sou · GTB367 · 2006-01-01 00:00:00 — Direktivet skall vara genomfört i nationell lagstiftning . Om en medlemsstat inte har tillräckligt antal kvali- ficerade experter för att upprätta energideklarationer får genom- förandet uppskjutas till . uppdrog regeringen åt en särskild utredare att lämna förslag på hur direktivet skall genomföras i . Ut- redaren lämnade ett delbetänkande (SOU 2004:109) . Betänkandet innehöll förslag till lagstiftning och över- gripande organisation samt behandlade alla principiella frågeställ- ningar som rörde direktivet. konstaterades att många frågor återstod att lösa. Utredningens uppdrag och arbete Med anledning av de återstående frågeställningarna lämnade regeringen tilläggsdirektiv till utredaren. Direktiven anger i korthet att utredaren skall utreda och lämna förslag om vilka uppgifter energideklarationer av byggnader skall innehålla och hur en energiprestanda skall beräknas. Vidare skall utredaren ange vilka kompetenskrav som bör ställas på de energiexperter som skall upprätta energideklarationer samt lämna förslag på hur ett register för energideklarationer skall ut- formas och vilka ändamål och funktioner ett sådant register skall ha. I den utsträckning de frågor som omfattas av tilläggsuppdraget bör regleras genom förordning, skall även ett förslag till förord- ningstext tas fram. Utredaren har efter överenskommelse med i efterhand befriats från uppgiften att formulera förordningstexter. Utredningens båda direktiv återges i sin helhet i bilaga 1 och 2. Utredningen hade sitt första sammanträde och har därefter sammanträtt vid fyra tillfällen, varav ett internatsamman- träde över . Utredningen har i samråd med och med finansiellt stöd av genomfört två större underutredningar. Den ena arbetsgruppen hade till uppgift att föreslå hur energi- prestanda och åtgärdsförslag bör tas fram för bostäder (småhus och flerbostadshus). Den andra gruppen hade motsvarande uppgift för byggnader med lokaler och komplexa byggnader. Av olika skäl på- börjades detta arbete i ett sent skede och har bedrivits skyndsamt. I arbetsgrupperna och deras referensgrupper har funnits företrädare för berörda branscher. Därutöver har utredningen initierat konsult- uppdrag beträffande energideklarationens utformning m.m., en studie om resursbehov för att ta fram nationella indata för beräk- ning av energiprestanda samt en utredning om deklarations- registrets innehåll, utformning och uppbyggnad. Den senare genomfördes i samarbete med , som föreslås leve- rera vissa grunddata till registret. Utredningens ordförande och sekreterare har deltagit i flera möten inom ramen för det EU-finansierade projektet , som syftar till att underlätta informationsutbytet mellan medlemsländerna om genomförandet av direktivet. Utredningens uppdrag och arbete och sekreteraren har dessutom stått som värdar för ett nordiskt möte med deltagare från och . Ett arbetsmöte har också genomförts med inbjudna experter från och Dan- mark. Sekreteraren har därutöver haft kontakter med företrädare för kommissionen och olika medlemsländers representanter. Sekreteraren, men framför allt ordföranden, har vid ett flertal tillfällen, vid seminarier och andra arrangemang, nationellt och internationellt, informerat om utredningens arbete. Bl.a. har utred- ningen informerat SIS (Swedish Standards Insti- tute) om arbetet. Utredningen har också på inbjudan av , informerat verkets personal om utredningens arbete. Samråd har skett med , , Lant- mäteriverket och . 2.1Ett samlat mått på energiprestanda Förslag: Levererad energi per areaenhet skall utgöra måttet på energiprestanda. Bedömning: bör i samråd med och andra berörda myndigheter och efter samråd med före- trädare för berörda branscher få i uppdrag att lämna förslag om huruvida uppgift om prestandamåttet levererad energi skall viktas och i sådant fall på vilket sätt. I föregående betänkande förde utredningen en principiell diskus- sion om hur energiprestanda skall uttryckas. Eftersom frågan sam- tidigt utreddes av i samband med revideringen av BBR, hänsköt vi den dit. har presenterat sitt förslag till prestandamått. Utredningen har lämnat synpunkter på förslaget och bl.a. anfört att det inte uppfyller EG-direktivets krav, främst för att det integrerade prestandamåttet inte omfattar bygg- nadens värmeanläggning i en byggnad. har också preliminära standarder från det europeiska standardiseringsorganet (Conseil Européen pour la Normalisation) lämnats på remiss. Ett av syftena med dessa standarder är att de skall under- lätta för medlemsländerna att införa direktivets regler i nationell lagstiftning. Vi har därför haft som ambition att i möjligaste mån följa förslagen till standarder. Utredningen har i tilläggsdirektiv fått till uppgift att bl.a. analy- sera och lämna närmare förslag om hur en energi- prestanda skall beräknas. För att kunna göra detta, måste först be- greppet energiprestanda närmare bestämmas, vilket är syftet med detta kapitel. Eftersom vi anser att det är viktigt att prestandamåttet för en byggnad är detsamma vid nybyggnad som för bruksskedet, behandlar vi också konsekvenserna av vårt förslag för BBR. Direktivets artikel 2 definierar begreppet energiprestanda på följande sätt (vår kursivering). En energiprestanda: En energimängd beräknad som faktisk eller beräknad förbrukning för att uppfylla olika behov som är knutna till normalt bruk av byggnaden, vilket bl.a. kan in- begripa uppvärmning, vattenuppvärmning, kylning, ventilation och belysning. Denna mängd skall återges i en eller flera numeriska indika- torer, som beräknats med beaktande av isolering, tekniska egenskaper // Vidare anger direktivets artikel 3: // En energiprestanda skall uttryckas på ett klart (engelska: transparent) sätt och får innehålla en indikator för koldioxidutsläpp. I bilagan till direktivet anges en allmän ram för beräkning av bygg- naders energiprestanda. 1.Beräkningsmetodikerna för byggnaders energiprestanda skall åtminstone integrera följande faktorer: a)termiska egenskaper hos byggnaden (yttre skal och mellanväggar osv.). Dessa egenskaper kan också inbegripa lufttäthet, b)värmeanläggningar och varmvattenförsörjning, inbegripet deras isoleringsegenskaper, c)luftkonditioneringsanläggningar, d)ventilation, e)inbyggda belysningsinstallationer (huvudsakligen den sektor som inte är avsedd för bostadsändamål), f)placering och orientering av byggnaderna, inklusive utomhus- klimat, g)passiva solvärmesystem och solskydd, h)naturlig ventilation, i)förhållanden avseende inomhusklimatet, inklusive planerat inomhusklimat. 2.Positiv påverkan av följande aspekter skall tas med i beräkningen i tillämpliga fall: a)aktiva solvärmesystem och andra värme- eller elsystem som baseras på förnybara energikällor, b)el från kombinerad värme- och elproduktion, c)fjärr-/närvärmesystem och fjärr-/närkylsystem, d)naturligt ljus. I förslaget till CEN-standard (prEN wi 1+3) anges fyra möjliga sätt att presentera energiprestandamåttet. The energy performance of a is represented by a global indicator that is the weighted sum of the delivered energy per energy- ware determined according to prEN wi 4. This indicator can represent: a) Delivered energy NOTE 1: The choice of the weighting factors has a key impact on the comparison of different techniques. For example, if unweighted delivered energy (all weights equal to 1) a direct electric heating system will be more efficient than a gas heating system since genera- tion and distribution losses are not taken into account. A simple option to avoid this is to use a conventional weight of 2,5 for electricity and 1 for all other energy wares. b)Primary energy c)CO2 emissions d)Total energy cost This global indicator can be complemented by other indicators. For example thermal performance of the envelope. NOTE 2: See (i vilket anges sätt att räkna thermal transmittance). nåddes en politisk överenskommelse i om förslaget till direktiv om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster (kom (2003) 793 final). Direktiv- förslaget har flera beröringspunkter med direktivet om byggnaders energiprestanda. Direktivet anger bl. a. att medlemsländerna skall ställa upp ett mål för minskad slutlig energianvändning. Målet skall uttryckas i GWh eller motsvarande och skall beräknas med givna omräkningsfaktorer. I den politiska överenskommelsen sägs att andra omräkningsfaktorer får användas nationellt, om motivering ges. För el ges två alternativ, viktningsfaktor 1 eller 2,5, som får användas vilket som utan motivering. Förslaget till direktiv skall även behandlas i . I CEN-förslaget utrycks tydligt att flera energislag (såsom el och olika bränsleslag) måste vägas ihop till ett värde. Förslag på viktning lämnas också. Som framgått av bakgrundavsnittet i detta kapitel ingår inte nettoenergimåttet bland de mått som har föreslagit som standard. har däremot föreslagit att en variant av netto- energimåttet skall utgöra det svenska prestandamåttet. Utöver något eller några av de i förslaget till CEN-standard angivna måtten, kan medlemsländerna införa olika kompletterande mått. Vi tolkar detta som att respektive land ganska fritt kan använda flera av de ovanstående måtten eller andra standardiserade eller brukliga mått som komplement. Det är inte okomplicerat att utläsa hur de fyra föreslagna CEN- måtten är definierade och hur de skall räknas eller viktas i praktiken. Figur 2.1 Förenklad översiktsbild över kedjan från energiutvinning till användning i huset Primär-energi (levererad energi x faktorer för hela omvandlingskedjan) CO2-utsläpp (i hela kedjan) Radiatorsystem (motsv) Diskuterade systemgränser (numrering enligt systemgränsstudien) Delivered energy (a) Enligt wi 2 avser delivered energy: Energy supplied to the through the system boundary to satisfy the energy requirement for heating, ventilation, cooling, lighting and hot water. The system boundary anges med (2) i figuren. Delivered energy kan översättas som levererad energi till byggnaden. Även benämningen köpt energi förekommer, men enligt vår uppfattning kan detta be- grepp skapa oklarheter. För delivered energy talar om vikt- ning av t.ex. el. Om levererad energi uttrycks på vanligt sätt (kWh levererad el, MWh bränslevärde i olja, MWh levererad fjärrvärme etc.), måste energislagen viktas, om de skall kunna summeras. Skälet är att de i kedjan från utvinning fram till slutanvändning har använt olika mängder energi. Måttet (a) Levererad energi med viktning innebär därmed en ambition att återspegla energiinnehållet i hela kedjan från byggnaden till systemgräns (5). Primary energy (b) På svenska använder vi begreppet primärenergi. Enligt wi 2 är det: Energy that has not been subjected to any conversion or transformation process (e.g. oil in the oil fields). Primary energy may be either resource energy or renewable energy or a combination of both. Systemgränsen för primärenergi är (5). Primärenergi skall beräknas per energislag som köpt energi multiplicerad med en primärenergifaktor för energislaget (wi 4). Hur primärenergifaktorn skall beräknas, beskrivs i wi 2, kap. 5. Där återfinns också riktlinjer för hur mycket av utvinning och transport etc. som bör räknas med. Man kan välja att bara räkna på den icke- förnybara energin. Så sker exempelvis i . Varje land får ta fram nationella tabeller med primärenergi- faktorer. En indikation lämnas i ett bifogat annex (informative) till CEN-standarden. I kan vi alltså mycket väl välja andra faktorer. CO2 emissions (c) I delbetänkandet använde vi termen koldioxidindikator, när CO2- utsläpp diskuterades. CEN-förslaget (wi 2, kapitel 5.4) ger anvis- ningar för CO2-beräkningen. Den kan ta hänsyn till när i tiden (året, dygnet) energianvändningen eller energiminskningen sker, så att CO2-utsläppen från relevant del av energisystemet beräknas. Alla utsläpp som påverkar CO2-utsläppen från hela kedjan av energianvändning inklusive utvinning, förädling och transport skall beaktas, alltså systemgräns (5). CO2-utsläpp i samband med byggande av omvandlingssystemet eller hantering av restprodukter från energiråvaror inkluderas dock inte. Exempel på emissionsfaktorer för bränslen och elproduktion är angivna i en annextext, men nationella faktorer får införas. d) Total energy cost CEN-förslaget (wi 4, kapitel 6.6) anger mycket kortfattat att total energikostnad beräknad som summan av de olika energislagens kostnader. Det framgår inte på vilket sätt energikostnaderna bör väljas. Till exempel framgår det inte om värdet skall baseras på lokala kostnader eller på annat. Systemgränsen blir på sätt och vis både (2) och (5). Energi- kostnaden för husägaren är vad denne betalar för levererad (köpt) energi vid gränsen (2). återspeglar energikostnaden vad utvinning, produktion och distribution i hela kedjan kostar och dessutom miljökostnader förknippade därmed. Begreppet nettoenergi finns inte med bland de standarder som före- slagits av som ett integrerat mått på energiprestanda. För- delen med begreppet är enligt många främst att: relativt de ovan nämnda måtten, går det att få jämförbara värden mellan byggnader oavsett uppvärmningsform, eftersom energiomvandlingen i husets egen uppvärmningsanläggning inte är medtagen, det är en husnära beskrivning av energin, som återspeglar vad husägaren har rådighet över. Det saknas dock en entydig och generellt accepterad definition av begreppet. I CEN-standardernas så kallade umbrella document sägs om nettoenergi: Energy supplied by the energy systems to produce the required services, such as maintaining the at the specific internal temperature, lighting or ventilating a space, etc, taking into account of useful gains. I wi 2 föreslås följande definition. net energy (useful energy): Energy supplied by ideal energy systems (no system losses) to provide the required services for heating, ventilation, cooling, lighting and hot water. Recovered losses or gains are taken into account. Att energi till belysning ingår, men inte el till vitvaror, apparater etc. är ovant sett med svenska ögon. Det bör dock noteras att fast belysning – främst för lokaler – är särskilt nämnt i EG-direktivet (annexet) bland de faktorer som skall integreras i beräknings- metodiken. I en svensk definitionen torde även el till fastighets- drift, apparater m.m. inkluderas tillsammans med belysningen. Den sistnämnda meningen i den andra definitionen tolkar vi som att energi från värmeväxlare och frånluftsvärmepumpar får tillgodo- räknas. Förluster i husets interna distributionssystem liksom för- luster p.g.a. icke-ideal klimatstyrning antas också ingå. För alternativ a) Levererad energi är avsikten enligt den före- slagna CEN-standarden att energislagen skall vägas samman med hjälp av faktorer för att återspegla energianvändning i tidigare led. Detta leder till en rad komplicerade ställningstaganden. En lösning är i och för sig att använda faktorer som kommer att bli eller redan är auktoriserade, t.ex. av , i det föreslagna energitjänstdirektivet, eller i etablerad statistik. Viktad levererad energi bygger på ett resonemang, som är besläktat med sättet att beräkna b) Primärenergi. Skillnaden, så som vi uppfattar den, är att primärenergibegreppet vilar på vetenskaplig grund, medan viktad levererad energi också innehåller politiska värderingar. Alternativ d) Energikostnad återspeglar energiåtgången i alla led, men därutöver också synsättet att samhällets värdering av resursan- vändning och miljöbelastning omsätts och värderas i priset, bl.a. via skatter och kostnader för utsläppsrätter. Uppföljningar visar, att (åtminstone i ) skadlig miljöpåverkan förhållandevis snabbt efter att den har erkänts av det offentliga samhället har belastas med skatter eller andra styrmedel, eller begränsats via restriktioner. I vilket fall avspeglas detta i priserna. Om energikostnaden skall vara huvudmått, bör den räknas med medelpriser, inte de priser husägaren lyckats att få. Dessutom bör måttet göras abstrakt (dimensionslöst), för att undvika förvirring hos byggnadsägaren, när denne jämför värdet med sina normalt avvikande, verkliga kostnader. Alternativ c) CO2-utsläpp representerar en i och för sig mycket väsentlig aspekt, nämligen växthuseffektens tillväxt, som också är ett huvudmotiv för direktivets tillkomst. Att välja CO2-utsläpp som huvudmått menar vi dock inte är lämpligt. Det avser endast en av flera miljöaspekter av byggnadernas energianvändning. Det finns en risk att det uppfattas som ett generellt miljöpåverkansmått, som representerar alla typer av miljöbelastning, vilket är missvisande. I tabell 2.1 anger vi våra sammanfattande bedömningar av olika aspekter på CEN-förslagen till standarder för mått på energi- prestanda. Tabell 2.1 Olika aspekter och egenskaper hos de tre huvudalternativen för ett svenskt samlat energiprestandamått (kr/m2, år men över- (kWh/m2, år) Hur bra blir bestäm- Går att beräkna med Går att beräkna med God kvalitet, enkelt god kvalitet, givet god kvalitet, givet för lokaler med kom- finns vikter, energi- arbete att ta fram och få konsensus om. Nettoenergi är i grun- den tydligt. Definitionen är dock ej klart etablerad beträffande sum- mering av värme och el eller för hur kyla definieras. SOU 2005:67 Energiprestanda och referensvärde energi: OK om vi Grovt, utan åtskillnad alla led in i rena energi i MWh)? Grovt, utan åtskillnad speglas inte (avses om vi tror på mark- bli invägt i el-fak- Bra för både byggan- Indirekt, och utan de och drift. Ingår i den mån Ingår i den mån Ex: Svavel, man själv direkt kan verkbart och ej, så- skriver det som kan i meningen vad kan påverka (huset), som för primärenergi. Dock mer stabilt. på egen panna etc. (Anm: Givna förutsätt- bytas i vissa fall, väljas), plus inte alls produktionen i stort). Man flyttas nedåt på men måttet är ovant. skalan, men måttet förda åtgärder – hur skärm och ventilation. Energiprestanda och referensvärde SOU 2005:67 Nettoenergi är lätt att energi relativt lätt att att förstå, men förklara, kan bli tro- många tvivlar på att kyla kan dock måttet svårare att förklara. Hur robust är måttet Kan stå sig bra Det är (ex: ändrade energi- upp till samhället att av ändrade priser, priser, skatter etc. ange hur ofta vikter ändras ofta, det blir man räkna om alla Hur kan måttet ut- tryckas i form av fungerar att räkna på heter i beräkning av på, eftersom man vet – det är bara att stock (alt: annat refe- /värmefaktorer inne- bär osäkerhet främst i startskedet. Vi föreslår att det svenska huvudmåttet för det samlade energi- prestandavärdet skall utgöras av levererad energi. Frågan om vikt- ning av de olika energislagen bör dock utredas vidare. Uppgifter om respektive energislag bör anges oviktade som tilläggsinforma- tion i en energideklaration. Skälet för vårt förslag är att måttet är robust och går att beräkna med god kvalitet. Det representerar energin i hela kedjan och uppfyller direktivets krav samt ingår bland de mått som föreslås vara godkända enligt . Dessutom överensstämmer måttet med de metoder vi föreslår skall användas när prestandavärdet tas fram (se kap. 3). I jämförelse med primär- energibegreppet anser vi att viktad levererad energi är tydligt och att de ingående vikterna sannolikt inte behöver förändras lika ofta. Beträffande CO2-måttet framgår av våra överväganden att det endast lämpar sig som ett kompletterande mått. Vi bedömer också att energikostnadsmåttet är olämpligt, eftersom det är mycket för- änderligt. Beträffande viktningen föreslår vi att i sam- råd med och andra berörda myndigheter får i uppdrag att föreslå huruvida måttet skall viktas och i sådant fall på vilket sätt. Förslaget bör lämnas efter det att samråd har skett med berörda branscher. Arbetet kräver avvägningar av både teknisk och politisk natur. Detta arbete måste sålunda prioriteras. Om förslaget blir att levererad energi skall viktas, tillhör följande frågor de som skall besvaras: Skall vikterna avspegla nationella medeltal eller det enskilda husets förhållanden? –Skall el räknas med nationellt medeltal, oavsett om hus- ägaren köper miljömärkt el? –Skall fjärrvärmen räknas med nationellt medeltal, eller med den lokala produktionen (som ju kan vara mycket olika sammansatt)? Vilken produktion skall användas när vikterna beräknas? –Skall elproduktionen räknas på kortsiktig marginal (kolkondens) eller långsiktig marginal (naturgaskombi)? Eller på medeltal av all produktion i eller i ? –Skall fjärrvärmen räknas på marginalen eller på medeltal av produktion? Skall vi räkna fjärrvärmen på marginalen när vi gör det för el? Vilka faktorer skall användas i vart och ett av leden i utvinning, förädling, produktion och distribution? Bör samhälleliga värderingar utöver teknik och fysik införas i viktningen? Om så är fallet, hur bör de politiskt beslutade övergripande miljömålen beaktas? Aktuella miljömål är Begränsad klimatpåverkan samt God bebyggd miljö som antagits av . Därutöver har en rad sär- skilda energipolitiska mål antagits i samband med olika beslut. Ett alternativt sätt att ta hänsyn till en del av energi- och miljö- målen är att vikterna bestäms med hänsyn till andelen förnybar respektive icke-förnybar energi, vilket man har gjort bl.a. i Tysk- land. Metoden, som också redovisas i wi 2, innebär att endast icke- förnybar energi medräknas. När väl prestandamåttet har valts, återstår att ta ställning till hur olika användningsändamål skall ingå i måttet. Skall t.ex. belysning ingå? Framförallt gäller det hur elanvändning skall ingå utöver energi till uppvärmning, ventilation och komfortkyla. I vilken mån skall el till hushåll, fastighetsdrift, tvättstugor, kontorsutrustning etc. ingå? Frågan behandlas inte särskilt uttömmande i CEN-arbetet. I definitionskapitlet i prEN wi 1+3 omnämns inte el: 3.9 Global performance indicator Indicator expressing the performance of a whole including heating, ventilation and air conditioning systems. I prEN wi 4 definieras de olika metoderna för rating. Asset rating inkluderar energi för uppvärmning, varmvattenberedning, kom- fortkyla och belysning, men inte övrig el. I kapitel 6.1 om beräkning av energianvändning anges: The total calculated energy used by the comprise the annual energy use for the following purposes: –ventilation systems, –hot water, Each energy use includes auxiliary energy and losses of systems. Energy uses for other purposes (e.g. electrical appliances, cooking, industrial processes) are not included in the calculated energy use but the total metered energy will normally include these other uses. Operational rating inkluderar all energi till byggnaden, alltså också el till samtliga ändamål. Vi föreslår att el tas med i den omfattning som det är praktiskt lämpligt i relation till de metoder vi föreslår skall användas för att ta fram energiprestanda för olika byggnadstyper. En annan bevekelsegrund är i vilken mån byggnadsägaren har rådighet över elanvändningen. Våra bedömningar av vilken typ av el som skall ingå framgår av kap. 3 Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag. 2.2Kompletterande mått i energideklarationen Bedömning: En CO2-indikator bör införas som kompletterande mått så snart det finns en allmänt accepterad metod för att beräkna den. Nettoenergianvändning bör anges som kompletterande mått för bostäder. Utöver levererad energi som huvudmått, bör en CO2-indikator införas som ett kompletterande mått så snart det finns en allmänt accepterad metod för att beräkna den. Vi anser också att nettoenergimåttet har fördelar bland annat i det att den anger byggnadens energianvändning oavsett värmepro- duktion. Måttet är konsumentvänligt, eftersom det i hög grad om- fattar funktioner i byggnaden som ägaren kan påverka. Det är dess- utom relativt lätt att beräkna på ett automatiserat sätt med utgångs- punkt från levererad energi, även om viss osäkerhet råder om omräkningen. Detta kan eventuellt accepteras, eller hanteras med bättre schabloner eller genom en mindre justering av definitionen. Därutöver krävs visst utredningsarbete för att bland annat fastställa verkningsgrader.