sou · GTB372d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Föreskrifterna gäller dock inte ett nytt fordon som när det tas i bruk har ett giltigt intyg om överensstämmelse med direktiv /156/EEG om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon och som är försett med det föreskrivna typgod- kännandemärket. ska alla bilar som registreras första gången vara EG-typgodkända. I fråga om alkolås finns inte något krav inom ramen för typgodkännandet och inte något beslut om harmonisering. Fordon som inte är helfordonsgodkända kan bli nationellt typ- godkända. En bil som är typgodkänd och har ett typgodkännandemärke kan säljas och registreras i alla länder inom gemenskapen. En medlems- stat kan i praktiken inte ställa några krav utöver dem som gäller för att bilen ska typgodkännas. Med den nuvarande utformningen av helfordonsgodkännandet kan alltså inte ställa ett formellt krav på att bilar som säljs i ska vara försedda med alkolås. Ett svenskt särkrav på alkolås måste också anses strida mot för- dragets grundläggande regler i art. 29 som anger att kvantitativa importrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan ska vara förbjudna mellan medlemsstaterna. Art. 30 ger visserligen en medlemsstat rätt att införa förbud mot eller restriktioner för import som bl.a. grundas på hänsyn till all- män moral, allmän ordning eller allmän säkerhet eller intresset att skydda människors och djurs hälsa och liv. Sådana förbud får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. Alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper val av strategi 18.2Hinder för krav på alkolås i alla nya personbilar Förutsättningarna att med framgång åberopa intresset att skydda människors hälsa enligt art. 30 som skäl för att införa ett krav på alkolås i alla nya bilar som säljs i är i hög grad osäkra. Förutom att alternativet att få gehör för en svensk särbehandling i sig är osäkert finns en betydande risk att det formella rättsliga förfarandet tar – risken finns alltid att ett långdraget for- mellt förfarande ändå inte leder till framgång. Av dessa skäl bör regeringen välja alternativet att arbeta för en internationell harmonisering av regler för införande av alkolås. Detta alternativ får också anses innehålla förutsättningar att arbeta med större flexibilitet och möjlighet för att inta en ledande roll i utvecklingsarbetet. Med det tidsperspektiv som finns för införande av alkolås i nya bilar som säljs i och med den kunskap och det intresse som finns för frågan i , bör det finnas förutsättningar att skulle kunna utgöra ett område för en testverksamhet i ett fullskaleprojekt. En sådan utveckling skulle sannolikt medverka till goda förut- sättningar för att svensk forskning och industri i snabb takt kan tillgodogöra sig värdefulla erfarenheter. Det ger dem möjlighet att utveckla mer avancerade lösningar i större skala. Målet att ett krav på alkolås i alla nya personbilar som säljs i skulle vara infört ter sig mot det nu angivna scenariot fullt realistiskt. Utredningen bedömer att den svenska strategin bör prioriteras enligt nedanstående punkter. Ett stort mått av flexibilitet måste dock prägla processen. Därför måste strategierna fortlöpande hållas levande. Prioritet I sanktionerad spjutspets inom EU (eventuellt tillsammans med något annat land) a)Lastbilar och bussar: I arbetet med att få tillstånd harmoniserade tekniska krav m.m. inom EU bör agera med målet att få ett medgivande som leder fram till beslut om att får tillämpa nationella tilläggskrav i de nationella fordons- kraven för lastbilar och för bussar som medger ett generellt obligatorium om alkolås i alla lastbilar Alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper val av strategi Strategin ska även belysa vilka nationella processer som då behöver påbörjas parallellt. Det är troligtvis taktiskt att börja fokusera på bussar och lastbilar i arbetet mot EU. b)Personbilar: I arbetet med att få tillstånd harmo- niserade tekniska krav m.m. inom EU bör agera med målet att få ett medgivande som leder fram till beslut om att får tillämpa natio- nella tilläggskrav i de nationella fordonskraven som medger ett generellt obligatorium om alkolås i alla personbilar . Strategin ska även belysa vilka nationella processer som då behöver påbörjas parallellt. c)Övriga fordon som lok, snöskotrar och andra terrängmotorfordon: motsvarande process. Prioritet II I takt med hela EU a)Lastbilar och bussar: I arbetet med att få till stånd harmoniserade tekniska krav m.m. inom EU bör agera med målet att få igång en interna- tionell process som leder fram till beslut som medger ett generellt obligatorium om alkolås i alla lastbilar och bussar . Beslutet fattas inom ramen för gällande regler (regler om helfordons- godkännande är under utarbetande för lastbilar) för harmoniseringen av marknaden för lastbilar och bussar. Strategin ska även belysa vilka natio- nella processer som då behöver påbörjas parallellt. Det är troligtvis taktiskt att börja fokusera på bussar och lastbilar i arbetet mot EU. b)Personbilar: I arbetet med att få till stånd harmo- niserade tekniska krav m.m. inom EU bör agerar med målet att få igång en internationell process som leder fram till beslut som medger ett generellt obligatorium om alkolås i alla personbilar . Beslutet fattas inom ramen för nuvarande regler för harmoniseringen av mark- naden för personbilar (helfordonsgodkännande Alkolåsobligatorium för vissa eller alla fordonstyper val av strategi Strategin ska även belysa vilka nationella processer som då behöver påbörjas parallellt. c)Övriga fordon som lok, snöskotrar och andra terrängmotorfordon: motsvarande process. Prioritet III Alternativ tänkbar strategi om helfordonsgodkännande blir svårframkomligt Om ovanstående strategier inte visar sig gå att genomföra är det dock nödvändigt att regelformalisera en modell för krav på funk- tion, teknik och provning och kontroll. Detta arbete är det som skyndsamt föreslås påbörjas för att stärka den frivilliga imple- menteringen. Om modellen med helfordonsgodkännande blir svår- framkomlig måste detta arbete struktureras än mer stringent och långsiktigt. Se även bilaga 4. En möjlighet som förts fram är även att lägga kraven i de regelverk som styr yrkestrafiken. Man kommer då inte åt hela fordonsparken, men en väsentlig del av denna. , Hans, , Rapport till 2002- 01-11 , , underlagsrapport teknik i fordon, 2003- 12-18 , Försöksverksamhet med alkolås, 1996-11- 18 Enkätundersökning bland elever på , 2004 FUD-ansökan (FUD = forskning, utveckling, demonstration) till enkät om alkolås, enkätsvar från 84 kommuner Projektbeskrivning SAFT i ansökan till Stiftelsen fond för trafiksäkerhet och till Skriftligt underlag till från , , till ett urval av kommuner, , kommuner och landsting juni Tabell CK0325 : Återkallelsepunkter enligt Körkortslag (1998:488) 5 kap. 3 §. : , kriminalstatistik CAN:s hemsida: /sra, information om Systembolagets statistiks hemsida: Edilex hemsida: hemsida: /ETSC_2__alcolocks.php, redovisning från Lunchmöte om alkolås i med före- trädare för Dräger Safety i , , hemsida: : Fordonsförordning (2002:925), Källa: Rixlex Förordning (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet, Källa: Rixlex SOU 2005:72 Källor och litteratur Förordning (1993:1067) om elektromagnetisk kompatibilitet, Källa: Rixlex Förordning (1998:1822) om ikraftträdande av lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, m.m., Källa: Rixlex Förordning (1993:1065) om teknisk kontroll, Källa: Rixlex Inkomstskattelag (1999:1229), Källa: Rixlex Körkortsförordning (1998:980), Källa: Rixlex Körkortslag (1998:488), Källa: Rixlex Lag (1962:381) om allmän försäkring, Källa: Rixlex Lag (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, Källa: Rixlex Lag (1992:1119) om teknisk kontroll, Källa: Rixlex Lag (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, Källa: Rixlex Lag (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., Källa: Rixlex Lag (1973:213) om ändring av skadeståndslivräntor. Skadeståndslag (1972:207), Källa: Rixlex Skattebetalningslag (1997:483), Källa: Rixlex Trafikförordning (1998:1276), Källa: Rixlex Trafikskadelag (1975:1410), Källa: Rixlex Yrkestrafikförordning (1998:779), Källa: Rixlex Yrkestrafiklag (1998:490), Källa: Rixlex Nuteks hemsida: Q III:s hemsida: Programrådet för fordonsforskning, hemsida: hemsida: Sorads hemsida: Statistiska : hemsida: : Muntliga uppgifter och E-post , Alkolås i , , , , Udde- valla sjukhus , , , Dalabuss, Per , , , NTF, , Snofed (snöskoterägares riksorganisa- tion), , Rättskemiska laboratoriet, , MHF, , , , , , , , , , region norr, , lastvagnar , , , , Tryckta källor och litteratur , , , , , Drog- rattfylleri – brottet, rättskipningen och vår trafiksäkerhet, 2005 , , Kommunerna och nollvisionen, 2004 , , , Alkohol och trafikbrott: en upp- gift för rättskemin, 1999 Artebranth , , Norrgård , Strandroth , Bilbältesanvändning och förekomst av alkohol och droger i dödsolyckor. Fördjupad analys av dödsolyckor i åren 1997 2003, publikation 2005:69, Bor- länge 2005 P, Snowmobile fatalities. i Forensic Sci 39:1161-1167:1994 Bax, , Alcohol Interlock Implementation in Union; Feasibility study, Leidschen-dam, 2001 & , ., Alcohol interlocks as a condition of licence reinstatement, 2002, s. 1 2 Beirness, ., Challenges to Ignition Interlock Program Implementation, i: Implementing Im-paired Driving Counter- measures, 2005 , Hans & Hubicka, , Kapubranytt nr 1, 1999 , B, An evaluation of the swedish ignition interlock pro- gram, I: Traffic Injury Prevention 2003:4, s. 98 104 , B, , B, , S, Bara 1 av tusen alkoholberoende an- mäls enligt Körkortslagen, I: 2004, s. 1814 1819 , B, Primary and secondary prevention of drink driving by the use of alcolock device and pro-gram: Swedish experiences, I: Accident Analysis and Prevention, In Press, Corrected Proof, Available online 1 2005 () , B och , U, Sjukhusvård och sjukfrånvaro relaterat till rattfylleribrott. En jämförelse mellan körkortsåterkallelse och alkolåsprogram. (2005), artikel insänd för publicering i , , , , Milan, Dödsolyckor i samband med snöskotertrafik, I: 77:1547- 1549:1980 , Kriminalstatistik 2003, 2004 , , , Skallskadade cyklister är ofta påverkade av alkohol, 2004 Cenelec, Alkolås – Testmetoder och prestandakrav. Utkast till euro- peisk standard (svensk översättning av 2004), 2004 Drogutvecklingen i : Rapport 2004 (rapport nr 82), 2004 Commission of Communities, Communication from the Commission. European Road Safety Action Programme, Halving the number of road accident victims in Union by 2010: A shared responsibility, 2003 & Chew, B, Tomorrows Cost Through Todays Design, i , Vol. 74, No. 1, Jan-Febr 1996 (1992). Qualification Test Specification for Breath Alcohol Ignition Interlock Devices (BAIID) for use in the Province of , : 1992 , (red. ), Trafiksäkerhet: en kunskapsöversikt, 1998 Källor och litteratur SOU 2005:72 , Kommissionens rekommendation av om högsta tillåtna blodalkoholkoncentration () för förare av motorfordon, i: Europeiska gemen- skapernas officiella tidning, informationsnummer 2001/C 48/02 , , , Skattning av rattfylleriets omfattning metodfrågor och datakvalitet, 505, 2004 Fulkerson, , : Becomes a Sentencing Ele-ment, I: - Volume 39, Issue 4 2003 : Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling (SOU 2005:45), 2005 Gagne, M. & Discenza, R., Target Costing, I , Vol. 10, No. Glad, A. & Vaas, K., Ruspåvirket kjøring og ruspåvirkete førere. Et informasjonshefte om situasjonen i , 1993 , , 18 24 åriga personbilsförare inblandade i döds- olyckor Analys av djupstudiematerial, Väg- verkets publikation 2004:43, 2004 , P., Personlig kommunikation, Rättskemiska avdelningen vid , 2004 , Status Report, Vol. 40, No. 4, April 2, 2005 , , Hvitfeldt , , , The association between drinking habits, socio-economic status and drinking and driving in County, i: , Drunk dri-ving : a study of psychosocial, and health factors, focusing on young and middle-aged men in a metro-politan area, Landen, M. G., Middaugh, J., Danneberg, A. L., Injuries associated with snowmobiles, 1993 1994, Public Health Report 114:48-52:1999 Leifman, , Konsumtionsvanor och alkoholproblem, i: , , Den svenska supen i det nya , 2002 , , , Resultat från en kvalitativ undersökning avseende attityder till alkohol/droger och ratt- onykterhet bland ungdomar, rapport från , 2004 , , Alkoholpåverkade personbilsförare inblandade i dödsolyckor , publikation 2004:161, 2004 , Alkolås i skolskjutsar slututvärdering av alkolåsprojekt i och kommun, 2003 Marques, , Who will GET IT? Who wont, and how do we tell the difference?, presentation vid Fifth Annual Ignition Interlock Symposium I , den 24 Mercier, , Experimentation of interlock devices in a selected population of drivers involved for DUI in , presentation vid Fifth Annual Ignition Interlock Symphosium, , den 24 , , Lagstiftning om alkolås i alla motordrivna fordon som preventiv metod mot rattfylleri, C-uppsats, och Samhälle vid , 2004 , , Leder den ökade alkoholkonsumtionen till fler trafik- olyckor?, D-uppsats, vid , 2005 , , Ökad alkoholkonsumtion av alkohol leder till ökat rattfylleri, i CAN, Alkohol och narkotika, nr. , promemoria Vissa ändrade regler för körkort och alkolås, Ds 2002:17 , Samordning och regress: ersättning vid personskada, (SOU 2002:1), 2002 Pyddoke, , Strategisk analys av trafiksäkerhetsåtgärder, PM 2004:1, 2004 , , Rattfylleriet i , 2004 Regeringen, Kommittédirektiv – Utökad användning av alkolås m.m. (Dir. 2004:135) 1975/76:155 Regeringens proposition 1976/77:113 Regeringens proposition 1986/87:46 Regeringens proposition 1989/90:2 Regeringens proposition 1996/97:19 Regeringens proposition. 1997/98:63 Regeringens proposition 1997/98:124 Regeringens proposition 2000/01:20 , allmänna råd om värdering av fri bil och delvis fri bil vid beräkning av preliminär skatt och arbets- givaravgifter m.m. för och vid taxering, allmänna råd RSV 2003:29 , information om värdering av fri och delvis fri bil att tillämpas vid beräkning av preliminär skatt och arbetsgivaravgifter m.m. för och vid taxering, meddelanden RSV M 2003:17 SIFO-undersökning, Alkolås, projektnummer 1510985, 2003 SIFO-undersökning, Inställning till alkolås, projektnummer SIFO-undersökning, Lämpligt straff för rattonykter som kört ihjäl någon, projektnummer 1512679, 2004 , Kalkylvärden och kalkylmodeller (ASEK). En samman- fattning av Verksgruppens rekommendationer 2005, (PM 2005:16), 2005 Statistiska meddelanden 003:0401, Fordon /2004, 2004 Statistiska meddelanden 002:0501, Fordon i län och kom- muner /2005, 2005 Statistiska meddelanden 003:0501, Fordon /2005, 2005 , Statistiska meddelanden 005:0404, Inrikes och utrikes trafik med svenska lastbilar, , 2004 meddelanden, information om värdering av fri och delvis fri bil att tillämpas vid beräkning av preliminär skatt och arbetsgivaravgifter m.m. för och vid taxering, SKV M 2004:29 Sonefors, , , Vägtrafikskador 2001, och , 2002 Sonefors, , , Vägtrafikskador 2003, och , 2004 Spellman, , . ), Circular. Implementing Impaired Driving Countermeausures – into Action, 2005 Utvärderingsrapport från , 2005 , Svenskarnas resor 1996 – resultatrapport, , Statistik om bussbranschen 2003 – snabbfakta, 2004 , Trafiksäkerhetsprogram 2004 2008. , Lag om försöksverksamhet med vill- korlig körkortsåterkallelse; SFS 1998:489 , Lag om vägtrafikdefinitioner; SFS 2001:559 (ändringar 2002:583, 2003:219) , Trafikpolisen mer än dubbelt bättre, (SOU 1992:81), 1992 Vanlaar, , Alcolocks in . Overview of the Belgian trial as part of alcolock project, presentation vid Fifth Annual Ignition Interlock Symphosium, , den 24 Vejdirektoratet, Trafikuheld , 2005 Vilgeus, , Rattfylleriets historia, i: , , CAN , 2001 Vilgeus, , Rattfylleribrottets historia , 1995 Voas, ., Can´t Drive, paper presenterat vid det årliga mötet med the , , Voas, R. B., Marques, P, Tipplets, S. & Beirness, D., Circum- venting the alcohol safety interlock: The effect of the availability of a non-interlock vehicle. I: , Hans & , (ed. ), Proceedings of the 15:th International Conference on Alcohol, Drugs and Traffic Safety, 2000 , Alkohol, droger och trafik, 2004 , Demonstrationsprojekt : slutrapport , , Elektroniska körkort: Fältförsök, Systemstudier och State of the Art, 1997 , Trafikmedicin, 2001 , Vägtransportsektorn 2004. , föreskrifter om bilar och släpvagnar som dras av bilar, VVFS 2003:22, 2003 , föreskrifter om medi- cinska krav för innehav av körkort m.m., VVFS 1996:200, Bor- länge 1996 , föreskrifter om registre- ringsbesiktning i samband med inmontering av alkolås, VVFS 1998:111, 1998 , föreskrifter om ändring av föreskrifterna (VVFS 1996:200) om medicinska krav för inne- hav av körkort m.m., VVFS 1998:89, 1998 , föreskrifter om taxi- trafik, VVFS 1999:177, 1999 , föreskrifter om ändring i föreskrifterna (VVFS 2003:67) om utvidgad försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, VVFS 2005:44, 2005 Warnemo, , Trafiksäkerhet. säkerhetsenkät, publikation 2004:45 , , , , , Alkohol- påverkan hos omkomna trafikanter: En jämförelse mellan officiell statistik och faktisk blodalkoholkoncentration, Rapport nr. 34, , 1992 , , Snöskoterrelaterade dödsfall under 30 säsonger i norra , 2004 skattekontrollutredning, Krav på kassaregister, effektivare utredning av ekobrott, (SOU 2005:35), 2005 Utökad användning av alkolås m.m. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall överväga möjligheterna att så snart det är möjligt, men , införa ett krav på alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri i alla nya bilar som är registrerade i . Utredaren skall även se över behovet av och möjligheterna att införa sådana system i andra slag av motordrivna fordon. Härvid skall övervägas om det är lämpligt att först införa kravet för vissa fordonskategorier, t.ex. bussar och lastbilar. Detta bör kunna ske . Utredaren skall särskilt beakta gemenskapsrättens krav på fri cirkulation av varor och skall även föreslå en inriktning för regeringens arbete inom EU i aktuella avseenden. Utredaren skall också lämna förslag till vilka steg som kan tas för att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri innan ett krav på sådana system införs. Utredaren skall bl.a. överväga hur forskning och utveckling av nya tekniker för att förhindra rattfylleri skall kunna stimuleras och hur försöken med villkorlig körkortsåterkallelse skall kunna utvidgas. Utredaren skall även överväga möjligheterna att använda alkolås eller andra system i kombination med rehabili- tering och behandling av personer med alkoholrelaterade problem. Utredaren skall lämna de förslag till författningsändringar som övervägandena ger upphov till. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Förslag som gäller att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri skall dock redovisas . Körning under alkoholpåverkan är ett allvarligt trafiksäkerhets- problem. I propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (prop. 2003/04:160), konstateras (s. 40 f.) att det är helt avgörande att trafikanterna förmås följa gällande trafikregler om bl.a. nykter- het för att etappmålet för trafiksäkerhetsutvecklingen att högst 270 människor skall behöva omkomma 2007 skall kunna nås. Det sagda är i linje med regeringens övergripande alkoholpolitiska mål att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar, vilket skall uppnås genom att sänka den totala alkoholkonsumtionen och genom åtgärder mot skadligt dryckes- beteende. Även i sistnämnda sammanhang har regeringen uttalat att det är ett särskilt prioriterat delmål att ingen alkohol skall före- komma i trafiken (prop. 2000/01:20, s. 38 f.). Det kan också note- ras att regeringen har lagt en ny alkoholpolitisk proposition (prop. 2003/04:161). Enligt beräkningar är det över 14 500 förare som kör alkoholpåverkade. Detta motsvarar knappt en procent av alla förare i trafiken. Av de bilförare som dödas i trafikolyckor är alkoholpåverkade. döms omkring 15 000 per- soner för rattfylleri, varav drygt hälften för grovt rattfylleri. Många av dem som döms för rattfylleri har alkoholrelaterade problem eller missbrukar droger. Av dem som misstänktes 2002 var män. ökade alkoholkonsumtionen , vilket innebär att svenskarna drack mot- svarande ren sprit och innevånare . Om alkoholkonsumtionen i samhället fortsätter att öka kan problemen med rattonykterhet antas förvärras. Särskilt oroande är utvecklingen när det gäller unga förare. Av de förare i ålders- gruppen 15 som dödades i trafikolyckor var 48 pro- cent alkoholpåverkade, jämfört med året innan. Utvecklingen har gått mot en skärpning av bestämmelserna om rattfylleribrott. sänktes gränsen för straffbar alko- holpåverkan i trafik från 0,5 till alkohol i blodet, och motsvarande i utandningsluften. Vidare gäller att gränsvärdet för grovt rattfylleri är alkohol i blodet, och motsvarande i utandningsluften, från att tidi- gare ha varit . Regeringen har i prop. 2003/04:159 lagt fram ett förslag om nya bestämmelser i polislagen (1984:387), vilka innebär att polisen ges möjligheter att tillfälligt omhänderta egendom, exempelvis bil- nycklar, för att förhindra rattfylleribrott. Regeringen har också tillkallat en särskild utredare som skall utvärdera och se över ratt- fyllerilagstiftningen, sådana påföljdsfrågor som har anknytning till rattfylleribrottet och vissa andra frågor som har betydelse vid utredning och lagföring av rattfylleribrott (dir. 2003:174). Det finns alltjämt ett stort behov av insatser som kan förändra individers drogbeteende och förhindra rattfylleribrott. Både sam- hället och individerna tjänar på att den som kör rattonykter för- söker göra något åt sitt problem och får hjälp med att ändra sitt beteende och att komma ur sitt missbruk. Ett exempel på sådana insatser är de samarbetsprojekt som pågår på flera orter mellan , , , kriminalvården, och . Projekten genomförs i syfte att skapa nya rutiner för att kunna erbjuda förare som har kört påverkade av alkohol eller andra droger ett samtal med beroendevården efter körningen. var först med att pröva detta (den s.k. Skellefteåmodellen) och finns det liknande projekt på flera orter. I ett sådant projekt i har över hälften av de misstänkta rattfyllerister som polisen har stoppat tackat ja till erbjudandet att bli uppringda av beroendevården. Detta visar att den som kört påverkad i många fall är benägen att ta emot hjälp för sitt missbruk om erbjudandet kommer direkt efter händelsen. Projekten har fått goda resultat och ett antal kommuner planerar nu att starta liknande modeller för att erbjuda rattfyllerister snabb hjälp. Ett annat slags insats kan vara att kvalitetssäkra transporter. Detta innebär att det införs rutiner som säkerställer att tran- sporterna uppfyller vissa miljö- och trafiksäkerhetskrav, exempelvis krav på nyktra förare. Kvalitetssäkringsarbetet omfattar både köpare och säljare av transporttjänster. Att utveckla och sprida detta arbete är en långsiktig process som förutsätter engagemang på ledningsnivå hos både köpare och säljare av sådana tjänster. Med utgångspunkt i riksdagsbeslutet om nollvisionen har Väg- verket, inom ramen för sitt sektorsansvar, till uppgift att påverka och stödja köpare och säljare av transporttjänster i arbetet med att kvalitetssäkra dessa. Ett stort antal kommuner, landsting och före- tag har påbörjat kvalitetssäkringsarbetet och har till följd av detta börjat ställa högre krav på fordonen och hur de används. Allt fler transportföretag installerar också alkolås i bussar, lastbilar och taxibilar för att kunna garantera nyktra transporter. De alkolås som används för kvalitetssäkring av transporter behöver inte vara lika tekniskt avancerade som de alkolås som används i den försöks- verksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse som beskrivs nedan. En viktig uppgift för framöver är att stödja aktörer i utvecklingen av system för kvalitetssäkring och uppföljning av dessa. Därutöver kan insatser även göras vid offentliga upphandlingar.