sou · GTB357d9 · 2006-01-01 00:00:00 — Allmänt kan sägas att den 6-procentiga mervärdesskattesats som infördes på en rad områden inom kultursektorn 1996 och 1997 i huvudsak fungerar väl . I de fall den lägre 6-procentiga moms- skattesatsen inte kan tillämpas på kulturområdet upplevs dock nu- varande momslagstiftning som svårbegriplig, godtycklig och orätt- vis för många konstnärer. Det är därför mycket som talar för att en enhetlig reducerad mervärdesskatt om bör tillämpas på hela kulturområdet. En sådan enhetlig kulturmoms är något som KLYS framfört som sitt önskemål vid ett flertal tillfällen gentemot regering och riksdag. Det finns enligt KLYS starka skäl för att införa en enhetlig redu- cerad moms om för alla typer av varor och tjänster på kulturområdet. Konstnärsorganisationerna är överens om att en enhetlig kulturmoms, utom för de varor och tjänster som fort- farande bör undantas helt från moms, är nödvändig och önskvärd. Flera av de gränsdragningsproblem och tillämpningssvårigheter som finns skulle undanröjas och det skulle underlätta för per- soner som är verksamma inom kulturområdet att rent praktiskt administrera sin momshantering och att hålla de administrativa kostnaderna nere om en enhetlig kulturmoms infördes. Ett problem som bör lyftas fram i sammanhanget är kulturinsti- tutionernas avdragsbegränsning. Dessa verksamheter får bara dra av kostnader till den del som inte bekostas genom offentliga bidrag. KLYS anser att denna avdragsbegränsning bör avskaffas. Se Svensk Scenkonsts svar. Gränsdragningen mellan överlåtelse eller upplåtelse av rättigheter på och utövande konstnärers momsfria framförande av upp- hovsrättsligt skyddade verk De tillämpningsproblem som föreligger på scen- och medieområdet sammanhänger i första hand med att en utövande konstnärs fram- förande av ett konstnärligt eller litterärt verk är undantaget från momsplikt. Denna tjänst är nära förknippad med bl.a. upplåtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av sådant framförande, som beskattas till en reducerad skattesats om . Ett exempel på denna gränsdragningsproblematik är när en skådespelare ska läsa in en dubbad text till en tecknad film. Skåde- spelaren fakturerar filmbolaget moms då han anser att det är rätten att utnyttja inspelningen av hans inläsning som han säljer. anser istället att tjänsten delvis ska anses avse ett framförande av en utövande konstnär, vilket är undantaget från skatteplikt. Detta ställningstagande från skattemyndighetens sida medför att kunden inte kan få avdrag för hela den debiterade momsen och eventuellt drabbas av ett 20 procentigt skattetillägg på felaktigt avdraget belopp. blir artistens omsättning med detta synsätt delvis undantagen från momsplikt vilket i sin tur leder till en begränsad avdragsrätt och en komplicerad fördelning av den ingående moms. Mot denna bakgrund anser KLYS att ett slopande av det nu- varande undantaget från skatteplikt för utövande konstnärers framförande av ett konstnärligt eller litterärt verk skulle innebära en betydande förenkling av regelsystemet. KLYS vill framhålla att ett upphävande av detta undantag från skatteplikten förutsätter att man även i fortsättningen tillämpar en reducerad momssats om . Att ta bort undantaget som man inför en normalmomssats om skulle få mycket negativa effekter på kulturområdet. Gränsdragningen mellan Artistbolag och Produktionsbolag När en utövande konstnär framför ett verk i en situation där framförandet tillhandahålls genom ett bolag som ägs och drivs av artisten så ska detta framförande, såvitt KLYS förstår, vara moms- befriat, eftersom framförandet då sker genom ett s.k. Artistbolag. det fall ett framförande sker genom ett bolag som inte ägs och drivs av artisten så ska framförandet, även om det sker i artistens namn, vara fullt ut momspliktigt, dvs. Man kan tänka sig ett antal fall där tolkningsfrågor kan uppstå vad gäller ägandet och innebörden av att bolaget drivs av artisten respektive av annan. Dessa frågor är ännu inte besvarade av rättspraxis och det är troligt att detta leder till rättsosäkerhet och svårigheter både för konstnärerna och skattemyndigheten. KLYS föreslår därför att konstnärliga framföranden som tillhandahålls genom ett bolag, oavsett om det är ett Artistbolag eller ett Produktionsbolag, ska beskattas med 6-procentig moms. Gränsdragningen mellan entréavgift till konsert respektive dans- tillställning Entréavgift till konsert beskattas med en reducerad moms om medan den till danstillställning beskattas . Om en arrangör anordnar en konsert med en musikgrupp och publiken ges möjlighet att dansa anses det huvudsakliga syftet med arrangemanget vara musikgruppers framträdande och 6 procents moms ska tas ut på entréavgiften. Om det däremot är fråga om ett dansband anses det inte längre vara fråga om en konsert utan det huvudsakliga syftet med arrangemanget anses istället vara att bereda publiken tillfälle att dansa, varför entréavgiften i sådant fall ska beskattas . Frånsett den orättvisa som vi anser ligga i denna reglering finns också här ett gränsdragningsproblem som är uppenbart och som ökat med den utveckling som finns på denna del av kultur- området. De renodlade danstillställningar som var vanliga har ersatts av evenemang som framstår som mer blandade och ur momssynpunkt mer svårdefinierade. KLYS anser därför att Mer- värdesskattelagen bör utformas så att alla typer av kulturella fram- trädanden och artistframträdanden omfattas av den lägre moms- satsen på . KLYS medlem har ett stort antal medlem- mar som arbetar med beställningsproduktioner av olika slag. i detta sammanhang ofta fråga om medlemmar som både kompone- rar och spelar in musik. Frågan uppkommer här om det rör sig om en transaktion som utgör en upplåtelse av rättigheter med kultur- moms om eller om en försäljning av en tjänst som skall vara momspliktig . Denna fråga kan ofta inte med säkerhet besvaras av någon och de svar som ges är teoretiska tolk- ningar som ändå lämnar frågeställaren i en fortsatt situation av rättsosäkerhet. En generell tillämpning av en 6-procentig momssats i dessa fall förordas av KLYS. Momsplikt för upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter För upphovsrättsorganisationerna, t.ex. COPYSWEDE, har pro- blemen främst varit av övergångsnatur. Genom att själva och med hjälp av utomstående momsexperter noggrant gå igenom aktuella frågeställningar har problemen kunnat lösas. Samarbete har också skett inom kultursektorn. Några gränsdragningsproblem har inte förekommit för COPYSWEDE:s del, i vars verksamhet rättigheter med olika mervärdessatser representeras, men en skattesats om har kunnat användas med hänvisning till huvudsaklig- hetsprincipen. Bildkonstnärer måste hålla reda på inte mindre än fyra olika moms- satser i sin konstnärliga verksamhet; för konstnärs egen försäljning av konstverk /år, för konstnärs egen försäljning av konstverk för eller mer, för upphovsrättsersättningar, för försäljning av konstverk genom konstnärens bolag, för utställningsersättningar och för utsmyckningar på offentliga byggnader (betraktas som byggnadstillbehör i skattesammanhang och inte som konstverk). Se vidare svar från KRO/KIF. Även om den 25 procentiga momsen på fotografier inte inne- burit några större gränsdragningsproblem för industri- och reklamfotografer har den höga momssatsen alltid upplevts som diskriminerande och konkurrenshämmande bland fotografer som arbetar med utställning och försäljningsverksamhet av egna foto- grafiska verk. Det skulle förenkla betydligt för fotografer om man slapp bedömningen av huruvida ett fotografi är ett konstverk eller inte. Exempel: momsbeläggs utställningsbilder, typ Årets bild, på medan bilder som ställs ut på beläggs med 6 procents moms. Dessutom förfördelas fotografer i jämförelse med illustratörer för jämförbara uppdrag. Eftersom EG-direktivet ger utrymme för en momssänkning av fotografier vill KLYS därför förorda att denna möjlighet utnyttjas i Mervärdesskattelagen så att momssatsen för fotografier sänks till . Se vidare Svenska Fotografers för- bunds svar. Konstnärsorganisationernas tillämpning av reglerna KLYS medlemsorganisationer assisterar och företräder ofta medlemmar i skattefrågor, vilket innebär att de angivna frågorna utgör en betydande del av förbundens verksamhet. Det är för KLYS önskvärt att ändringar genomförs för att skapa ökad tydlig- het och minska den rättsosäkerhet som råder . Det är dessutom för KLYS medlemsorganisationer en resursfråga att man måste ägna mycket tid åt frågor som har sin grund i en rättsosäkerhet som måste bedömas som oacceptabel för alla inblandade parter. En enhetlig reducerad momssats om skulle avsevärt förenkla konstnärsorganisationernas hantering av momsärenden. Även köpare av varor och tjänster inom kulturområdet upplever problem med nuvarande system bl.a. eftersom det inte föreligger avdragsrätt för debiterad utgående moms som avser tjänst som är undantagen från momsplikt eller för debiterad utgående moms till för hög procentsats. Vid ett flertal tillfällen har också godtroende köpare påförts skattetillägg på grund av felaktigt redovisad ingå- ende moms. Konstnärernas situation på arbetsmarknaden och i skatte- sammanhang skiljer sig på flera sätt från andra yrkesgruppers. Ut- märkande för konstnärernas villkor är tidsbegränsade anställningar, korta uppdrag och deltidsanställningar. Inom bild- och ordområdet är den största delen av konstnärerna och därigenom egenföretagare. Men även inom andra konstnärsgrupper blir det vanligare att tvingas uppträda på arbetsmarknaden som egenföre- tagare. Uppdrag i egenskap av egenföretagare kombineras ofta med korta anställningar och icke-konstnärliga försörjningsarbeten s.k. brödjobb, vilket medför att många kulturarbetare uppträder både som A- och F-skattare. Gränsdragningsproblematiken mellan tjänst och näring blir också aktuell i momssammanhang. Om man underlåter att ta ut moms - trots att intäkten ska beskattas i näring - kan kulturarbetaren själv bli ansvarig för momsen. Generellt kan sägas att för bildkonstnärernas del innebar införandet av moms på upplåtelse eller överlåtelse av upphovsrättigheter att de kom att få redovisa moms trots att de valt att stå utanför systemet enligt regeln. Visserligen hade de konstnärer som fått utställningsersättning redan varit tvungna att fått redovisa moms på den. Ett problem är att när en konstnär får ett uppdrag att utföra ex- empelvis en målning som sedan överlåts. I transaktionen ligger att även upphovsrättigheterna överlåts. Vilken momsskattesats skall han välja? Skall arbetet med målningen debiteras moms eller skall man se det som enbart en försäljning och låta bli att debitera moms. Kanske är det överlåtelsen av upphovsrättigheterna som blir det väsentliga och därför skall hela affären debiteras moms. Som sagts har lagstiftning kommit att ytter- ligare komplicera konstnärernas momssituation. De har fått ytter- ligare en momsskattesats att hålla reda på. De konstnärer som har valt att registrera sig har alla de tre förekommande momsskatte- satserna att redovisa. På grund av definitionen på vad som är konstverk enligt mervärdesskattelagen har vissa konstverk kommit att betraktas som byggnadstillbehör och skall då debiteras moms. Det gäller när konstverket utförs exempelvis direkt på en vägg. Om samma konstverk levereras på duk och sätts upp på samma vägg så är det moms som gäller alternativt ingen moms. Ett skissarvode är det moms på, om skissen medför att konstnären får uppdraget att utföra konstverket eftersom det då kan ses som en del av konstverket i sig. Leder skissen inte till ett uppdrag men skissarvode erhålls blir det moms eftersom det inte är fråga om en överlåtelse av ett konstverk. Listan kan göras längre men det får räcka med dessa exempel för att visa den kom- plicerade situation som råder på momsområdet inom konstnärlig verksamhet. Ett av de återkommande problemen i momshanteringen, att be- döma en av teatern anlitad frilansares yrkestillhörighet och därmed vilken skattesats som skall tillämpas. Tolkningen av utövande konstnär kan ställa till problem. Besvärliga grupper är regissö- rer, koreografer och statister. Viss del av arvodet kan vara momspliktigt och det resterande ej momspliktigt, beroende på arbetets karaktär och hur avtalen har utformats. Ex. upphovsrätter och arbete i ett och samma avtal. I något fall har meningsskiljaktigheter uppstått med den kontrakte- rade personen. Vederbörande har då som stöd för sin ståndpunkt refererat till en förfrågan hos skattemyndigheten som pekat stick i stäv med teaterns uppfattning, som i sin tur grundats på läsning av RSV:s texter. Ord har alltså stått mot ord. Lagstiftningen skulle behöva förtydligas vad avser tolkningen av tillhandahållande i arkivverksamhet av arkivhandlingar och upp- gifter ur sådana handlingar. Det har blivit allt vanligare med samarbete mellan olika sektorer inom arkivområdet. T.ex. säljer , i samarbete med organisationer som ej understöds av det allmänna, kopior av arkivmaterial från båda orga- nisationerna på en gemensam CD-skiva. Här är en del av materialet skattepliktigt och en del är undantaget. De områden där tillämpningen av 3 kap 1 och 11 §§ ML har skapat problem är vid köp av konstnärliga upphovsrätter och vid köp av hela produktioner. Vid dessa förvärv råder det stor osäkerhet om vilken skattesats som enligt 7 kap ML skall tillämpas, , eller . Av 3 kap 11 § ML följer bland annat att från skatteplikt undantas en utövande konstnärs framförande av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av lagen (1960:729) om upphovs- rätt till litterära och konstnärliga verk. Svårigheten ligger bland annat i definitionen och innehållet i be- greppen utövande konstnär och konstnärligt verk. greppen uppfyllda är skattesatsen . Är de inte tillämpliga är skattesatsen eller tillämplig. Det är således ur ekonomisk synvinkel inte oväsentligt vilken definition som tillämpas. Gräns- dragningsproblemen är stora och utrymmet för olika tolkningar i det närmaste oändligt. () möjlighet att lämna vägledning i dessa situationer är även begränsade. Förhållandena inom scen- konstproduktionen är i många stycken speciella och någon kun- skap om detta finns inte inom SKM. Detta har bland annat medfört att myndigheterna lämnat olika besked om innehållet i 3 kap 1 och 11 §§ ML. För att belysa svårigheterna lämnas här nedan några exempel på de svårigheter som kan uppstå. Om en regissör enbart tolkar ett verk som omfattas av upphovs- rättslagen så anses detta vara en utövande konstnärs framförande av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. och tillämplig skattesats är . Skulle samma regissör dock göra så stora förändringar av ursprungsverket, att slutresultatet är att be- döma som ett fristående verk så skall omsättningen anses utgöra en rättighetsupplåtelse och istället beskattas . Var gränsen mellan dessa två konstnärliga definitioner går är dock inte möjligt att objektivt fastställa. Detta innebär att tillämp- lig skattesats eller måste fastställas godtyckligt. Detta är ett förfarande som från rättssäkerhetssynpunkt inte är önskvärt. Skapandet av en scenografi anses normalt som en en utövande konstnärs framförande av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk och tillämplig skattesats är . Vissa delar kan dock anses utgöra omsättning av rättighet som skall beskattas . Har dessutom scenografen tillverkat scenografin skall vissa delar, troligtvis, beskattas . Gränsdragningen mellan dessa olika skattesatser blir med all nödvändighet subjektiv. Detta är ett förfarande som från rätts- säkerhetssynpunkt dock inte är önskvärt. Vid köp av hela produktioner har Regeringsrätten (RÅ 2002 ref 9) fastslagit att tillämplig skattesats är . Domen och dess domskäl väcker dock många frågetecken. Ett materiellt rätt ställningstagande, i ljuset av , torde dock inne- bära att tillämplig skattesats är eller och inte . Regeringsrättens domskäl saknar således, enligt mening, materiellt stöd i ML. Sammanfattningsvis kan således konstateras att det anförda innebär att den verklighet som möter är besvärande. Den bedrivna verksamheten innebär ju bland annat att det sluts ett stort antal köpeavtal; avtal som skall bedömas enligt ovan. Samverkansgruppen för Rättvis Moms inom kultur- och medie- sektorn (SRM) Dagens system för mervärdesbeskattning inom kultur- och media- området är orättvist utformat. Mervärdesbeskattningen slår god- tyckligt mot olika näringsgrenar inom kultur och mediasektorn och det är inte ovanligt att identiska kulturyttringar beskattas olika be- roende på val av medium eller distributionsform. I allt fler sam- manhang används begreppet kulturmoms som synonym för moms- satsen . Detta begrepp är dock i allra högsta grad miss- visande eftersom långt ifrån alla verksamheter inom kultur- och mediasektorn beskattas med denna momssats. En grundläggande princip för det svenska skattesystemet är att det skall vara rättvist, likformigt och konkurrensneutralt. Dagens system präglas snarare av att det är orättvist, godtyckligt och oförutsägbart och härtill leder till en snedvridning av konkurrensen. Den genomförda reformen med sänkt moms på böcker och tid- skrifter har aktualiserat frågan om det är rimligt att beskatta vissa varor och tjänster inom kultur- och mediaområdet med högre skattesats än andra liknande varor och tjänster inom detta område. SRM anser inte att detta är rimligt. Detta innebär inte att SRM på Bilaga 4 SOU 2005:57 något sätt motsätter sig separata stöd för verksamheter som det ur ett allmänintresse bedöms vara väsentligt att stödja. Skatteinstru- mentet är dock härvidlag ett relativt trubbigt instrument. SRM anser till exempel att företagen inom betal-tv-området och i slutändan dessas kunder med nuvarande momsstruktur diskrimi- neras i förhållande till företag som visar film på biografer. Den senare har den lägre momssatsen om motiverade utifrån vissa filmpolitiska överväganden. Staten har dock inte på motsvarande sätt värderat betal-tv-företagens insatser som del- finansiär och distributionskanal för svensk filmproduktion. Inte heller har de regionalpolitiska aspekterna, där betal-TV:n fyller en viktig tillgänglighetsfunktion, beaktats. Även i förhållande till andra EU länder drabbas de svenska betal- tv-företagen och betal-tv-konsumenterna negativt. Inom EU utgår reducerad eller ingen moms för betal-tv-området. Sett ur ett EU perspektiv anser SRM att detta utgör en snedvridning av konkur- rensen vilket påverkar SRM:s medlemmar negativt. Det finns ett antal verksamheter inom kultur- och mediaområdet utanför betal-tv-området som också drabbas hårt av dagens diffe- rentierade momssatser. Ett exempel är CD skivor. Ett uppenbart fall som illustrerar detta är hur exempelvis en diktsamling som läses upp från en CD skiva beskattas moms men att en CD skiva med samma diktsamling, nu dock tonsatt och reciterad med ackompan- jemang av en gitarrist, beskattas moms. En annan kulturverksamhet som är negativt påverkad av dagens momsskatteregler är framförande av levande musik i olika sam- manhang Exempelvis så behöver konsumenter endast betala moms om de som sittande publik tittar och lyssnar på musik framförd av en orkester. Om däremot samma musik fram- förs i samband med dans så är en momssats kopplad till entréavgiften. Reglerna blir också ologiska för företag som arbetar med sprid- ning av information. För sådan information, regelbundet publice- rad och, distribuerad i tryckt form på papper, utgår moms. däremot distribuera samma information i elektronisk form, till exempel via Internet, utgår moms. Av det ovan nämnda framgår att när det gäller distribution av information blir gränserna mellan olika mediaformer allt mindre tydliga i takt med den teknologiska utvecklingen. Detta leder till att de mediespecifika, kriterier som används för att skilja mellan kulturuttryck som är belagda med reducerad moms och så- dana för vilka full moms gäller blir allt mindre relevanta. Förutom att systemet kan uppfattas som godtyckligt bidrar den mediespecifika regleringen till att snedvrida konkurrensen på, mediaområdet till förmån för traditionella media. I och med att tekniker som och Internet smälter samman med traditio- nella media är många överens om att stor tillväxtpotential finns inom t.ex. den audiovisuella industrin. Denna tillväxtpotential riskerar att hämmas av den högre skattesatsen som gäller för dessa distributionsformer. För att undvika en sådan snedvridning av konkurrensen, bör regler och villkor för mervärdesskatt moderni- seras och göras teknikneutrala. De som i första hand drabbas av denna snedvridning av konkur- rensen är de innovativa svenska företag som vågar satsa på nya tek- nologier. I förlängningen riskerar position, som fram- stående IT nation att försvagas och möjligheterna att skapa många nya svenska jobb hos företag i olika branscher försämras. I andra hand drabbas konsumenterna som måste betala högre priser än vid full konkurrensneutralitet. hänvisar till svar från berörda kulturinstitutioner och deras organisationer. Avsikten vid införandet av kulturmomsen var att förändringen inte skulle medföra negativa konsekvenser för kulturlivet. Några sådana synpunkter har inte heller kommit till kännedom. När det gäller gränsdragningsproblem i övrigt vill Statens kultur- råd här särskilt lyfta fram effekterna av den dom () i Regeringsrätten som säger att samtliga produktionsbolag som inte ägs av den medverkande artisten måste lägga moms på sina priser , vilket innebär att konserter och andra kultur- evenemang kan bli dyrare för arrangörerna. Som exempel kan nämnas att samtliga länsmusikstiftelser och länsteatrar samt Riks- konserter skall lägga moms på sina arrangörspriser . Mot bakgrund av att marginalerna är så begränsade för små arrangörsföreningar kan denna dom slå hårt mot verksamheten, vilket i förlängningen drabbar den enskilda kulturkonsumenten. är däremot som ideell förening inte momspliktig och kan därför erbjuda lägre priser. Detta får också effekt på konkur- renssituationen mellan olika teatrar. Det har inte varit några större problem med gränsdragning, dock var icke, momspliktigt över huvudtaget för införande och fick därmed en omfattande uppstartskostnad av- seende modifiering av IT system och administration för inhämt- ning av momsregistreringsbevis från medlemmar (för deras royal- tyavräkning) och registrering av dessa i IT-system. Svenska Artisters och Musikers () Införandet av kulturmomsen är som helhet till stor nytta för och dess medlemmar, dock finns en del svårigheter med gränsdragning och tillämpning. Dessutom upplevs kulturmomsen som inkonsekvent i vissa fall beroende på olika skattesatser för olika typer av arrangemang inom musikområdet. Då som organisation bedriver en mångfasetterad verk- samhet inom kulturområdet hanteras alla de olika skattesatserna. Det kan ibland upplevas lite svårt att veta exakt vilken skattesats som skall användas. Inom upphovsrättsområdet finns inga svårig- heter med skattesatserna. Problemen upplevs inom SAMI:s yrkes- främjande verksamhet. Redan väl kända problem är att om det dansas under ett arrangemang med ett svenskt dansband så skall entrébiljetterna beläggas moms och om arrangemanget är dans med musiker och musik från , , eller annat land så anses det inte vara dans utan kultur och beläggs då moms. Där har vi ett gränsdragningsproblem och ett konsekvensproblem. När är det dans eller när är det kultur? Varför den högsta skattesatsen för att människor dansar till svensk musik och inte till utländsk? Liknande frågeställningar finns när det är en utbildning med musikalisk inriktning och när mat serveras i sam- band med musik. Vi har haft många kontakter med angående dessa frågor och det är inte alltid vi fått entydiga svar därifrån. De frågor och problem våra medlemmar har är av samma natur, när skall man debitera moms och med vilken skattesats.