sou · GTB387d2 · 2006-01-01 00:00:00 — I ett andra avsnitt finns en redogörelse för pensionsordningar i samt vissa utvalda länder i . I genomfördes relativt tidigt omfattande förändringar av pensionssystemen med individuella konton som ett centralt element. De system som studeras i denna bilaga uppvisar både likheter och skillnader med premiepensionssystemet. Det gäller faktorer som huruvida deltagande i systemet är obligatoriskt eller inte, hu- ruvida det finns en centraliserad kontohållning, samt vilken avgifts- strategi och förvaltningsform som tillämpas. När det gäller antalet placeringsalternativ står Premiepensionssystemet emellertid i en klass för sig. Pensionsordningar med individuella konton i , , och I tabell 1 jämförs premiepensionssystemet med pensionsordningar i , , och . Av tabellen fram- går att det danska SP systemet är det som är mest likt premiepen- sionssystemet. Bägge systemen är obligatoriska att delta i, har ett brett urval av investeringsalternativ och är baserade på detaljhan- delsfonder. Bilaga 2 SOU 2005:87 Jämförelse av premiepensionssystemet med andra pensionssystem med individuella konton i , , och (% av bruttolön) suspenderade 2004–) wide funds och 350 Val av leverantör: som var och en FSA, följer och listar -produkter, ingen <10 % och <15 % Det danska SP-systemet infördes och administreras av ATP. SP är ett rent avgiftsbaserat system med individuella konton och innehåller inte något försäkringselement.2 Efter en omfattande re- form har valfrihet beträffande förvaltningen av SP- medlen varit en ledstjärna. Till skillnad från premiepensionssyste- 1Källa: ATP. 2ATP administrerar den danska tilläggspensionen. met saknas dock en bred politisk enighet beträffande SP-systemets plats i pensionssystemet. Inbetalningarna till SP-systemet har av den anledningen, efter genomförandet av reformen 2003, blivit uppskjutna för . Den danska regeringen har lagt fram ett förslag som innebär att inbetalningarna skjuts upp yt- terligare fram . Systemet har omkring 3,3 miljoner kontohavare och det samlade förvaltade kapitalet var första . fick pensionsspararna möjlighet att själva välja vem som skulle administrera och investera SP-medlen. Tre valmöjligheter ges till pensionsspararna: atpValg: att låta ATP sköta förvaltningen av medlen på det individuella kontot utan att göra egna allokeringsbeslut, basal- ternativet medValg och selvValg: att låta ATP sköta förvaltningen av medlen på det individuella kontot men göra egna allokeringsbeslut genom att investera SP-medlen i detaljhan- delsfonder genom ATP:s elektroniska investeringsportal, Fol- kebørsen att flytta SP-kontot till ett annat pensionsbolag på den privata marknaden Folkebørsen, är ett system som uppvisar stora likheter med pre- miepensionssystemets webbplats beträffande de tjänster som er- bjuds pensionsspararna. Detta system är tillgängligt för samtliga 3,3 miljoner kontohavare, men endast kontohavare som har innestående på sina konton kan göra egna val via Folkebør- sen. Drygt 2.7 miljoner kontohavare uppfyller detta kriterium, Dessa sparare kan välja mellan tre olika investeringsstrategier, ATPvalg, medvalg och selvvalg. Dessa olika investeringsstrategier skiljer sig åt beträffande krav på aktivitet från pensionsspararnas sida. I atpValg sätter ATP samman en portfölj av fonder som för- valtas av fondbolaget . Den samlade sammansättningen av fonder ändras kontinuerligt så att den speglar kontohavarens ålder och den därmed sammanhängande riskprofilen. I de övriga valalternativen väljer spararen fonder helt på egen hand, med eller utan beslutsstöd. Drygt 200 fonder från cirka 30 olika fondbolag är anslutna till Folkebørsen. De utländska fonderna utgör omkring hälften av fondutbudet. Även fonder som erbjuds av ATP-invest är valbara. hade endast 3 200 sparare bytt till selvValg, 800 har bytt till medValg och drygt 3 200 000 är placerade i atpValg. Avgifter för deltagande fondbolag Deltagande fonder betalar en anmälningsavgift som uppgår till . En årlig deltagaravgift på tas också ut av deltagande fonder. Dessa avgifter återbetalas inte vid en eventuell avregistrering. Vid sidan om dessa avgifter appliceras också en avgiftsmodell bestående av två delar: En marknadsföringsavgift fastställs alltid per deltagande fond genom att man utgår från den högsta marknadsföringsavgiften för distribution och marknadsföring som respektive fondbolag betalar till distributörer på marknaden för denna fond. Den slutliga avgiften fastställs sedan genom att denna marknads- föringsavgift i procent appliceras på SP innehavet i fonden. Avgiften fastställs och i förskott och reduceras med den årliga deltagaravgiften. En s.k. minimal marknadsföringsavgift fastställs genom en trappa som påminner om Premiepensionssystemets rabattrappa. När omkostnaderna beräknas sker en differentie- ring mellan obligationsfonder, blandfonder och aktiefonder. För obligationsfonder reduceras trappans genomslag , för blandfonderna och för aktiefon- derna . Dessa avdrag fastställs . Grund- principen är att ju högre omkostnader och desto högre andel SP innehavet har av det totala kapitalet, desto större rabatt, i föl- jande intervall som framgår av tabell 2. > 3 000 miljoner Källa: ATP. Dessa två avgiftsberäkningar jämförs sedan. Om den minimala marknadsföringsavgiften är högre än marknadsföringsavgiften är det denna avgift som fondbolaget skall betala. Det danska systemet kännetecknas av en struktur för administra- tions- och transaktionskostnaderna, som dels är beroende av den investeringsstrategi som pensionsspararen valt, dels har ett tak. Alla kontohavare, oavsett val av investeringsstrategi, betalar en grundavgift på till systemet. Denna grundavgift kan dock maximalt uppgå till . De pensionssparare som väljer basalternativet, dvs. låter ATP utforma en åldersbaserad portfölj, betalar en administrationsavgift på sammanlagt av kontosaldot , vilken tas ut kvartalsvis, dock maximalt . Maximal årlig administ- rationsavgift för detta alternativ är alltså . Till detta tillkommer kapitalförvaltningskostnader vilka uppgår till . De pensionssparare som väljer att sätta samman en portfölj av fonder betalar en administrationsavgift på sammanlagt av kontosaldot , vilken tas ut kvartalsvis, dock maximalt . Maximal årlig administrationsavgift för detta alterna- tiv är alltså . Till detta tillkommer courtage på av handlat belopp. Kapitalförvaltningskostnaderna varierar beroende på vilka underliggande fonder som pensionsspararen valt. I genomsnitt är förvaltningskostnaderna för medValg och för selvValg . Beslutsstödet på Folkebørsen betonar kostnadsaspekten och systemet tillhandahåller också en särskild kostnadsranking, ATP- rating. Det australiensiska pensionssystemet består av två komponenter. Den ena komponenten är en behovsprövad ålderspension. Den andra består av den s.k. super annuation guarantee, vilket är ett obligatoriskt personligt pensionssparande. Denna infördes och den obligatoriska sparnivån är av inkomsten. arbetsgivaren som är ansvarig för såväl inbetalningar som val av lösning/fond. Detta innebär att systemet totalt sett omfattar föl- jande typer av alternativ, vilka inte alla är tillgängliga för alla pen- sionssparare, företags egna tjänstepensionslösningar, kollektiva industry-wide fonder, detaljhandelsfonder, trusts. Det finns över 100 industry-wide funds och 350 trusts. trusts erbjuder ett större utbud av investerings- alternativ. Varje alternativ kan sedan innehålla olika många investe- ringsalternativ som pensionsspararen kan välja mellan. Avgifts- strukturen för industry-wide funds och trusts redovisas i tabell 3. Tabell 3 Avgiftsstruktur för olika typer av pensionssystem i 0,3–0, förvaltningskostnader: 0,4–1, Källa: Whitehouse, E., Administrative charges for funded pensions: comparison and assessment of 13 countries, , 2001. Premiepensionssystemet jämförs i kapitel 6 med företagsspecifika australiensiska tjänstepensionslösningar, corporate, industry- wide funds och trusts. Pensionssystemet förenar såväl förmånsbestämd och avgiftsbe- stämd ersättning. Pensionssystemet är baserat på en grundpension och en inkomstrelaterad personlig tilläggspension. Insättningarna till de personliga pensionskontona varierar beroende på ålder från . De flesta pensionsspararna väljer beträffande den inkomstrelaterade delen att ingå avtal med privata finansiella före- tag. Det finns tre alternativ, tjänstepensionslösningar som tillhan- dahålls av arbetsgivaren, personligt pensionssparande eller s.k. sta- keholder pension. Den sistnämnda delen innebär att individen SOU 2005:87 Bilaga 2 också kan välja att spara för någon annans räkning, exempelvis make/maka eller barn. För personal pensions finns inga begränsningar beträffande avgifternas storlek. Stakeholder pension har införts i med syfte att lösa problem som konstaterats med personal pensions. För det första skall företag med fler än fem anställda som inte erbjuder nå- gon tjänstepensionslösning identifiera och underlätta anslutning till en lämplig stakeholder pension för sina anställda. Detta sker för att minska kostnader för exempelvis administration och mark- nadsföring. Skattereglerna för stakeholder pension är också av- sedda att vara enklare än för personal pension. De som tillhanda- håller stakeholder pension lösningar får bara ta ut en slags avgift, bestämd i relation till förvaltat kapital. Genom att det inte är tillåtet med fasta avgifter är ambitionen att lätta avgiftsbördan betydligt för pensionskonton med små insatta belopp. Slutligen är det meningen att tillsynsmyndigheten, Authority, FSA, ska genomföra särskilda projekt inom consumer education i syfte att informera om avgifter och kostnader. Sammantaget är målsättningen att pensionsspararna härigenom dels ska möta system med större avgiftstransparens samt att pensionsspararna i större uträckning än skall välja tillhandahållare med lägre avgifter och kostnader. Inbetalningarna till personal pensions och stakeholder pen- sions varierar med ålder. Detta visas i tabell 4 Inbetalningar till personal pensions och stakeholder pensions Maximal inbetalning, procent av bruttoinkomst 36–45 år 46–50 år 51–55 år 56–60 år 61–74 år Källa: Office of the Pensions Advisory service När stakeholder pensions infördes begränsades avgifterna till av förvaltat kapital. denna begränsning till att vara , för att sedan sjunka till . Avgiftssättningen i det brittiska systemet kännetecknas av stor variation och spridning. Detta framgår av tabell 5. Avgiftssättning och spridning i 0,51–0,74 0,76–0,99 1,01–1,25 1,26–1,5 Källa: Whitehouse, E., Administrative charges for funded pensions: comparison and assessment of 13 coun- tries, , 2001. Den allmänna förmånsbestämda pensionen representerar en mini- mipension bestämd på federal nivå. Denna kompletteras i vissa del- stater. Dessutom finns frivilligt tjänstepensionssparande. Tjänste- pensionssystemen är i huvudsak avgiftsbestämda. Långt ifrån alla förvärvsarbetande deltar i detta pensionssparande. Bland privatan- ställda deltar endast omkring 49 procent.3 En stor grupp av tjänstepensionslösningarna är de s.k. 401(k) planerna. I dessa planer kan både arbetstagare och arbetsgivare göra insättningar på de personliga kontona. Många företag väljer att för anställda som deltar att matcha den anställdes sparande. Totalt sett kan maximalt av inkomsten sammanlagt av- sättas till detta pensionssparande. För federalt anställda finns en tjänstepensionslösning, Thrift Savings Plan, där de anställda kan 3 Munnell, A., , A., och , C. (2000) What determines 401 (k) participation and contribution. CRR WP 200-12. sätta in av sin inkomst. De som är anslutna till detta system kan göra ett val mellan sex alternativ:4 1.Government Securities Investment Fund 2.Fixed Income Index Investment Fund 3.Common Stock Index Investment Fund 4.Small Capitalization Stock Index Investment Fund 5.International Stock Index Investment Fund Avgiftsstrukturen och avgiftsutvecklingen för TSP redovisas i ta- bell 6. Tabell 6 Avgiftsstrukturen och avgiftsutvecklingen för TSP 1988–1998 och konto ($) per konto ($) Källa: , E. et al, Administrative costs and the organization of individual retirement account systems: a comparative perspective, , . Pensionsordningar med individuella konton i och Polen5 Tabell 7 visar grundläggande information om pensionsordningar i och med individuella konton. Tabell 7 Pensionsordningar med individuella konton i , , och Land, startår, (% av bruttolön) riskt, viss möj- avgiftstak, upp till Det argentinska pensionssystemet innehåller en förmånsbaserad del som långsiktigt förväntas leverera två tredjedelar av pensio- nerna. infördes ett avgiftsbaserat system där det finns en val- möjlighet mellan ett offentligt system som hanterar personliga konton eller personliga konton som tillhandahålls av 15 olika fond- administratörer som pensionsspararna kan välja mellan. Varje fond- administratör kan tillhandahålla endast en fond. 5 För beskrivningen av systemen i har som bakgrundsreferens använts, Yermo (2000) in Latin : Recent Trends and , . administrerar också en fond inom ramen för detta system. Denna fond skall ge en avkastning som motsvarar en spar- ränta. För de försäkrades räkning sätts av in- komsten obligatoriskt in på dessa konton. Pensionsspararna kan också spara frivilligt på sina personliga konton. valde denna möjlighet. hade den sjunkit till . Som framgått i tabell 5.2 finns det begränsningar i avgiftsstruk- turen. Det innebär att det maximalt får ske ett avgiftsuttag som motsvarar av de av inkomsten som obligatoriskt betalas in av inbetalningarna, vilket resulterar att nettoinflödet för varje pensionssparare är av inkoms- ten. Vid sidan om detta avgiftsuttag tog en del fondadministratörer ut en tillkommande fast administrationsavgift. Fram hade de privata fondadministratörerna rätt att ta ut såväl fast som rörliga avgifter. avskaffades de fasta avgifterna. Systemet har ett prestationsbaserat avgiftselement. Vid avkastning som överstiger får en extra avgift tas ut på av avkastningen . Spridningen i avgiftsuttaget är betydande. 1999 var den lägsta av- giften var av inbetalningarna medan den högsta var . var det för tre fonder lika av inbetalningarna, medan det för fyra fonder var eller mer. I stort sett hela pensionssystemet är avgiftsbaserat, även om det också finns ett visst grundskydd. I huvudsak består pensionssystemet av personliga konton som administreras av nio olika fondadministratörer som pensionsspararna kan välja mellan. För de försäkrades räkning sätts av inkomsten in på dessa konton, men det tillkommer även en avgift på 1,6 pro- centenheter i genomsnitt. Från pensionsspararnas inkomst dras alltså i genomsnitt brutto till pensionssystemet. Fram kunde fondadministratörerna endast erbjuda en investeringsportfölj var. ändrades reglerna så att varje fondadministratör har rätt att erbjuda fem olika portföljer med va- rierande risk. I tabell 8 visas avgiftsstrukturen i det chilenska systemet och de- ras utveckling . Bilaga 2 SOU 2005:87 Pensionsavgifter i för personliga pensionskonton 1987–1992 Fast avgift (US$ Årlig rörlig avgift (procent av avgift (procent av avkastning) Källa: Whitehouse, E., Administrative charges for funded pensions: comparison and assessment of 13 countries, , 2001 Spridningen i avgiftsuttaget var 1999 som följer. Den högsta avgif- ten som andel av inbetalningarna var 14,5 medan den högsta var 20,4. I stort sett hela pensionssystemet är avgiftsbaserat, även om det finns ett visst grundskydd. En väsentlig del av systemet är de personliga konton som administreras av olika fondadministratö- rer som pensionsspararna kan välja mellan. , existens fanns det 14 sådana fondadministratörer i systemet. Till dessa personliga konton betalar de förvärvsarbetande och deras ar- betsgivare in av inkomsterna. Detta kompletteras av att staten betalar in av pensionsspararens inkomst till dessa konton. av inkomsten sätts av till en form av bosparande som om medlen inte utnyttjas för bostadsän- damål förs över till det personliga kontot. Avgiftsstrukturen för olika mexikanska fondadministratörer av personliga konton redovisas i tabell 9. Tabell 9 Avgiftsstrukturen för olika fondadministratörer av personliga konton i (1999) (% över benchmark) Källa: Villaseñor-Zertuche, J. A., An Overview of the in , Programme of Work 1999–2000 [DAFFE/AS/PEN(99)1] Working Party on Private Pensions. Spridningen i avgiftsuttaget är betydande. var det för tre fonder lika av inbetalningarna, medan det för fyra fonder var eller mer. är pensionssystemet avgiftsbaserat. av inkomsten sätts av för pensionsändamål. Av dessa avsätts till personliga konton för allmän statlig pension. Reste- rande dryga förs över till personliga fondkonton där pen- sionsspararen kan välja att placera medlen mellan 21olika licensie- rade fonder. Avgifterna i det polska systemet består av den överföringsavgift på av inbetalningarna som ZUS, (PPM:s polska motvarighet) tar ut. Till detta tillkom- mer den startavgift på i genomsnitt av inbetalningarna som de olika fonderna tar ut, transaktionskostnader samt 0,6 pro- cent av förvaltat kapital i förvaltningsavgift. Det polska systemet kännetecknas också av att en del fondadmi- nistratörer applicerar en avgiftssättning som förändras över tiden. För de två första årens sparande tar 14 fondadministratörer ut högre avgifter, som sedan sänks om pensionsspararen behåller sitt sparande i fonden. I diagram 1 redovisas hur denna typ av avgifts- sättning påverkar avgifterna i det polska systemet. Diagram 1 Avgifterna i det polska systemet (baserat på 20 pensionsfonder per ) Källa: Chlon, A. (2002) Chlon, A., Administrative costs of pension funds in in international perspective, – with Non-Members, Baltic Regional Program, Regio- nal meeting for the Eastern and Central European Countries, 7–. Analys av Sjunde AP-fondens roll på Stockholmsbörsen I denna bilaga analyseras vad ett avskaffande av Sjunde AP-fondens inflytandebegränsningar kan föra med sig beträffande Sjunde AP- fondens framtida roll på den svenska börsen. Kapitalet under förvaltning är relativt litet i förhållande till börsens storlek. Premiepensionssystemet är emellertid ungt och kommer därför att växa starkt i termer av förvaltat kapital. I syfte att specifikt utröna Sjunde AP-fondens framtida roll på den svenska börsen har utredningen gjort vissa beräkningar. Det förvaltade kapitalet inom premiepensionssystemet uppgår till (). Enligt utredningens prognos kommer emellertid systemet mer än sexdubblas och om- fatta ett kapital (nominellt) år 20201. Prognosen är gjord under följande antaganden: Inflöden i enlighet med prognoser. 3,5 procents ränta i den tillfälliga förvaltningen. Aktieavkastning (såväl svenska aktier som utländska aktier) på . Avkastning på obligationer på . Aktieandelen faller från ned till . PPM:s avgift och fondernas förvaltningsavgifter faller i enlighet med tidigare redovisning om kostnader. av premiepensionsmedlen, eller ca , kan uppskattas vara placerade på den svenska börsen via fonderna i premiepensionssystemet. Stockholmsbörsens värde uppgår till . Det innebär att premiepensionssystemet indirekt äger av det samlade värdet på Stockholmbörsen. Notera emellertid att rösträt- ten tillfaller de fondbolag som förvaltar fonderna inom premiepen- 1 Slutåret för PPM:s nuvarande prognoser. Staten har således endast direkt kontroll över de aktier som ägs av bägge fonder. Premiepensionssystemets andel av börsen kan förväntas växa över tiden. Andelen kommer emellertid inte utvecklas i takt med premiepensionskapitalet. Det förklaras av två faktorer, dels kom- mer Stockholmsbörsen också att växa över tiden, dels kommer sannolikt pensionsspararna välja något mindre riskfyllda portföljer med ett mindre aktieinnehåll. I takt med att behållningarna i pre- miepensionssystemet blir större och medelåldern i systemet ökar antas pensionsspararna vilja dra ned investeringsrisken. Vidare kan antas att spararnas övervikt gentemot svenska aktier kan komma att minska över tiden. Denna övervikt har successivt minskat över . Det finns ingen anledning att tro att denna trend inte kommer att fortsätta. I diagrammet nedan redovisas en prognos av premiepensions- systemets andel (inklusive Sjunde AP-fonden) av Stockholmsbör- sen . Prognosen är gjord under följande antaganden (i tillägg till dem som redovisas ovan): En tredjedel delas dock ut till aktieägarna utan att reinvesteras på börsen. Premiepensionssystemets andel svenska aktier minskar, som andel av aktieportföljen, från . I diagrammet kan utläsas att premiepensionssystemets andel av Stockholmsbörsen förväntas uppgå till 2020. Som en jämförelse kan sägas att livförsäkringsbolagen sammantaget äger av Stockholmsbörsen. Statens innehav i noterade bolag uppgår till av börsvärdet, medan Investor har en ägandeandel på . Första-Fjärde AP-fonderna har en ägarandel på 0,7–1,vardera. Motsvarande prognos har gjorts för Sjunde AP-fonden under tre olika scenarier där fondens andel av det totala kapitalet 2020 varie- ras. Följande scenarier används: Andelen bibehålls på dagens nivå () Vidare antas att Sjunde AP-fondens aktieandel sjunker till samma nivå som ovan antogs för premiepensionssystemet i stort 2020, dvs. till , medan den svenska andelen av aktieportföljen bibe- hålls på samma nivå som (). Resultatet redovisas i diagram 1 nedan. Som framgår skulle Sjunde AP-fonden äga strax under en procent av Stockholmsbörsen om kapitalandelen förblir . Om marknadsandelen i premiepensionssystemet ökade till skulle andelen hamna strax . Det kan konstateras att Sjunde AP-fondens andel av svenska börsen visserligen skulle bli signifikant med nuvarande regelverk men inte problematisk ur ett ägar- eller förvaltningsperspektiv. Inte heller skulle andelen bli ohanterlig om premiepensionssystemets samtliga tillgångar samförvaltades. Värt att notera är att premiepen- sionens andel av Stockholmsbörsen som helhet skulle bli väsentligt lägre () om alla medel placerades med Sjunde AP- fondens lägre Sverigeandel. Diagram 1 PPM:s respektive AP7:s andel av svenska börsen AP7s andel av börsen () AP7s andel av börsen () AP7s andel av börsen () PPMs andel av börsen