sou · GTB351 · 2006-01-01 00:00:00 — Om antalet sysselsatta i branschen ökar – därför att arbetsgivareavgifterna sänkts – kommer en viss andel av dem att vara tidigare arbetslösa eller sjukskrivna som uppburit A-kassa eller sjukpenning. Denna ersättning antas ha uppgått till , dvs. För dessa grupper antas inte sänkningen av arbetsgivareavgif- terna vara en finansiell förlust. De betalade inkomstskatt på sjuk- penningen eller motsvarande samt moms på allt de konsumerade. kommer de att betala inkomstskatt på sin egen inkomst och moms på den ökade konsumtionen. Den finansiella vinsten eller Locka till immateriell konsumtion förlusten av detta beror på skillnaden mellan den tidigare inkomsten från sjukpenning etc. och den nya löneinkomsten. Vi utgår från en inkomstskatt på och en moms på på allt som konsumeras. Om vi antar att arbetsgivare- avgiften reduceras med 20 alternativt får vi följande tabell: Finansiell förändring i MKr Om av 1 000 sysselsatta personer tidigare varit arbets- lösa, reduktion av arbetsgivaravgiften, innebär det ett finansiellt plus på ; reduktion alstrar i stället ett minus på . Om branschen består av 15 000 personer och hälften varit arbetslösa innan förändringen går den med 1,3 miljarder plus med en 20-procentig reduktion av avgiften och med 900 miljoner kro- nor plus med en 80-procentig reduktion. Anledningen till att det blir ett så kraftigt positivt utfall är att det skapas nya arbetstillfällen som ger en inkomst, som kostnaderna för A-kassa/sjuk- penning minskar. Det är givetvis svårt att beräkna hur många som skulle få jobb, som en effekt av den minskade arbetsgivaravgiften. Helt klart blir dock sysselsättningen högre än om ingen sänkning görs. Vill regeringen vara helt säker på att kunna finansiera en sådan reform, kan intäkterna från de miljöskatter som föreslås i denna utredning användas för att kompensera för de sänkta arbetsgivareavgifterna. Om fler människor arbetar och höjer sin köpkraft finns en tendens att konsumtionen och därmed energiförbrukning och miljöbelastning ökar. Hur stor denna ökning blir, beror dels på hur människor spenderar sina växande inkomster, dels på den möjliga Locka till immateriell konsumtion reduktion som följer av att tjänstekonsumtion stimuleras på bekostnad av den mer miljöintensiva varukonsumtionen. Jag föreslår, mot bakgrund av ovanstående resonemang, att reger- ingen prövar förutsättningarna för att sänka arbetsgivareavgifterna på tjänstesektorer där det är önskvärt att reducera den allmänna prisnivån i syfte att därmed locka till immateriell, resurs- och ener- gisnål konsumtion. 7Finansiering av utredningens förslag till åtgärder Utredningens syfte är att utifrån givna direktiv lägga förslag till åtgärder som kan medverka till att öka takten i omställningen mot en mera hållbar samhällsutveckling i . De tre hållbarhetsdimensionerna måste betraktas på både kort och lång sikt. De utmanar till politiska, ekonomiska och sociala reformer vars effekter kan bedömas först ett stycke in . En mera hållbar konsumtion i hushållen inkluderar i hög grad kvaliteter som fördjupar och tryggar välfärden, men som inte utan vidare på ett säkerställt sätt kan mätas i monetära termer. Det handlar om hälsa och god livsmiljö ur en mångfald aspekter. Emel- lertid kan man på rimliga grunder anta att dessa värden är långsik- tigt samhällsekonomiskt lönsamma. Hur däremot utredningens konkreta åtgärdsförslag påverkar statens aktuella budget är betydligt svårare att förutsäga. Ett skäl är att deras konsekvenser och effekter styrs av i vilken omfattning individer och företag faktiskt ändrar sitt beteende; om detta kan vi bara göra mer eller mindre kvalificerade gissningar. Till exempel är det svårt att beräkna hur mycket konsumtionen av Fair Trade-pro- dukter ökar om momsen halveras, på samma sätt som det är svårt att uppskatta vilka och hur många bilar som köps när den differen- tierade registreringsskatten är införd. Det är dock helt uppenbart att de miljöskatter jag föreslår på trafikområdet inbringar ett antal miljarder i ökade intäkter, medel som i sin tur bör kunna finansiera de mera kostsamma förslagen. De reformer som förordas inom jordbruks- och livsmedelssek- torn kan och bör betalas med landsbygdsutvecklingsmedel, i synnerhet som näringens inkomststöd nu successivt överförs till LBU-programmet. Ett flertal av förslagen kan även genomföras inom ramen för de direktiv som gäller för olika myndigheter. I andra fall är de själv- Finansiering av utredningens förslag till åtgärder finansierande; t.ex. är det direkt lönsamt, även för staten, att handla energisnåla produkter. Därutöver finns det förslag som sänker respektive höjer kostna- den för olika företag, allt ifrån att eliminera onödiga och kost- samma regelverk för jordbrukarna till informationsplikt om livs- cykelkostnader för t.ex. vitvaror och elektronik. Jag förutser, sammanfattningsvis, att statens utgifter kortsiktigt skulle komma att öka med uppskattningsvis några miljarder kronor om alla mina förslag genomfördes. Den bärande tanken är dock att de, också på relativt kort sikt skall betala sig genom att, t.ex. vad gäller energieffektivisering, minska samhällets och hushållens kostnader, och därmed utgöra en lönsam investering för framtiden. Prognoser för det finansiella utfallet av denna typ av förändringar beror på de antaganden som rimligen kan göras om utvecklingen på de olika marknaderna. Detta gäller framför allt arbetsmarknaden, vilket framgår av resonemanget i kapitel 6 om reducerad arbetsgivaravgift. En sänkning av arbetsgivaravgiften minskar förvisso intäkterna i första ledet. Men denna minskning övergår – genom positiva effekter på arbetslösheten – successivt till ett finansiellt överskott, dels via reduce- rade kostnader i försörjningssystemen, dels via ökade skatteintäkter från inkomst och konsumtion. 8 Konsekvenser och samråd Utredningens förslag medför inga negativa konsekvenser för jämställdheten. Vad beträffar den regionala balansen bör denna i viss utsträckning kunna främjas av förslagen på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området samt de strategier i ett stad–land- perspektiv som presenterades i delbetänkandet Hållbara laster, kap. 10. medlemskap i bedöms inte i något fall utgöra hinder för genomförande av betänkandets förslag. I förekommande fall är dessa anpassade till de frihetsgrader som gäller för medlemsstaterna. Med relevant tillämpning av de regel- verk som gäller – och som bl.a. redovisas i det s.k. EKU-verktyget, – är t.ex. offentlig upphandling av varor i bästa kvartil (se 2.2) respektive av ekologiskt certifierade samt rätt- visemärkta produkter (se 3.3.2 respektive 4.4.3) fullt tillåten. Betänkandet innehåller en del förslag som bör kunna få positiv effekt för tillväxten i t.ex. livsmedels-, energi- och byggföretag samt för entreprenörer i tjänstesektorn. Min bedömning är dock att inga av dessa förslag strikt påverkar själva regelverken för verksamheten i företagen. Jag har därför inte uppfattat något behov av formellt samråd med för regelgranskning, även om jag inser att ett sådant skulle kunna ha varit värdefullt. Betänkandet har dock, i manusform, överlämnats till . 9Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet – hur ser sambanden ut? De ekologiska och ekonomiska dimensionerna Sambanden mellan ekologiskt hållbar konsumtion och hushållens ekonomi är komplexa och många faktorer spelar in när man ska analysera dem. Starkt förenklat kan man säga att i vissa fall innebär en mer ekologiskt hållbar konsumtion att ett hushålls ekonomi stärks, i andra fall motsatsen. Motsvarande gäller självfallet om man ser från det ekonomiska perspektivet. En utveckling som stöder ekonomisk hållbar konsumtion kan i vissa fall medföra miljövinster, i andra fall en ökad miljöpåverkan. Exempel på områden där dimensionerna samverkar Eftersom så gott som all konsumtion innebär miljöpåverkan i någon form kan en minskad konsumtion generellt innebära att utvecklingen går mot ekologisk hållbarhet. Det innebär då sam- tidigt sänkta utgifter och därmed en stärkt ekonomisk situation för konsumenterna. Exempel på detta är om hushållet genom minskad förbrukning sänker sina el- och uppvärmningskostnader, minskar sitt bil- och flygresande, etc. Det är dock väsentligt att rebound-effekterna (se 1.6) kan hante- ras miljömässigt t.ex. med konsumtion av tjänster med liten miljö- påverkan (se även om ekonomisk tillväxt under målkonflikter nedan). Med tanke på att det finns stora skillnader i miljöpåverkan mellan olika former av konsumtion har det stor betydelse vilken typ som minskar och hur mycket. Den totala miljöpåverkan kan öka även om konsumtionen som helhet sänks; så blir fallet om konsumtionsminskningen huvudsakligen sker på områden med Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen liten miljöpåverkan som andra områden med stor miljö- påverkan expanderar något. Varor med lång livslängd och god funktion samt liten miljöpå- verkan under själva användningen är positivt ur ekologisk hållbar- hetssynpunkt. Det förutsätter att de inte belastat miljön under tillverkningsfasen. De är också ofta samhällsekonomiskt fördelak- tiga även om de har en hög initialkostnad för konsumenten. Exempel på områden där dimensionerna har målkonflikter Ekologiskt hållbara produkter, framtagna med hänsyn till miljön, är ofta dyrare än motsvarande konventionella varor. Det krävs också kostsamma investeringar för hushållen att t.ex. minska sin energi- konsumtion. De ekologiska och sociala dimensionerna Sambanden mellan ekologiskt hållbar konsumtion för hushållen och sociala förhållanden har inte ränt den uppmärksamhet de förtjänar. Exempel på områden där dimensionerna samverkar Ekologiskt hållbar konsumtion kan, som nämnts, innebära ekono- miska besparingar för hushållen. Dessa besparingar kan användas på flera olika sätt. De kan t.ex. ge en möjlighet för människor att gå ner i arbetstid eller att köpa tjänster. Båda dessa alternativ kan leda till ökad social hållbarhet. Att utveckla ekologiskt hållbara bostadsområden kan, med en genomtänkt förändringsstrategi, kombineras med ökad social håll- barhet för de boende i form av minskad isolering, ökad trygghet, minskad vandalisering, ökad etnisk integration, tillgänglighet till service, ökad delaktighet i skötsel/förvaltning, m.m. I HL finns också mer utförliga resonemang kring möjligheten att kombinera ekologiskt hållbar livsmedelskon- sumtion med S.M.A.R.T-konceptets matvanor som även ger bättre folkhälsa (s. 109–112). Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen ekologisk produktion som kan skapa nya nischer för tillväxt och jobb, inte minst på landsbygden (s. 214 ff, s. 217). Exempel på områden där dimensionerna har målkonflikter Konsumtion av vissa varor kan skänka status åt individer och hus- håll; det kan gälla s.k. stadsjeepar eller märkesvaror. Inte minst barn och unga utsätts för ett starkt kommersiellt tryck genom reklam och andra medier. Det bidrar till att skapa normer som ofta kolliderar med kriterierna för ekologiskt och kanske även ekono- miskt hållbar konsumtion. Konsumentpolitik kan minska de negativa effekterna av detta genom regler för marknadsföring av mat som hotar hälsa och miljö. Konsumenterna kan också förses med redskap för att hantera det tryck som de utsätts för, t.ex. genom insatser inom skolan. Produktsäkerhet är viktig för att konsumenterna inte skall ska- das av dåligt utformade varor och tjänster. Här kan i vissa fall upp- stå konflikter med det ekologiska perspektivet. Ett klassiskt exem- pel är de oumbärliga flamskyddsmedlen i bl.a. bilklädslar och TV- apparater. Somliga av dem har dessvärre visat sig ha miljö- och hälsovådliga effekter. Här uppstår även målkonflikt inom den soci- ala dimensionen. Ett annat exempel: God säkerhet kan kräva diverse utrustning, t.ex. brandvarnare, hjälmar, bilbälten och barnstolar, produkter som är förbundna med miljöpåverkan vid tillverkning och avfallshantering. Ytterligare ett exempel är trafiksäkra dubbdäck som tyvärr också ökar halten av hälsoskadliga partiklar i luften. De ekonomiska och sociala dimensionerna Hushållsekonomiska frågor har ofta sociala aspekter i fokus, och det finns därför många kopplingar mellan dessa båda dimensioner. Exempel på områden där dimensionerna samverkar Hushåll med ekonomiskt ohållbar konsumtion därför att de kanske är överskuldsatta, har sämre möjligheter att kunna fungera på ett socialt hållbart sätt. Det kan gälla hälsa och säkerhet eller risken för social marginalisering. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Konsumenter med funktionshinder eller långa avstånd till grundläggande kommersiell service har sämre möjligheter att kon- sumera på ett ekonomiskt hållbart sätt. Tillgänglighet är en rättighetsaspekt inom ramen för socialt hållbar konsumtion och blir här också en förutsättning för en ekonomiskt hållbar konsum- tion. Exempel på områden där dimensionerna har målkonflikter För importerade varor behöver de sociala kostnaderna inkluderas i priset. De kan gälla minimilöner, rimliga arbetsvillkor i termer av arbetstider, hälsosam arbetsmiljö, sociala förmåner som utbildning, pension och sjukvård, etc. Produkter som är framtagna med hänsyn till sådana sociala aspekter är ofta dyrare än mer konventio- nella varor. Möjligheten att konsumera socialt hållbart har ett tyd- ligt samband med hushållens ekonomiska situation. Hållbar konsumtion – genus-, ålders- och sociala perspektiv. Fördjupning till kap 1 I HL, s. 52 ff, redovisades aktuell konsumentforskning av , och vid CFK, vid . Här nedan presenteras ett antal orienterande analyser av tre viktiga sociala aspekter av hållbar konsumtion. Även dessa bidrag är skrivna av forskare knutna till CFK. Författarna ansvarar själva för innehållet. Analys 1: Barn och hållbar konsumtion Text: , forskare vid CFK, vetenskap, Pedagoger brukar tala om det livslånga lärandet som en kontinu- erlig process livet igenom (t.ex. Illeris 2000, Säljö 2000, 2002). Lärandet är således ingenting som specifikt tillhör barndo- men och som sker på en viss plats, t.ex. i skolan. Inte heller sker det i form av envägskommunikation från vuxna till barn. Lärande pågår och överallt (A Memorandum on Lifelong Learning 2000). SOU 2005:51 Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Man kan urskilja olika arenor för lärande (t.ex. Appadurai 1996), som t.ex. familj, kamrater, media, närmiljö, skola och butiker. De är alla lika viktiga ur ett hållbarhetsperspektiv. Ju mer hållbarhet – i form av både praktik och ideologi – som byggs in i dessa arenor, desto mer kommer hållbarhet att ingå i barns livsvärld och påverka deras förhållningssätt till världen. Betydelsen av undervisning i hem- och konsumentkunskap är således begränsad om inte hållbarhetstänkande integreras i skolan som helhet, liksom i andra delar av livet. Eftersom barn redan från början är nyfikna på och intresserade av sin omgivning borde de särskilda insatserna innefatta även daghem och närmiljön i stort (2003). Barn har bestämda uppfattningar om världen redan när de kommer till skolan, och ju tidigare de möter hållbarhet som ideologi och praktik, desto bättre är det ur ett lärandeperspektiv. För en hållbar framtid är det också väsentligt att hållbarhet ses som en rättvisefråga, förankrad i (Bartley 1998). Alla barns lika rätt till näringsriktig, ekologisk och helst även närodlad mat inom barnomsorg, skola och hem bör betonas. Viktig är också rätten till fysisk aktivitet, tillgång till goda och håll- bara förebilder i närmiljön vad gäller livsmedel, boende och trans- porter. Barn har också rätt till goda och likvärdiga vuxen- och kam- ratkontakter och till delaktighet i beslut på olika nivåer. Att hälsa, övervikt, dålig kondition är en klassfråga har fram- kommit i Handlingsplanen för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet (2005). Likaså är boende och transporter starkt socialt och ofta också etniskt segregerat (2002). Åtgärder för att motverka en ökad segregering i dessa avseenden framstår som en av de väsentligaste aspekterna av hållbarhet ur ett barnperspektiv. Den nya barnforskningen visar på barn som aktiva, reflekterande subjekt som agerar i sociala, kulturella och kommersiella kontexter. Redan från början har de åsikter och intressen, skapar relationer och orienterar sig i sin vardag och i samhället i stort (, , Jenks & Prout ). hör barn till de grupper i samhället som ofta betraktas som en separat kategori och beskrivs i stereotypiserade och generaliserande termer. Dessutom osynliggörs barn ofta i samhällsdebatten och tillerkänns litet med- bestämmande över samhällslivet och sin egen livssituation (Qvortrup et al ). Ett konsumentperspektiv på barn måste därför ta sin utgångspunkt i barnen själva och deras synpunkter och Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen förhållningssätt (). måste tas på allvar och bilda utgångspunkten för en hållbar politik. Barns röster måste höras. Kunskaperna om t.ex. matens och måltidens betydelse för barn är ibland bristfälliga. Viktigt är också att barn redan från början får vara med och påverka sin miljö. Även barn kan utöva medborgarskap genom konsumtion (2003). Intressanta försök med barn som deltagare i politiskt beslutsfattande har gjorts i (Kjørholt 2004). Arvsfondsdelega- tionens särskilda medel till organisationer för att arbeta med konsu- mentfrågor med barn och ungdomar är värdefullt (Unga Konsumen- ter). En aktuell diskussion av synsätt på barn i finns i Brembeck, och 2004 och en uppdaterad över- sikt över barns synlighet och deltagande i samhällslivet i finns i en nyligen utgiven rapport från Institutet från framtidsstudier (Söderlind & 2005). A Memorandum on Lifelong Learning 2000: Commission of Communities, . Appadurai, Arjun (1996): Modernity at Large. The cultural dimension of globalisation. Brembeck, , 2004: Beyond the Competent Child: Exploring contemporary childhoods in the Nordic Welfare societies. Bartley, 1998: Barnpolitik och barns rättigheter. CFK:s rapportserie 2003:02 a-f. : . , : Creativity and early years education: a lifewide foundation. Illeris, K. (red.) 2000: Tekster om laering. , 2005: Barn i konsumtionssamhället. : (ytk oktober) , , (red.) 1997: Constructing and Reconstructing Childhood: Contemporary issues in the sociological study of Childhood. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen , , : Theorizing Childhood. Kjørholt, 2004: Children as Participants and the Politics of Culture. , 2003: Det forbrugende barn. , , 2003: Det lekande, lärande barnet. Qvortrup, m.fl. 1994: Childhood Matters. Aldershot: Avesbury. , 2000: Barnfattigdomen i . Säljö, 2000: Lärande i praktiken: ett sociokulturellt Söderlind, 2005: Var kommer barnen in? Barn i politik, vetenskap och dagspress. Analys 2: Konsumtion – ett invandrarperspektiv Text: , forskare vid CFK, vetenskap, Konsumtion kan bl.a. studeras utifrån vem eller vilka det är som konsumerar. Vanliga indelningar är olika åldersgrupper, kön, klass och landsbygd–tätort. Invandrarbegreppet är givetvis i sig komplicerat, då det täcker in alla vars båda föräldrar inte är födda i . Anmärkningsvärt få studier har gjorts, och resonemang om invandrare och konsumtion blir därför ofta allmänna och övergripande. Syftet med detta avsnitt är att peka ut några områden som borde undersökas. I ett forskningsperspektiv med en bredare samhällsrelevans är det är särskilt betydelsefullt att studera invandrargrupper i utsatta situationer, t.ex. de som befinner sig längst ner i inkomsthierarkin, är arbetslösa och bor i segregerade och nedslitna bostadsområden. Hur förhåller sig dess grupper till konsumtion – och hur fungerar varu- och tjänstemarknaden förhåller för dem? Här finns en risk att förklara för mycket med kultur. Vi vet inte hur kultur påverkar olika invandrargrupper när det gäller hur och vad de konsumerar. Däremot vet vi att även invandrares konsumtions- mönster snarare kan förklaras av faktorer som fattigdom och utanförskap. Variationen bland t.ex. jugoslaver när det gäller Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen konsumtion är lika stor som bland svenskar och kan förklaras med hjälp av klass, utbildning, bakgrund etc. (jämför 1984). I brist på svenska studier kan (1998) forskning om hur olika invandrargrupper i anammat nya konsumtions- mönster vara till hjälp. Han visar hur dessa inte i första hand har att göra med den kultur från vilken man kommer, utan med relationen till det land man flyttat. Man vill å ena sidan bli en del av det konsumtionsmönster majoritetsbefolkningen i det nya hemlandet representerar; å andra sidan finns det en önskan att skilja ut sig och tydliggöra sin specifika tillhörighet (jämför Lamont & Molnár 2001). Detta förhållningssätt aktualiserar även frågan om hur olika grupper jämför sig med varandra (jämför 1957). När det gäller invandrare finns det anledning att anta att de har något annorlunda referenspunkter när det gäller konsumtion och att de jämför sig med grupper i ursprungslandet, med landsmän i samt med olika grupper av svenskar. Detta innebär att det finns olika bedömningsgrunder för hur konsumtionen signalerar hög respektive låg status. I detta sammanhang finns det även anledning att specifikt lyfta fram ungdomarnas situation. De befinner sig i marknads- föringens brännpunkt och konsumtion spelar en betydande roll i identitetsskapandet. Hur detta ser ut för ungdomar med invand- rarbakgrund vet vi ytterst lite om. Men förutom att de – ofta med sämre ekonomiska möjligheter – skall försöka hålla jämna steg med svenska ungdomar så har de andra omständigheter att ta hänsyn till, t.ex. föräldrarnas syn på konsumtion. Detta innebär också att vi behöver veta betydligt mer om vad som sker inom familjen när det gäller diskussioner och beslut om konsumtion. En annan aspekt som är knuten till invandrare och konsumtion är de förändringar som sker på varu- och tjänstemarknaden. Det finns en tendens att utsatta bostadsområden får allt sämre service och färre butiker. Etablerade och inhemska butikskedjor drar sig ofta bort och ersätts med mindre s.k. invandrarbutiker. Denna förändring kan betraktas på flera sätt: Det kan upplevas som en förändring från det bekanta – butiker som representeras av traditionella butikskedjor – till det mer främmande, som kanske representerar en lägre status. En alter- nativ tolkning är att nyetableringen kan ses som ett alternativ eller något som fyller tomrummet efter de inhemska butikskedjorna och som dessutom kan erbjuda lägre priser. Fördjupningstexter – material som anknyter till resonemang i de olika kapitlen Intressant i detta sammanhang är huruvida butiksnedläggningar respektive nyetablering ger upphov till spänningar som kan knytas till att varu- och tjänstemarknaden förändras. När det som i någon mån representerar majoritetssamhället flyttar ut, kan det påverka upplevelsen av områdets status och attraktivitet. Lamont, M & Molnár, V, (2001) How blacks use consumption to shape their collective identity. Journal of consumer culture. Vol 1 (1). , RK, (1957) Social theory and social structure. , , ., Thrift N., Holbrook, B. , M. (1998), Shopping place and identity. Analys 3: Hållbar konsumtion i ett genusperspektiv Text: , forskare vid CFK. Här skall några principiella frågor om förhållandet mellan genus och ekologisk hållbarhet uppmärksammas. Framförallt skall det handla om betydelsen av bekönade och sexualiserade föreställ- ningar kring konsumtionssamhället som ett hinder för ekologisk hållbarhet. Min tes är att konsumtionsmönster är svåra att förändra just för att de knutits till en viss typ av identiteter, nämligen våra käraste föreställningar om hur vi skall forma en önskad könsidentitet på ett åtråvärt sätt. kan ses som frågan om jämställdhet mellan könen och hör då till hållbarhetens sociala dimension.