) Lekmän som domare, Juristförlaget. Diesen, C. (2005) Om positiv och negativ särbehandling i straffpro- cessen i Diesen C, Lernestedt C, , & . Likhet inför lagen, Natur och kultur DO (årtal saknas) Etnisk och religiös diskriminering inom rättsvä- sendet – Sammanställning och analys av anmälningar till DO, Stencil, : Ombudsmannen mot etnisk diskrimine- ring,. Donahue III, J.J. & Levitt S. (1998) The impact of Race on Pol- icing, Arrest Patterns, and Crime. Working Paper Series – Wor- king Paper 6784, . Ds 1998:35 Rasistiskt och främlingsfientligt våld – Rapport från Ar- betsgruppen med uppgift att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld. , Inrikesdeparte- mentet. (2002) Invandrare oftare oskyldigt frihets- berövade, . /ekot/arkiv.asp?DagensDatum=2002-10-17 &Artikel=134894 (1987) Rett tolk? Feagin, J.R., , H. & Batur, P. (1995) . Finstad, L. (2003) Politiblikket, : . Fukurai H, . W, & Krooth R. (1993) Race and the – Racial Disenfranchisement and the Search for , : Plenum Press. Geller, W. A. & Toch H. (ed) (1996) Violence, , R. (1989) Talking Blues – The in their Own Words, (2004) Patrullerande polisers yrkeskultur, Socialhögsko- lan, from the Commission (2003), Procedural Safeguards for Suspects and Defendants in Criminal Proceedings throughout union. (1996) Svenskarna, invandrarna och svartskallarna – mitt livs viktigaste reportage, : . Gunnmo, G. (2004) Handlingsplan för mångfaldsarbetet inom poli- sen. Uppdrag: Ju2003/7988/P. (1997)Driving While and all other traffic offenses: the supreme court and pretextual traffic stops i: and Criminology Vol 87. No 2 1997, s 544–582. , D. F. (ed) (1995) Ethnicity, Race, and Crime – Perspecti- ves across Time and Place, . (1991) , – a history of race rela- tions in . & Kyvsgaard B. (2003) Are Immigrants and Their Descendants Discriminated against in the Danish Criminal Jus- tice System? i in Criminology & Crime Prevention, Vol 4 No 2 2003 s 125–142. (1999) Inden for lovens – Politiets arbejds- metoder og konkrete skön, Gyldendal (2003) Policing stereotypes – A qualitive study of work in , Home Office (1998) Statistics on race and the Criminal 1998 – a Home Office publication under section 95 of the Criminal 1991 /rds/pdfs/s95pdf (lydelse 4/6-04) Home Office (2002) Statistics on Race and the Criminal 2000 – a Home Office publication under section 95 of the Criminal 1991 /rds/pdfs2/s95race2002pdf (lydelse 4/6-04) (1992) Race & Sentencing – A study in the Crown Court: A report for the commision for racial Equality, : Clarendon (ed) (1996) Race, Crime & . Dartmouth: Al- dershot. Human Rights Watch. (2000) Punishment and Prejudice: Racial Disparities in the War on Drugs . & , A. (2004) Inre utlänningskontroll i polisar- bete mellan rättsstatsideal och effektivitet i Schengens , In- stitutionen för Tematisk Utbildning och Forskning Linkö- pings universitet, . (2004) Staten som förebild? – Om planer, insatser och utfall i 17 myndigheters arbete med etnisk mångfald. Jewkes, Y. & Letherby G. (ed) (2002) Criminology: A Reader, . (2001) Racial Derogation in Prosecutors Closing Arguments, i Milovanovic D, & . (ed) Petit apart- heid in the U.S. – The dark figure of ra- cism, . Jokkala, T. (2000) Mot de hårdare tagen i tunnelbanan, i: Yelah . (2001) Guldspadenominerade journalisten om rättsväsendets mörkläggning av polisvåldet: Polisen skall inte granska polisen. Kaliber – radio. (2004) Olikhet inför lagen i: P1 /cgibin/P1/ program/artikel.asp?ProgramID=1316&artikel=402510 , M. (1993) Race, Riots and Policing – and Disorder in a , UCL Press. (1998) Race, Crime, and the , (2003) Kriminalvård och etnicitet , Krimi- () (2001) Arbetssituationen inom kriminalvården för anställda med utländsk bakgrund. (1996) Invandrare om diskriminering: en enkät- och in- tervjuundersökning om etnisk diskriminering på uppdrag av Dis- krimineringsombudsmannen (DO). : CEIFO). (1999) Invandrare om diskriminering IV – En enkät- och intervjuundersökning om etnisk diskriminering på uppdrag av () CEIFOs skriftserie nr 79, (2000) Diskriminering, integration och etniska relationer. , , , M. & Laczak, K. (2005) Utdrag ur manu- skript till Är rättvisan rättvis för invandrare? (Preliminär titel). Leadership Conference on Civil Rights / Leadership on Confe- rence . (2000) on Trial – Racial Dispa- rities in the . 2000. (lydelse ). Leadership Conference on (årtal sak- nas), Wrong then, Wrong now – Racial Profiling Before & After , 2001. ling/racial_profiling_report.pdf (lydelse ) (1999) Group membership and eyewitness testimony, , . (2005) Fördomar och diskriminering – klassiska problem i modern skepnad i: Diesen, C., Lernestedt, C., , T., & , T. (red.) (2005) Likhet inför la- gen, Natur och kultur. Macpherson, W. (1999) The – Report of an Inquiry by of , Stationary Of- fice, (finns även på ments.co.uk/document/cm42/4262/4262.htm) Marable, M. (2000) How Capitalism Underdeveloped , : South End Press. & Muncie, J. (ed) (2001) Controlling Crime. (1997) Search and Destroy – African-American Males in the . & , K. (2001) Petit Apartheid in the U.S. – The Dark Figure of Racism, : . (1999) Poll in Finds Many Think are Biased, . Norée, A. (2000) Laga befogenhet – Polisens rätt att använda våld, : ab.