sou · GTB391d3 · 2006-01-01 00:00:00 — I bilagorna har vi förutom regeringens kommittédirektiv och beslut om uppdrag och inbjudan till myndigheter och andra att medverka i även samlat exempel på några av kommitténs skrivelser, exempel på konferenser, seminarier, samtal och möten i vilka samordnaren och/eller kommittén har med- verkat med en presentation av , ett exempel på en regions mångfaldsplan samt en litteraturlista med ett urval av de publikationer om kulturell mångfald och mångkultur som har publicerats i . Bilaga 1 Kommittédirektiv 2004:169 Bilaga 2 Uppdrag och inbjudan att medverka i Bilaga 3 Kommitténs skrivelse om redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under med tillhörande bilagor (uppdrag) Bilaga 4 Kommitténs skrivelse om redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under med tillhörande bilagor (inbjudan) Bilaga 5 Öppen inbjudan att medverka i Bilaga 6 Ledamöter i Mångkulturårets expertgrupp Bilaga 7 Urval av konferenser, seminarier, samtal och möten i vilka samordnaren och/eller kommittén har medverkat med en presentation av Bilaga 8 Exempel på en regions mångfaldsplan () Bilaga 9 Publikationer om kulturell mångfald och mångkultur Bilaga 10 Referenser En nationell samordnare för tillkallas. I upp- draget ingår att i samarbete med olika aktörer inom kultursektorn kulturarbetare, organisationer, institutioner och myndigheter ut- arbeta ett program för Mångkulturåret och att vara ett stöd för berörda aktörer inför och under Mångkulturåret. Syftet med är att på ett bestående sätt öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kulturtraditioner. Syftet är också att skapa incitament för att offentligt finansierade kulturverksamheter på ett tydligt sätt speg- lar och införlivar den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . Samordnaren skall även lämna förslag på hur det fortsatta arbetet för att stärka den kulturella mångfalden skall bedrivas. Statliga myndigheter skall enligt förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrations- politiken fortlöpande beakta samhällets etniska och kulturella mångfald både när de utformar sin verksamhet och när de bedriver den. Myndigheter och institutioner på kulturområdet har i uppdrag att rapportera till regeringen hur de arbetar såväl internt som externt med att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av respekt och tolerans, och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft. Målet är också att bidra till minskad diskriminering, främlings- fientlighet och rasism. Myndigheter med ett kulturarvsuppdrag skall särskilt beakta kulturarvets betydelse för en demokratisk samhällsutveckling. Pågående kartläggningar och analyser av mångfaldsarbete Mångkulturellt centrum fick regeringens upp- drag att kartlägga och analysera myndigheternas och institu- tionernas resultat vad gäller detta mål. Uppdraget skall redovisas till regeringen . har haft i uppdrag att i en för- djupad omvärldsanalys visa hur kulturmiljösektorn kan bli en före- bild och en aktiv kraft i arbetet med att främja ett mångkulturellt samhälle och att ge en differentierad syn på historien. Uppdraget redovisades till regeringen . Även har haft i uppdrag att göra en fördjupad omvärldsanalys som särskilt skall avse invandrade konstnärers situation. Uppdraget skall redovisas . Regeringens insatser för att främja kulturell mångfald Regeringen har konsekvent verkat för att långsiktigt främja den kulturella mångfalden i . För att ytterligare stärka den etniska och kulturella mångfalden och för att lyfta fram betydelsen av ett ökat ansvar inom offentligt finansierad kultur- verksamhet gentemot större delar av befolkningen, har regeringen utlyst till ett särskilt mångkulturår. har de viktigaste insatserna för att främja kultu- rell mångfald varit följande. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2001/2002:1 utg.omr. 17) att medel skulle anvisas för särskilda regionala konsulenter för mångkultur. Sådana mångkulturkon- sulenter har därefter utsetts och finns i sju regioner. Konsulenternas uppgift är att i samarbete med statliga, regionala och lokala krafter stimulera en utveckling som tar till vara det mångkulturella samhällets skiftande uttrycksformer och att främja mångfalden i kulturlivet. Regeringen initierade 2001 ett informationsprojekt om samer och samisk kultur och avsatte för detta ändamål 20 miljoner kro- nor. bygger upp ett nationellt informationscentrum, som skall överta regeringens arbete med att sprida information om och skapa intresse för samisk kultur. Statens museer för världskultur inrättades som en ny myndighet 1999. Myndigheten har bl.a. i upp- gift att visa och levandegöra världens kulturer. Vidare skall myn- digheten dokumentera och belysa olika kulturers yttringar och vill- kor samt kulturmöten historiskt och i dagens samhälle. I myndig- heten ingår det nya , som öppnar i slutet av detta år i . för världskultur verkade 2000 och hade i uppdrag att bedriva en försöksverksamhet för att öka den konstnärliga och kulturella mångfalden i . Kommittén var ett samarbete mellan staten, och och skulle ta initiativ till och samordna presentationer av kulturyttringar från hela världen (dir. 1998:14, dir. 1999:55). I sin slutrapport (SOU 2000:118) redovisade Forum för världskultur vissa brister men också en positiv potential inom den offentligt finansierade kulturverksamheten vad gäller mång- kulturella uttryck och ett bredare publikt engagemang. har i uppdrag att ta initiativ till insat- ser inom det mångkulturella området. Därtill skall rådet vara huvudman för de regionala konsulenterna för mångkultur. har en samlad politik för nationella minori- teter. De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, torneda- lingar, romer och judar. Att förutsättningarna för de nationella minoriteternas kultur och språk främjas är en angelägenhet för såväl dessa grupper som samhället i övrigt. fick 1999 regeringens uppdrag att utreda hur de nationella minorite- terna skulle få mer utrymme i svenskt kulturliv. Uppdraget redo- visades 2001. har i uppdrag att fördela särskilda medel i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Kultur inom ramen för storstadspolitiken Den statliga storstadspolitiken har som mål att bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna samt att skapa goda förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt och bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl i storstadsregionerna som i övriga delar av landet (prop. 1997/98:165). I detta arbete har kulturen en väsentlig roll. Av en rapport som Mångkulturellt centrum skrivit 2002 på regeringens uppdrag framgår att av de särskilda medel som tilldelats 24 stadsdelar har nära en tredjedel använts för ändamål med kulturell inriktning. Ett grundläggande arbetssätt inom stor- stadspolitiken har varit det s.k. underifrånperspektivet, där bl.a. direkta dialoger med boende är en metod. Regeringen har gett Mångkulturellt centrum i uppdrag att utföra en studie om hur underifrånperspektivet har tillämpats i de aktuella stadsdelarna inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Studien skall redo- visas senast . har utvecklats till ett land som präglas av etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald. Det är av stor vikt att klargöra att varje offentligt finansierad kulturinstitution och kulturfrämjande organisation ansvarar för att dess verksamhet vänder sig till hela befolkningen. Utgångspunkten är att alla medborgares erfaren- heter, kunskaper och värderingar skall speglas och tas till vara för att berika och utveckla det offentligt stödda kulturlivet. Regeringen har mot denna bakgrund utlyst till ett särskilt mångkulturår. Verksamheten skall bidra till att uppfylla de av fastslagna kulturpolitiska målen (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Syftet med är att på ett bestående sätt öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kultur- traditioner. Syftet är också att skapa incitament för att offentligt finansierade kulturverksamheter på ett tydligt sätt speglar och införlivar den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . När nya aktörer involveras och får möjlighet att ta egna initiativ och samspelet mellan olika grupper och kulturer främjas, ökas utrymmet för och utvecklingen av konstnärliga och kulturella yttringar och en bredare publik kommer att kunna nås. Målet är att fler människor som känner sig distanserade från och sällan eller aldrig besöker offentligt finansierade kulturinstitutioner under detta år och därefter skall kunna finna anledning att besöka och bli delaktiga och berörda av verksamheten. Regeringen avser att ge statliga myndigheter och institutioner på kulturområdet ett särskilt uppdrag inför för att förtydliga målsättningar m.m. kommer en inbjudan att delta i Mångkulturåret att riktas till bl.a. regionala och lokala kulturinstitutioner och deras huvudmän samt till fria kultur- utövare. Samordnarens uppdrag är att på ett nationellt plan svara för sam- ordningen av förberedelser och genomförande av . Med utgångspunkt i de uttalade målen för Mångkulturåret skall samordnaren utarbeta ett program för året. Av programmet skall framgå hur olika verksamheter kan samverka med varandra och hur Mångkulturårets olika manifestationer kan ge bestående effekter i det offentligfinansierade kulturlivet. Samordnaren skall även fungera som ett stöd för myndigheter, institutioner och andra berörda aktörer inför och under Mångkulturåret. är en del av ett långsiktigt arbete för att permanent lyfta in kulturuttryck med ursprung från hela världen och att skapa och utveckla ett offentligt finansierat kulturliv i Sve- rige som kan engagera allt fler människor. Arbetet skall även omfatta de nationella minoriteterna. I linje med detta skall samord- naren ta initiativ till och främja långsiktiga samarbeten mellan myndigheter, institutioner, organisationer och fria kulturutövare. Möten på jämlika villkor skall främjas och nya samarbetsformer bör därvid premieras. Kontakt- och kommunikationsvägar mellan offentligt finansierade kulturverksamheter och kulturutövare respektive publik och besökare med främst utomsvensk eller mino- ritetsbakgrund skall likaså främjas av samordnaren. Storstads- politiken har visat på en rad nya samarbetsformer. Samordnaren bör därför samråda med regeringens storstadsdelegation samt med de sju kommuner med vilka staten tecknat lokala utvecklingsavtal, för att inhämta de erfarenheter som gjorts kring främjandet av kulturell mångfald. Samordnaren skall vid behov bistå med information och kunskap om kulturyttringar som har annat ursprung än det traditionellt svenska eller västerländska. Samordnaren skall, med utgångspunkt från den rapport och den idéskrift som Mångkulturellt centrum skrivit på regeringens upp- drag om myndigheters och institutioners måluppfyllelse beträf- fande kulturell mångfald, lämna förslag på hur den kulturella mångfalden bäst kan främjas inom det offentligfinansierade kultur- livet. Som grund för sina ställningstaganden skall samordnaren bl.a. analysera erfarenheterna av . Om samordnaren lämnar förslag med kostnadskonsekvenser skall förslag till finan- siering anges. Under arbetets gång skall samordnaren löpande samråda med berörda myndigheter, institutioner, organisationer och andra aktö- rer. Det kan exempelvis ske i form av att en eller flera samråds- grupper skapas med berörda aktörer, som , Riks- antikvarieämbetet, , centrala museer, teaterinstitutioner, musikinstitutioner, regionala mångkulturkonsulenter, fria kultur- arbetare samt Mångkulturellt centrum och andra aktörer som arbetar tvärkulturellt. Samråd bör även ske med universitet och högskolor. Samordnaren skall redovisa den del av uppdraget som avser ett pro- gram för . En redovisning av hela uppdraget skall lämnas . U2005/4445/Kr U2005/2828/Kr Uppdrag och inbjudan till myndigheter och andra att medverka i (3 bilagor) Regeringen ger i uppdrag åt de myndigheter, stiftelser och bolag som anges i bilagd förteckning (bilaga 1) att förbereda sin medverkan i och att genomföra verksamheter. Regeringen inbjuder vidare landets samtliga kommuner, landsting och länsstyrelser samt de myndigheter, bolag, stiftelser, föreningar och andra organisationer som anges i bilagd förteckning (bilaga 2) att delta i . I bilagd promemoria (bilaga 3) preciseras utgångspunkterna för uppdraget och inbjudan. , samordnare av (2004:09) Uppdrag att medverka i Statens museer för världskultur till trossamfund Talboks- och Forum för levande historia Stiftelser och bolag inom kulturområdet nyhetsinformation och litteratur, , , , , , , , Inbjudan att medverka i Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering teater (Västsvenska Teater och ) Byteatern, läns teater Musik i Musik i Väst Norrbottensmusiken NorrDans musik- och dansteater Orionteatern Stiftelsen i för län Stiftelsen i Stiftelsen i Syd, i Stiftelsen i i stadsteater AB Svenska kammarorkestern musik och teater Teater (Confidencen) kammarorkester Teater- och () Älvsborgsteatern (Västsvenska Teater och ) Stiftelsen länsmuseer, och Stiftelsen , svenskt fjäll- och samemuseum Stiftelsen och , för Länsbibliotek , och i Länsbibliotek Sydost, , och Länsbibliotek Länsbiblioteket i Länsbiblioteket i Länsbiblioteket Länsbiblioteket i Regionbibliotek , , och för folkrörelse och lokalhistoria föreningsarkiv Folkrörelsernas arkiv i län Folkrörelsernas arkiv för Folkrörelsernas arkiv i i i läns folkrörelsearkiv läns för folkrörelse och lokalhistoria läns folkrörelsearkiv Stiftelsen och bibliotek läns föreningsarkiv BUFF – Barn- och ungdomsfilmfestivalen i Folkmusik i /folkmusikfestival En bok för alla AB Gaaltije – Sydsamiskt kulturcentrum Hanaholmen, kulturcentrum för och Konstnärliga och Kungl. för de fria konsterna, Kungl. , Kultur- och idécentrum Planeta, Nätverk för folk- och världsmusik Romskt Kulturcentrum () Samarbetsorgan för etniska organisationer i Stiftelsen Stiftelsen Stiftelsen i i Svenska , Rådet för Europeiska socialfonden i i Svenska Svenskhemmet A/S Svenskt Kulturarv (inom RAÄ) Uppdrag och inbjudan att medverka i Regeringen har utlyst till ett Mångkulturår. Ett antal myndigheter och institutioner ges nu uppdrag inför och under Mångkulturåret. bjuds andra aktörer, t.ex. kommuner, landsting och läns- styrelser, in att delta i . Regeringen lyfter inom flera politikområden fram värdet av den kulturella mångfalden i samhället. Syftet med är att fördjupa kunskapen om betydelsen av etnisk och kulturell mångfald inom kulturlivet, så att utvecklingen mot en ökad mångfald stärks inom landets kulturverksamheter. är en del av en långsiktig satsning för att kulturen bättre skall spegla och införliva den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . skall bidra till att uppfylla följande målsättningar. Kulturutövande och kulturutbud skall under och därefter vara en angelägenhet för fler och upplevas som jämställt och lika tillgängligt för alla. skall den etniska och kulturella mångfalden inom det offentligt finansierade kulturutbudet öka. Detta innebär att: Kulturutbudet och därefter skall generellt vara mångfacetterat och i större utsträckning än aktualisera andra kulturuttryck än det traditionellt svenska eller västerländska. Andelen konstnärliga upphovsmän, utövare och kultur- administratörer med utomsvensk eller minoritetsbakgrund skall öka permanent och utgöra en större andel av de yrkesmässigt verksamma inom hela det offentligfinansierade kulturlivet. Kulturutbudet skall och därefter generellt nå en bredare publik än , inkluderande en ökad andel av befolkningen med utländsk bakgrund. Internationella samarbeten och ett aktivt utbyte av kultur över gränser bör öka. För att på ett nationellt plan svara för samordning av förberedelser och genomförande av har regeringen tillkallat en särskild samordnare (2004:09). Samordnaren har bl.a. till uppdrag att i samarbete med olika aktörer inom kultursektorn – kulturarbetare, organisationer, institutioner och myndigheter – utarbeta ett program för Mångkulturåret och att vara ett stöd för berörda aktörer inför och under (dir. 2004:169). Samordnaren skall även lämna förslag på hur det fortsatta arbetet för att stärka den kulturella mångfalden skall bedrivas. har utvecklats till ett land som präglas av etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald. Det är av stor vikt att varje offentligt finansierad kulturinstitution och kulturfrämjande organisation öppet och ickediskriminerande vänder sig till hela befolkningen. Utgångspunkten är att medborgarnas erfarenheter, kunskaper och värderingar skall speglas och tas till vara för att berika och påverka utvecklingen inom det offentliga kulturlivet. Regeringen har konsekvent verkat för att långsiktigt främja den kulturella mångfalden i . Alla myndigheter skall beakta samhällets etniska och kulturella mångfald både när de utformar sin verksamhet och när de bedriver den. Detta ansvar finns formulerat genom förordningen (1986:856) om integrationspolitikens genom- förande. För myndigheter och institutioner på kulturområdet finns särskilda uppdrag i instruktioner och regleringsbrev, bl.a. om att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av respekt och tolerans, och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tas till vara som en positiv kraft. Därtill gäller de kulturpolitiska målen, som tydligt anger mål för allas möjlighet till delaktighet i kulturlivet, för en ökad kulturell mångfald och för möten mellan olika kulturer (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Uppdrag till Mångkulturellt centrum Mångkulturellt centrum fick regeringens uppdrag att kartlägga och analysera kulturmyndigheters och institutioners arbete med att främja och stärka mångfalden. redovisat uppdraget i rapporten för mångfald (Ku2004/2309/Kr) samt genom idéskriften Mångfald i kulturlivet (Mångkulturellt centrum 2004:5). Rapporten bygger på enkäter, intervjuer och en kartläggning av årsredovisningar och verksamhetsberättelser. Dessa undersökningar visar att de statliga kulturinstitutionernas arbete med etnisk och kulturell mångfald går långsamt. Kulturinstitutionerna avspeglar enligt Mång- kulturellt centrum inte den svenska befolkningens sammansättning. Som exempel nämns att få av de anställda har utländsk bakgrund, ännu färre har utomeuropeisk bakgrund samt att ytterst få chefer har utländsk bakgrund. I rapporten har Mångkulturellt centrum också gjort en fördjupad analys och lämnat förslag på åtgärder för att stärka etnisk och kulturell mångfald i kulturlivet. Rapporten finns att läsa på . Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av de statliga insatserna för internationell kultur- verksamhet. Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121). Utredningen pekar bl.a. på möjligheterna till nya kulturella impulser, internationella nätverk och kontakter dagens mångkulturella samhälle ger. framväxande mångkultur konstateras vidare vara en stor internationell tillgång. Genom olika invandrade grupper ges möjligheter till dialog över kulturella och religiösa gränser och till nya former av kontakter med omvärlden, menar utredaren. Utredningen nämner bl.a. behovet av och utrymmet för förstärkt internationellt engagemang och nya initiativ på kulturområdet, genom t.ex. bilaterala relationer med länder i . Utredningen har remissbehandlats och ärendet bereds i . insatser för att främja den kulturella mångfalden har bl.a. varit kommittén Forum för världskultur, som var verksam – 2000. Kommittén hade i uppdrag att bedriva en försöksverksamhet för att öka den konstnärliga och kulturella mångfalden i (dir. 1998:14, dir. 1999:55). Med utgångspunkt ur kommitténs betänkande Ja, jag vill leva jag vill dö i (SOU 2000:118) beslutade regeringen att utse regionala konsulenter för mångkultur. Dessa s.k. mångkultur- konsulenter finns nu verksamma i sju regioner. Deras uppgift är att i samarbete med statliga, regionala och lokala krafter stimulera en utveckling som tar tillvara det mångkulturella samhällets skiftande uttrycksformer och att främja mångfalden i kulturlivet. har ett särskilt ansvar och är t.ex. huvudman för de regionala konsulenterna för mångkultur. Rådet har till uppgift att ta initiativ till insatser inom det mångkulturella området. Därtill ger särskilda medel till bl.a. mångkulturella organisationer och för insatser som syftar till att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Statens museer för världskultur Statens museer för världskultur inrättades som myndighet 1999. Det nya museet som ingår i myndigheten invigdes . Myndigheten har bl.a. till uppgift att visa och levandegöra världens kulturer, att dokumentera och belysa olika kulturers yttringar och villkor samt kulturmöten historiskt och i dagens samhälle. Kultur inom ramen för storstadspolitiken Inom ramen för regeringens storstadspolitik har också insatser genom- förts som främjat en ökad etnisk och kulturell mångfald inom kultur- området. Den statliga storstadspolitiken har som mål att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Särskilda medel har efter en nära dialog med de boende fördelats till olika utvecklingsprojekt i 24 stadsdelar i sju storstadskommuner. Av den rapport som Mångkulturellt centrum gjorde 2002 på regeringens uppdrag framgår att nära en tredjedel av medlen har använts för ändamål med kulturinriktning. Storstadspolitiken har visat på en rad nya samarbetsformer, bl.a. genom de s.k. lokala utvecklingsavtalen, samt genererat en mängd kunskaper kring utveckling av kulturaktiviteter i miljöer präglade av mångfald och mångkultur i en vid bemärkelse. I betänkandet Storstäder i rörelse - kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal (SOU 2005:29) finns erfarenheterna som gjorts inom bl.a. kulturområdet på stadsdelsnivå samlade. Mångkulturellt centrum lyfter i rapporten känsla av delaktighet också fram ett antal konkreta exempel på kulturaktiviteter som utvecklats tillsammans med boende på stadsdelsnivå. Andra uppdrag om kulturell mångfald har och haft särskilda uppdrag att göra fördjupade omvärldsanalyser på sitt respektive ansvarsområde bl.a. avseende hur ett mångkulturellt samhälle kan främjas. Uppdragen har redovisats till Utbildnings- och kultur- departementet. Uppdrag till statliga myndigheter, stiftelser och aktiebolag För att skall kunna bidra till att uppfylla de lång- siktiga målsättningarna för att öka den kulturella mångfalden krävs ett stort engagemang från många håll i samhället. En förutsättning för att målsättningarna med Mångkulturåret skall kunna uppnås och ges synliga resultat är att ett stort antal myndigheter och institutioner genomför ett aktivt arbete och att detta arbete får ett stort genomslag. De myndigheter, stiftelser och aktiebolag som genom detta beslut får uppdrag inför och under skall, med utgångspunkt i den egna verksamheten och i de målsättningar och den bakgrund som anges ovan, överväga vilken eller vilka insatser som är lämpliga att genomföra . Myndigheterna och institutionerna på kulturområdet har fått ett uppdrag i regleringsbrevet att i samverkan med sam- ordnaren för Mångkulturåret förbereda aktiviteter inför Mångkulturåret. skall myndigheten lämna en redovisning till regeringen (Utbildnings- och ) av hur man avser att medverka i . Myndigheten skall även lämna en slutredovisning över genomförda insatser under Mångkulturåret . I de fall myndigheter samarbetar med de sju kommuner med vilka staten har tecknat lokala utvecklingsavtal skall insatserna samordnas med och redovisas i avtalen. Inbjudan att medverka i Mångkulturåret