sou · GTB343d4 · 2006-01-01 00:00:00 — ROKS och menade att en sådan be- stämmelse skulle ge barnet större kontroll över sin situation. BO ansåg att en sådan bestämmelse vore ett första steg mot att föräld- rar har skyldighet att höra av sig till barnet, men att det är viktigt att domstolen beslutar utifrån vad som är bra för barnet. UFR var negativ till en bestämmelse om annan kontakt än um- gänge och menade att en sådan bestämmelse skulle innebära en be- gränsning av gällande förhållanden. 19.5Risken för att barnet far illa Enligt är det långsiktigt skadliga med våld hotet mot tryggheten och hotet mot barnets utveckling. Psykisk misshandel är skadligare än fysisk misshandel. Att se en förälder bli utsatt för övergrepp medför att den misshandlande föräldern upp- levs som farlig och hotande. Det går inte att tala om ringa våld i dessa fall. Våld mot barn är aldrig ringa om det utövas av en vuxen person; våldet har en psykisk inverkan på barnet. Ett barn som inte uppnått pubertetsåldern kan aldrig värdera om det är fråga om ringa våld, dvs. att det inte är så farligt att mamma blev dragen i håret. Barn kan inte heller värdera att föräldern inte kommer att slå barnet; barn kan inte göra en riskbedömning. Fysiskt våld mellan föräldrarna innebär alltid psykiskt våld för barnet, även om barnet självt inte har sett våldet. Begås våld blir barnet övergivet och förlorar sin trygghet. Man måste se påståendena om våld ur barnets upplevda synvinkel, inte om våldet är verkligt eller inte. – Att en förälder sexuellt förgriper sig på ett barn är ett beteende hos föräldern. Det finns, enligt , en successionsrisk. Samtliga barn som befinner sig hos en sådan förälder är i riskzonen. Sexuella övergrepp är ett förhållningssätt hos föräldern: jag vill tillfredsställa mina sexuella behov. Det är inte själva barnet i sig som är avgörande, utan möjligheten att få det sexuella behovet tillfreds- ställt och det oavsett könet på barnet. Detsamma kan gälla för ut- lopp av aggression. Det måste finnas belägg i utredningen för att det våldsamma beteendet inte skall upprepas, i t.ex. en stressad situation. – ansåg att det bör vara en presumtion för ensam vårdnad och begränsat umgänge, i de fall övergrepp har förekommit. Skyddet för barnet måste upprätthållas tills barnet självt känner trygghet. Ett umgänge behöver inte uteslutas om barnets trygghet kan garanteras, t.ex. genom att en kontaktperson är med under um- gänget eller – när det gäller tonåringar – att barnet har med sig en mobiltelefon. BO framhöll att en riskbedömning alltid måste göras om det förekommer påståenden om fysiskt och psykiskt våld. Antingen är en anklagelse sann eller en lögn, men oavsett hur det förhåller sig med detta är det viktigt att samhället går till botten med anklagel- sen, för att lösningen skall bli den bästa för barnet. För barnet kan innehållet i påståendena vara verkligt även om det inte går att bevisa vad som hänt. Domstolarna går, enligt BO, inte till botten med anklagelserna, oavsett om de är befogade eller inte. rimligt att det krävs en fällande dom för att påståenden om över- grepp skall beaktas. Barn skall aldrig behöva leva med en förälder som det är rädd för. – Det behövs, enligt BO, en tydligare lag- stiftning. Det måste bli tydligare att alla föräldrar inte alltid är läm- pade att ha vårdnaden om eller boendet av ett barn. ROKS menade att det måste diskuteras och klargöras vad som är våld. Inte bara fysiskt våld utan även t.ex. en förälders kontroll- beteende, dvs. att en förälder utsätter barnet eller den andra föräl- dern för upprepade kränkningar, utgör en form av våld. Det bör klar- göras att det är utifrån barnets upplevelser som det bör avgöras om en vårdnads-, boende- eller umgängesform är bra för barnet. – Bevis- bördan placeras, enligt ROKS, på den förälder som påstår våld. Barn och mödrar utsätts därigenom för väldigt stora risker. Det är viktigt att domstolen inte glider in i ett brottmålstänkande, utan gör den riskbedömning som måste göras i vårdnadsmålet. – Enligt ROKS uppfattar vårdnadsutredare sig som partiska om de tar till sig uppgifter om våld, men som opartiska om de tar pappans förnekande på allvar. Det är viktigt att utredaren tar reda på om umgänget är tryggt ur barnets synvinkel. Utredaren måste ta reda på hur barnets upplevelse ser ut och det kan ta tid. 19.6Barns rätt att komma till tals BO m.fl. menade att ordet vilja borde bytas ut mot åsikter. Barnet skall få ge sin åsikt; man skall inte vara ute efter barnets vilja. Barnet skall inte behöva lägga in sin värdering i det barnet säger. Barnet skall berätta om sin livssituation och inte vad det vill i de frågor som domstolen skall besluta om. Flera pekade också på att det är svårt att tyda vad som är barnets verkliga vilja. BO menade att det finns stora brister i dagens lagstiftning. Om en vårdnadsutredning inte görs i målet kommer i många fall inte barnets synpunkter fram alls. När det gäller de mindre barnen måste deras synpunkter komma fram i högre grad. Det är, enligt BO, en brist att vårdnadsutredaren inte ger barnet information om konse- kvenser av olika alternativ. Det är också brist på samråd med barnet; barnet förväntas komma med en lösning. Vidare brister det i utre- darnas metod. träffar de barnen . BO ansåg att det borde satsas mer på socialnämnderna. Man borde ge dem mer resurser, mer kompetensutveckling och bättre verktyg för att se till att barnen kommer till tals. menade att barnets möjlighet att komma till tals både har förbättrats och försämrats . Den har försämrats såtillvida att barnpsykiatrin deltar mer sällan i utredning- arna och därmed har barnkompetens försvunnit från utredning- arna. ansåg vidare att domstolarna är dåliga på att lyssna på barnets känslomässiga språk, t.ex. att barnet vägrar att delta i umgänge eller är ledset. Domstolen lyssnar mer på det ver- bala språket. Han menade att det behövs en tolk som gör barnets röst hörbar, som tolkar barnets språk. ROKS menade att inte har någon lämplig metod för samtal med barn i de fall det förekommit våld i familjen. Vidare tolkar utredarna barnet olika beroende på vad barnet sagt. Har barnet sagt att det vill träffa en förälder presenterar utredarna det som att barnet har en genuin längtan efter att få träffa den föräldern. Säger barnet däremot att det inte vill träffa föräldern tolkas detta som att barnet blivit påverkat av den andra föräldern. BO, m.fl. pekade på att om ett barn är rädd för en förälder så är rädslan verklig för barnet oavsett om det beror på att barnet påverkats eller om något verkligen hänt. Dessa fall bör utredas bättre än vad de görs och barnets rädsla måste tas på större allvar. Flera menade att barnet borde få ett eget ombud som för dess talan, t.ex. i form av en lokal barnombudsman. Några ansåg också att barnet borde ges talerätt i mål om vårdnad, boende och um- gänge. Deltagarna vid kommitténs hearing var överlag positiva till sam- arbetssamtal och möjligheten för föräldrar att få hjälp att enas i frågor som rör barnet. SMR och UFR ansåg att samarbetssamtalen borde vara obligatoriska. De menade att vissa föräldrar vinner på att motverka samarbete. Flera deltagare (, , ROKS och ) påpekade dock att samförståndslösningar mellan för- äldrar inte alltid är till barnets bästa. Föräldrarna har oftast, men inte alltid, ett barnperspektiv. befinner sig föräldrarna i en krissituation och de kan inte se till något annat än konflikten. Därför måste det, enligt dem, finnas en kontrollinstans som ser till att bar- nets bästa alltid beaktas. Som exempel på när en överenskommelse kanske inte är till barnets bästa nämndes att den kan ha träffats för att skapa rättvisa mellan föräldrarna eller för att föräldrarna själva skall få det så bra som möjligt. Överenskommelsen kan också ha kommit till efter hot eller våld från ena förälderns sida. efterlyste en alternativ konfliktlösningsmetod eller en utbyggnad av samarbetssamtalen så att socialnämnden ges befo- genhet att fatta vissa beslut som samtalen pågår. 19.8Domstolars och socialnämnders beslutsunderlag SMR menade att vårdnadsutredningarna är av mycket skif- tande karaktär. Utredarna borde, enligt dem, få mer utbildning. Även ROKS pekade på att kunskapsnivån bland utredarna skiftar betydligt, främst när det gäller att hantera påståenden om våld i relationen och att upptäcka sådana fall. FSR efterlyste en möjlighet för utredarna att få ta del av information från , hälso- och sjukvård, andra socialnämnder och friskolor. Rädda barnen menade att det behövs bättre underlag inför interi- mistiska beslut, eftersom dessa har så stor betydelse. Barnets in- ställning bör komma fram även i snabbupplysningarna. Även SMR menade att beslutsunderlaget inför ett interimistiskt beslut inte är tillräckligt . Snabbupplysningarna har, enligt dem, ofta inget värde alls. FSR pekade på att om man skall tala med ett barn krävs att man etablerat en kontakt där barnet fått förtroende för utredaren. Den korta handläggningstid som står till buds vid avlämnande av snabb- upplysningar medger oftast inte detta. Risken finns då att en halv- dan utredning levereras, som får alltför stor betydelse vid dom- stolens handläggning. Vid hearingen rådde enighet om att upprepade processer inte är bra för barn. framförde att processen skänker en arena för föräldrar att strida på; det är konflikten mellan föräld- rarna som skadar barnet och inte skilsmässan i sig. Vid hearingen rådde också enighet om att processmöjligheterna borde kunna begränsas på något sätt, men att eventuella begränsningar måste ställas mot de inblandades rättssäkerhet. Hearingdeltagarna var eniga om att regler om hinder mot verk- ställighet måste finnas i någon form. SMR ansåg att umgänges- sabotage borde kriminaliseras och att nuvarande regler borde er- sättas med en regel enligt vilken det skulle föreligga hinder mot verk- ställighet endast om det finns beaktansvärda skäl för en förälder att motsätta sig umgänge. De flesta ansåg att regeln om att verkställig- het inte får ske mot barnets vilja är mycket viktig. När det gäller åldersgränsen ansåg någon att denna borde tas bort, medan någon menade att den borde höjas till . De flesta ansåg att är en bra gräns, men att det är mycket viktigt att lyssna även till yngre barn. Någon påpekade att det inte räcker med att barnet får komma till tals, utan att det också är viktigt att barnet får informa- tion i saken, även efter att ett beslut om verkställighet fattats. Hearingdeltagarna var överens om att det var oundvikligt att inte ha bestämmelser om tvångsmedel. Sådana skall dock få tillgripas endast i undantagsfall, vilket särskilt ansågs gälla hämtning. Det rådde enighet om att medlingsinstitutet bör vara kvar, men de som utses måste ha kompetens. BO menade dock att det finns en risk för att resultatet av medlingen blir den minsta gemensamma nämnaren, dvs. det minsta som föräldrarna kan enas om och att barnet då har glömts bort. UFR ansåg att medlingsinstitutet ger fel signaler till föräldrar som inte vill rätta sig efter en dom, eftersom en dom skall gälla; medling borde därför bara ske i särskilda fall. 20Förteckning över domar och vårdnadsutredningar I föregående kapitel redovisas kommitténs genomgång av domar av- seende vårdnad, boende och umgänge (kapitel 14), av domar avse- ende påståenden om övergrepp (kapitel 15), av vårdnadsutredningar (kapitel 16) samt av domar avseende verkställighet och överflyttning (kapitel 17). Nedan följer en förteckning över de domar och vårdnads- utredningar som ingått i granskningen. I avsnitt 20.2 återfinns målnumren från de olika tingsrätter vars domar ligger till grund för genomgången i kapitel 14 och 15. I samma tabell har det markerats från vilka mål kommittén inhämtat och granskat vårdnadsutredningarna. Vilka tingsrättsdomar som överkla- gades framgår inte av tabellen. Inte heller framgår hovrätternas mål- nummer. I avsnitt 20.3 återfinns målnumren från de olika länsrätter vars domar ligger till grund för genomgången i kapitel 17. Vilka länsrätts- domar som överklagades framgår inte av tabellen. Inte heller framgår kammarrätternas målnummer. 20.2Förteckning över tingsrättsdomar och vårdnads- utredningar Förteckning över domar och vårdnadsutredningar T 1085-01/T 2321-01 T 2932-01/T 902-02 SOU 2005:43 Förteckning över domar och vårdnadsutredningar T 655-01/T 664-01 Förteckning över domar och vårdnadsutredningar SOU 2005:43 Förteckning över domar och vårdnadsutredningar T 412-01/T 297-01 T 296-00/T 778-00 Förteckning över domar och vårdnadsutredningar T 15639-99/T 16783-00 SOU 2005:43 Förteckning över domar och vårdnadsutredningar T 175-00/T 781-00 T 1902-00/T 2401-01 Förteckning över domar och vårdnadsutredningar T 579-01/T 580-01 SOU 2005:43 Förteckning över domar och vårdnadsutredningar Förteckning över domar och vårdnadsutredningar SOU 2005:43 Förteckning över domar och vårdnadsutredningar Förteckning över domar och vårdnadsutredningar 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. 42.Säker information – förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information – förslag till Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Tolkutbildning – nya former för nya krav. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla?