sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — I har över 30 orter, med tillsammans flera hundra olika institutioner, olika former av högskole- utbildning. Dessa använder omkring 20 000 olika titlar i sin undervisning. SCB:s kursboksmätningar omfattar endast tre orter och fyra universitet/högskolor per ort. Redan strax efter det att SCB satte igång prismätningarna 2002 kunde tre sinsemellan oberoende branschföreträdare direkt konstatera att både urvalet orter/skolor och antalet prismätta titlar, ca 250 st., var alldeles för litet och att risken för ett orealistiskt resultat uppenbar. Detta påtalades då genast för SCB. av universitetslitteraturen är importerad. SCB konstaterar att priserna på dessa böcker inte ökat i bokhandeln trots att inköpspriserna ökat . Alla som arbetar med denna typ av import inser snabbt att den här siffran måste vara fel och att mätningarnas begränsade omfattning har spelat SCB ett spratt. Mätresultatet för de 4 (!) komvux-gymnasier som ingått i mätningen (med enligt SCB prisökning) visar sannolikt på en för låg siffra. En mer trolig siffra är . Och det är sannolikt att detta kan vara en förklaring till att prismätningsresultatet för fackböcker ser ut som det gör. SCB:s bedömning av vad som är komvux-titlar i landets 290 kommuner måste betraktas som ytterst osäker. Mot den här bakgrunden ifrågasätter vi starkt de resultat som SCB redovisar när det gäller komvux- litteratur och kursböcker, samt storleken av den på- verkan komvux-litteraturen har haft på fackbokspris- mätningarna generellt sett. Dynamiska effekter i bokbranschen – SCB:s mätmetoder brister i jämförbarhet Den kostnadslättnad som momssänkningen inne- burit för bokbranschen har lett till en lång rad posi- tiva effekter för hela bokkedjan, från författare till konsument. Forfarande består i stort sett hela den försäljningsökning som uppkom direkt efter momssänkningen och ligger på . Den lägre siffra som SCB anger grundar sig på ett mycket begränsat urval/antal bokhandlar och ger en felaktig bild av verkligheten. När det gäller utgivningen, och då särskilt fackboksutgivningen, har den ökat både i variation och kvalitet (ökad satsning på mera påkostade och redaktionellt ambitiösa böcker) och det är också främst inom detta område, fackboksområdet, som branschens och SCB:s uppfattning om prisutveck- lingen går mest isär. Att momssänkningen haft denna viktiga påverkan är allmänt omvittnat i branschen och måste betraktas som en naturlig och förutsedd effekt. Den finns närmare belyst och kommenterad i ovan nämnda rapport från och . Grundläggande för all prismätning över tiden är att den vara som mäts vid mättillfälle två är så lik den som mäts vid mättillfälle ett som möjligt. Det är up- penbart att SCB:s mätmetoder inte fångar in flera viktiga variabler på ett tillfredsställande sätt. Detta leder till att deras underlag också brister i jämförbar- het över tiden, dvs. det är mycket möjligt att den vara som mäts vid mättillfälle två inte alls ser likadan ut som den som prismättes vid mättillfälle ett. Exempel på variabler som inte SCB fångar in är: bokvolymernas sidantal – SCB:s grupper är för stora, upplagans storlek vilken direkt påverkar förlagsnetto- priset, illustrationsmängden fångas inte in på en till- räckligt detaljerad nivå, manuskostnaden (redaktio- nella kostnader) kan skilja sig avsevärt mellan olika till synes likartade titlar och vara svåra att uppfatta och värdera utan fackkunskap, utländska sam- produktioner måste tydligt särskiljas från annan pro- duktion, olika marknader måste också särskiljas och då självfallet olika litteraturkategorier som läromedel/ kursböcker och fackböcker. SCB har vid olika tillfällen gjort gällande att man i arbetet med haft en fruktbar dialog med branschen. Vi kan inte dela den uppfatt- ningen. säger att den bedömer att ef- fekterna av momssänkningen på bok- och tidskrifts- områdena varierar men i stort motsvarar vad som kunde förväntas av reformen. Denna bedömning ut- gör ett svar på uppdraget enligt kommissionens di- rektiv att verka för att sänkningen av mervärdes- skatten ska få fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar. Kommissionen säger att effekterna av momssänk- ningen varierar. På bokområdet visar sig detta t.ex. i att utfallet för bokklubbsområdet är bättre än utfallet för bokhandeln. Kommissionen konstaterar också att prisutvecklingen på bokhandelssidan i stort motsvarar utvecklingen av förlagens f-priser (f-priset är förlagets pris på boken till återförsäljare t.ex. bokhandeln) som under de undersökta åren ökat väsentligt mera än konsumentprisindex (KPI). Det större genomslaget på bokklubbsområdet av momssänkningen kan ha sin förklaring i den större konkurrensen från Internetbokhan- Reservationer och särskilda yttranden deln om det som sammanfattningsvis kan kallas postorderkunderna. Vidare kan kanske sägas att det urval ur utgivningen som säljs genom bokklubbarna är mer priskänsligt än bokhandelns bredare utbud. Ett återkommande försäljningsargument från bok- klubbarna är ju också de lägre priserna hos bok- klubben än på motsvarande boktitlar i bokhandeln. Dessutom kan de priser som tillämpats vid försälj- ning till de huvudsakligen förlagsägda bokklubbarna ha varit andra och lägre än priserna i förhållande till bokhandeln och därigenom bidragit till det större genomslaget på bokklubbssidan. Jag tror således att det kan vara flera orsaker till skillnaden i genomslag av momssänkningen mellan bokklubbar och bokhan- del. Effekten av momssänkningen på priset på fack- böcker har varit mindre än på områdena för barn- litteratur och skönlitteratur. Också den särskilda un- dersökningen beträffande den delen av facklitteratu- ren som benämns kurslitteratur tyder på att pris- känsligheten är låg. För studenterna är resultatet ned- slående. Och för kommunerna som är befriade från moms bl.a. på sina bokinköp för skolan och för de kommunala biblioteksverksamheterna innebär ett uteblivet fullt genomslag av momssänk- ningen en omedelbar fördyring och sämre värde av föreliggande anslag för bokinköp. Till detta kommer så den kopiering av och ur böcker som används i undervisningsverksamhet och som i många fall sker oreglerat. Kopieringen innebär då inkomstbortfall för upphovsmän och förlag. (Regeringen har pre- senterat förslag till skärpning av upphovsrättslagens regler om det som kallats kopiering för enskilt bruk. Förslaget bör kunna bidra till bättre förutsättningar för en mer återhållen prisutveckling bl.a. för de böcker av olika slag som används i undervisnings- verksamheter.) Som framgår av slutrapporten har fullt genomslag inte uppnåtts. I bästa fall saknas drygt två procenten- Reservationer och särskilda yttranden heter – eller – och i sämsta fall saknas närmare hälften. Enligt de flestas mening var det högst sannolikt att sänkningen av bokmomsen skulle innebära särskilda försäljningsmöjligheter. Böcker över hela linjen hade inte längre 25 utan 6 procents moms. Bokpriserna kunde i ett slag sänkas rejält och säljas till lägre priser utan att branschens marginaler blev lägre. Men sett över de år som Bokpriskommis- sionen observerat verkar böcker inte vara särskilt pris- känsliga – en iakttagelse som ansluter till den analys som ekonomen gjort av utveck- lingen på den engelska bokmarknaden –1998. (Hög priskänslighet innebär att efterfrågan vid en pris- sänkning ökar mer än prissänkningen. Låg pris- känslighet innebär att efterfrågan stiger mindre än en prissänkning.) Slutsatsen i en forskningsrapport av (Konsumenten och bokpriset, EFI, , 1978), att böcker inte är särskilt priskänsliga utan snarare prissänkningskänsliga verkar ha fog för sig. Eftersom jag tyckt att Fjaestads synpunkter verkar rimliga har jag inte förväntat mig att momssänkningen skulle få fullt genomslag i konsumentpriset. Därmed inte sagt att bokbranschen inte verkat för att den sänkta bok- momsen skulle få genomslag eller att kommissionsar- betet inte positivt bidragit till att utfallet blivit som det nu föreligger efter reformen. Det främsta skälet för min anslutning till kommis- sionens bedömning att det inte finns anledning att ompröva skattesatsnivån på bokområdet är kultur- politiskt i den enkla bemärkelsen att reformen inne- bär en anpassning av bokmomsen till den moms som gäller för andra utbud inom kultursektorn. Bokbranschens företrädare har bl.a. varit kritiska till att SCB och kommissionen använt KPI som mått- stock för den allmänna prisutveckling under den un- dersökta perioden som inte borde få påverka bedöm- ningen av i vilken utsträckning som genomslag av momssänkningen uppnås. Branschföreträdarna har bidragit med informationer om särskilda kostnader av olika slag som belastar branschen för att påvisa att KPI inte är ett index som s.a.s. rättvist eliminerar företagens kostnadsutveckling ur bedömningen av genomslaget av momssänkningen. Inför slutrapporten har SCB presenterat siffer- material som bl.a. visar att intäkterna för bokförlagen ökat mer än kostnaderna . I en artikel i sades nyli- gen att index för omsättningen per anställd i de 10 största förlagen stigit från 100 till 112. Dessa uppgifter verkar tyda på att bok- branschens utveckling inte skulle ha hämmats av en kostnadsutveckling som skulle göra KPI ofördelaktigt som korrigeringsinstrument. Det råder ingen tvekan om att kommissionsarbetet medfört att det nu hos SCB finns tillgång till ett sta- tistiskt basmaterial och en kompetens beträffande bokområdet i vid bemärkelse som inte funnits tidi- gare. Detta borde bli utgångspunkt för forskningsin- satser av olika slag. På initiativ av bl.a. konstnärsorganisationerna inom KLYS (Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd), och i samarbete med Tema Kultur och samhälle vid genomfördes ny- ligen en serie seminarier om behovet av att stärka kultursektorns och kulturpolitikens kunskaps- försörjning. För bokområdet konstaterade redan i sin utredning Boken i tiden (SOU1997:141 sid. 302 ff) att hon funnit brister i statistiken som gjorde det svårt att få en korrekt uppfattning om den situation som förelåg. Hon föreslog förbättringar av Reservationer och särskilda yttranden statistiken och undersökningar om bokmarknaden. föreligger således ett SCB-material som bildar en ny utgångspunkt för framtida undersökningar av bok- marknaden. Sådana undersökningar kan t.ex. avse prisutvecklingen generellt och för olika försäljnings- kanaler och olika genrer. Branschens storlek och sam- mansättning var föremål för undersökningar med olika resultat (hur mycket är allmänlitteratur, tryckta läromedel och övriga utgivningar etc.) – där finns nu nytt material. Likaså kan det nu tillgängliga materialet användas i samband med den granskning av konkurrenssituationen inom boksektorn som kommissionen föreslår – vilken har t.ex. utvecklingen varit efter 1997 i förhållande till den tendens till oligopol som ut- redning då pekade på? Kommission för bokprisfrågor m m Beslut vid regeringssammanträde . En kommission skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 ja- nuari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till . Kommissio- nen skall verka för att åtgärden får fullt och bestå- ende genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteratur- politiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. Åtgärder för litteraturen, läsandet och språket Förbättrade villkor för litteraturen och läsandet är en av regeringen högt prioriterad fråga. Målet med sta- tens insatser på området är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur, samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Särskild vikt läggs vid läsandets betydelse för barn och ungdo- mar. Av dessa skäl får folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel del av statsbidrag i olika for- mer. uppgick insatserna på litteratur- området till . –2001 har området förstärkts med ca . I budgetpropositionen (prop. 2001/ 02:1, utgiftsområde 17) gör regeringen bedöm- ningen att de statliga insatserna har en avgörande betydelse för att förbättra villkoren för litteraturen och läsandet. Det finns dock vissa oroande tecken på att läsandet minskar i olika grupper, särskilt bland yngre. I det läget är det viktigt att pröva flera olika vägar för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga insatserna. Till de ytterligare åtgärder som regeringen bedö- mer behövs för att stimulera barns och ungdomars läsning, hör de särskilda insatser för litteraturen och läsandet som kommer att göras under utgiftsom- råde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen anvisar 2002. Staten lämnar också ett riktat och frivilligt statsbidrag till skolsektorn för personal- förstärkningar i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. Denna satsning kommer att uppgå till sammanlagt . Rege- ringen bedömer att personalförstärkningarna bör komma att ge förbättrade förutsättningar för skol- biblioteksverksamhet och läsfrämjande arbete, särskilt i . Som ännu en åtgärd föreslår regeringen i budget- propositionen att mervärdesskatten för böcker och tidskrifter sänks från till . Sänkningen av mervärdesskatten är ett komplement till andra litteraturpolitiska insatser och syftar till att öka läsandet i alla grupper. Frågan om sänkt mervärdesskatt på försäljningen av böcker har diskuterats och bl a varit föremål för återkommande riksdagsmotioner. Kultur- departementet har låtit analysera de kulturpolitiska konsekvenserna av en sänkt mervärdesskatt på böcker. Analysen har redovisats i en rapport hös- ten 2000, Kulturpolitiska effekter av en eventuell sänk- ning av bokmomsen (dnr Ku2000/ 3371). bl a slutsatsen att en mervärdesskattesänkning förut- sätter, för att bli kulturpolitiskt effektiv, att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de tro- liga omedelbara prissänkande effekterna av en skatte- sänkning blir bestående. I propositionen Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. (prop. 2001/02:45) föreslår rege- ringen att skattesatsen vid omsättning, gemenskaps- internt förvärv och import av böcker, broschyrer, häf- ten, tidningar, tidskrifter, däribland kulturtidskrifter som inte redan är undantagna från mervärdesskatt, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, no- ter och kartor samt vissa program och kataloger sänks från till fr o m . Detsamma föreslås även gälla omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av inspelade kassettband eller annat tekniskt medium, som i tal återger innehållet på en sådan produkt. Den reduce- rade skattesatsen föreslås dessutom gälla för andra va- ror som genom teckenspråk, punktskrift eller på lik- nande sätt gör skrift eller annan information tillgäng- lig för personer med läshandikapp. Följdändringar föreslås vidare i reglerna om beskattningsunderlag vid sådan förenklad marginalbeskattning som tillämpas i handel med begagnade varor. Regeringen fäster stor vikt vid att en sänkt mervär- desskatt verkligen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter för att skattesänkningen skall vara motive- rad. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på bilderböcker, rit- och målarböcker för barn, noter och kartor, broschyrer och häften m m påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses motiverad. Företrädare för den svenska bokbranschen har i en skrivelse till uttalat sin vilja och avsikt att vid en sänkning av mervärdesskatten på böcker låta prissänkningen gå vidare till konsument. Regeringen aviserade i propositionen sin avsikt att dessutom tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter för de varor som omfattas av den sänkta mer- värdesskatten. har bifallit re- geringens förslag om en sänkning av mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter m m från 25 pro- cent till (bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/ 02:122). Genom dessa direktiv tillsätts den i prop. 2001/02:45 aviserade kommissionen. har ett utvidgat upp- drag att följa utvecklingen på litteratur- och kultur- tidskriftsområdet genom att utveckla, framställa och presentera statistik (prop. 1997/98:86, bet. 1997/ 98:KrU15, rskr. 1997/98:240). Uppdrag ges också särskilt till Statistiska Central- byrån att löpande förse kommissionen med relevanta uppgifter om och analyser av prisutvecklingen på böcker och tidskrifter. Kommissionen skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter , då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till . Kommissionen skall verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genom- slag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skatte- sänkningen. Det ankommer på kommissionen att från denna utgångspunkt inhämta och bearbeta upp- gifter som kan belysa prisutvecklingen, för i första hand böcker och tidskrifter. Förändringar i konsu- mentpriserna skall analyseras och en bedömning gö- ras i vad mån dessa förändringar kan relateras till mervärdeskattesänkningens genomslag på konsu- mentpriset. Kommissionen skall bidra till konsumentinforma- tion om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tid- skrifter m m, liksom om den löpande prisutveck- lingen på dessa varor och om kommissionens arbete i övrigt. Därutöver skall ett mål för kommissionens arbete vara att läsandet ökar i alla grupper, vilket också är ett uttalat litteraturpolitiskt syfte med den sänkta mer- värdeskatten på böcker och tidskrifter. Det ingår i kommissionens uppdrag att redovisa hur målet har uppnåtts. Kommissionen skall även i övrigt redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mer- värdesskatten som ett komplement till andra insatser för litteraturen, läsandet och språket. Det ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av kommissionens granskning. Kommissionen skall därvid särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 § kommittéförord- ningen (1998:1474) i fråga om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. I kommissionen skall bl a företrädare för förlag, tid- skrifter, bokhandeln, bibliotek, författare och läsare ingå. Även berörda myndigheter som Statens kultur- råd, och skall beredas plats. Kommissionen skall slutligt redo- visa sitt uppdrag i en rapport . Delrapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; , den , , den 20 decem- ber 2003 resp. . Tilläggsdirektiv till (Ku 2002:01) Beslut vid regeringssammanträde . Ändrade tidpunkter för redovisning av uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande den 10 ja- nuari 2002 tillkallade chefen för en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m efter då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till (dir. 2002:2). Kommissionen, som antagit namnet Bokpriskommis- sionen, skall enligt direktiven redovisa uppdraget slut- ligt i en rapport . Del- rapporter skall dessutom regelbundet lämnas under uppdragets löptid: , , , resp. . Tidpunkterna för redovis- ning av uppdraget ändras, vilket innebär att Bokpris- kommissionen skall redovisa uppdraget slutligt . Delrapporter skall lämnas un- der uppdragets löptid: , , resp. . 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Liberalisering, regler och marknader. Postmarknad i förändring. Välfärdsverksamhet för sjömän. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande.