sou · GTB357d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Genom att bostadskonsumtion utgör 1/3 av total konsumtion finansierar detta nya momsuttag momssänk- ningar på ett flertal andra konsumtionsvaror. Grupp 13 omfattar varor som behandlas mycket olika i momssammanhang och moti- vet för att dessa varor sammanförts i en grupp är att deras efterfrå- gan antagits vara lika känslig för prisförändringar. Den beräknade prissänkningen är ett genomsnitt av skilda prisförändringar, som varierar kraftigt mellan de varor som ingår i denna grupp. En övergång till en optimal skattesatsstruktur innebär en omför- delning av av momsuttaget. De beräkningar som gjorts visar att detta skulle få märkbara fördelningseffekter, givet de be- räknade prisförändringar som redovisas ovan. Hushåll har olika konsumtionsmönster, som till stor del kan antas bero på skillnader i ekonomisk standard. För ett hushåll med låg ekonomisk standard består ofta en större andel av hushållets utgifter av nödvändighets- varor, medan ett hushåll med hög ekonomisk standard genom- snittligt konsumerar en större andel lyxvaror. Därför kan ett olik- Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell formigt momsuttag medföra att olika stor andel av ett hushålls konsumtionsutgifter går till momsbetalningar. Detta kan visas genom att ett genomsnittligt momsuttag beräknas (implicit moms- sats) på olika hushålls totala konsumtionsutgifter. Implicit moms- sats beräknas som slutligt momsuttag (öppet och dolt) på ett hus- hålls alla konsumtionsvaror uttryckt som andel av hushållets totala konsumtionsutgifter exklusive moms. Beräkningar visar att nuvarande progressivitet i momsuttaget skulle ersättas av regressivitet vid optimalt momsuttag (se diagram 12.3). Diagram 12.3: S.k. optimala skattesatser: implicita momssatser för hushåll grupperade i decilgrupper efter stigande ekonomisk Källa: SCB samt egna beräkningar För hushåll i decilgrupp 3 skulle den ekonomiska standarden sjunka med -1,medan den för hushåll i decilgrupp 10 1 Den övre inkomstrubriken på den horisontella axeln uttrycker ekonomisk standard. Den undre anger decilgruppens genomsnittliga disponibelinkomst. Den ekonomiska standarden är beräknad för en genomsittlig hushållsmedlem genom att dividera hushållets disponi- belinkomst med en hushållsvikt. Viktens storlek beror på antalet vuxna och barn i hushållet (se vidare bilaga 5 avsnitt 4). Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell skulle öka (se diagram 12.4). Det betyder att skill- naden i ekonomisk standard mellan dessa hushåll ökar . Diagram 12.4: S.k. optimala skattesatser: effekter på hushållens ekonomiska standard. Som jämförelse är även effekterna från in- förandet av en likformig moms (se avsnitt 12.3) inlagda Källa: SCB samt egna beräkningar Egenpriseffekten är i alla normala fall negativ, dvs. efterfrågan sjunker när priset stiger. Korspriseffekten däremot är i vissa fall negativ, i andra positiv. Om korspriseffekten är negativ minskar efterfrågan på den aktuella varan då priset på en annan vara stiger. När korspriseffekten är negativ sägs varorna sinsemellan utgöra komplementvaror. Sådana varor tenderar att konsumeras i vissa mer eller mindre fasta proportioner, som t.ex. skidor och liftkort. När korspriseffekterna i stället är positiv ökar efterfrågan då priset på den andra varan stiger. De två varorna utgör då substitut till var- andra. Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell En svårighet vid bedömningen av efterfrågeeffekterna är att medan egenpriseffekterna kan anses vara någorlunda säkert beräknade rymmer beräkningarna av korspriseffekterna mycket stora osäkerheter. Därför kommer resultatredovisningen från be- räkningarna efter modellen att fokusera på egenpriseffekterna medan korspriseffekterna endast ses som indikationer på om de in- direkta priseffekterna förstärker eller försvagar egenpriseffekterna. Förändring av momsuttaget i en situation med optimala skatte- satser enligt ovan skulle påverka av konsum- tionsmönstret. Förändringen skulle bestå av att av kon- sumtionsutgifterna skulle läggas om som fritidsefterfrå- gan skulle minska och konsumtionsefterfrågan i stället öka (se diagram 12.5). Diagram 12.5: S.k. optimala skattesatser: efterfrågeförändringar i procent ,Medicin,glasögon Dold%,Bostad,bränsle Utlandsresa ,,dold% Sport,kultur,TV- licens Fritidsart,TV,pc _12 _13 Källa: Egna beräkningar För att en konsumtionsökning skall kunna uppstå krävs enligt modellen att efterfrågan på fritid minskar i mot- svarande grad. Det betyder att korspriseffekterna av prishöjningen för varje varugrupp på fritidsefterfrågan måste beaktas. Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell beräkningar bör då även inkludera alla korspriseffekter mellan varugrupperna. Detta visas i diagram 12.5 varav framgår att konsumtionsökningen, om korspriseffekterna beaktas, begränsas till och motsvarar en minskning av efterfrågan på fritid . Korspriselasticiteterna bör dock generellt tolkas med stor försiktighet. Det förändrade konsumtionsmönstret beräknas medföra att konsumentnyttan ökar i en omfattning som motsvarar ett värde på nästan , vilket är detsamma som att momsut- tagets samhällsekonomiska kostnader minskar med . Detta utgör i storleksordningen av privat kon- sumtion. Det är framförallt hushållens värdering av den ökade kon- sumtionen av bilar och bensin som svarar för ökningen av konsu- mentnyttan vilket ger ett positivt bidrag på nästan . Den lägre efterfrågan på bostadstjänster ger ett negativt bidrag till konsumentnyttan på drygt –. Den lägre samhällsekonomiska kostnaden kan ställas mot de ökade skillna- derna i ekonomisk standard som redovisades i diagram 12.3. Diagram 12.6: S.k. optimala skattesatser: effekter på konsument- nytta -1000 -2000 -3000 -5000 -6000 -7000 ,Medicin,glasögon Dold%,Bostad,bränsle ,,dold% Sport,kultur,TV- licens Fritidsart,TV,pc _10 _11 _12 _13 _14 _15 _16 _17 _18 _19 PK Förändringen av momsuttagets samhällsekonomiska kostnad är lika med konsumentnyttans förändring med omvänt tecken. Källa: Egna beräkningar Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell Några slutsatser om optimal beskattning Modellkalkylerna tyder alltså på att de samhällsekonomiska kost- naderna, uttryckt som beräknad förlust av konsumentnytta, skulle kunna minska med en momsstruktur som bygger på skattesatser differentierade efter priskänslighet. Mot att utforma moms- systemet efter sådana principer talar dock som framgår ovan bl.a. de negativa fördelningseffekterna liksom den omfattande admi- nistration systemet skulle kräva. Den modell som studerats här i syfte att avspegla en optimal skattestruktur får emellertid ses som en teoretisk övning. Som framgick ovan begränsas redan i en sådan möjligheterna att fast- ställa teoretiskt korrekta skattesatser av de svårigheter som finns när det gäller att få tillräckligt bra data för korspriselasticiteterna. Även om det fanns eller skulle kunna tas fram tillförlitliga data över dessa elasticiteter, vilka dessutom bör vara stabila över tiden, så begränsas möjligheterna till en struktur baserad på priskänslighet som skulle fungera i praktiska sammanhang av andra centrala fakto- rer. För det första är det enligt gällande EU-regler inte möjligt med ett system som utnyttjar fler än två reducerade skattesatser. EU- reglerna ger inte heller möjlighet att fritt välja vilka varor och tjänster som skall ha reducerad skattesats. EU-reglerna möjliggör inte heller, som i beräkningarna, att alla undantag från skatteplikt slopas. En lösning skulle i och för sig kunna vara att inom EU- rättens ramar utnyttja en optimal skattestruktur så långt det är möjligt. Det skulle dock sannolikt visa sig svårt att skapa legitimitet för ett sådant system, bl.a. beroende på de förenklingar som skulle komma att krävas och den statistiska osäkerhet som skulle bestå kring de beräknade elasticitetsvärdena. Diskussionerna om avgränsningsfrågor liksom kring rättvisan i systemet skulle med stor säkerhet fortsätta. Då det föreligger svårigheter att erhålla en skattestruktur som minimerar momsuttagets samhällsekonomiska kostnader kan det i stället finnas skäl att överväga att helt avstå från att försöka påverka marknaderna genom differentiering av mervärdesskattesatserna. En fördel med detta är att det skulle medföra neutrala villkor för alla producenter av varor och tjänster vilka omfattas av mervärdes- skattesystemet samt minska konkurrenssnedvridning mellan varor och tjänster med hög grad av utbytbarhet. Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell I nästa avsnitt studeras därför hur den samhällsekonomiska kostnaden skulle påverkas vid ett enhetligt momsuttag för moms- pliktiga varor och tjänster, dvs. utan differentiering av skatte- satserna. De fördelningspolitiska konsekvenserna sammantaget av en omläggning till en enhetlig skattesats redovisas översiktligt i an- slutning till detta. Nuvarande differentiering med tre olika skattesatser är inte vald för att minimera de samhällsekonomiska kostnaderna utan är ett resultat av önskemål om att på olika sätt påverka konsumtions- mönster och fördelning av köpkraft. I den mån som dessa önskade effekter faktiskt uppnås skulle denna styrning upphöra vid ett likformigt skatteuttag. Momsen som styrmedel inklusive motiven för styrningen på olika områden diskuteras närmare i kapitel 13. 12.3Likformig moms (neutral beskattning) 12.3.1Samhällsekonomiska effekter enligt modellen Vid en budgetneutral övergång till ett system med likformig moms utan nedsättningar beräknas normalskattesatsen kunna sänkas till . Beräkningen av skattesatsen innehåller dock en viss osäkerhet genom de beräkningsförutsättningar som använts (se bilaga 5 avsnitt 3.1).2 För att beräkna efterfrågeeffekterna har priseffekterna av moms- förändringen på lång sikt beräknats som ett rakt prisgenomslag. Prisjämförelsen avser förändringen mellan det gamla och det nya långsiktiga jämviktläget. Införandet av en likformig moms på skulle, givet fullständigt prisgenomslag, medföra olika stora långsiktiga prisför- ändringar för olika konsumtionsvaror. De varor som har normalskattesatsen väntas få en prissänkning på lång sikt. Detta gäller bl.a. kläder, hushållsartiklar, bilar, bensin och 2 Budgetneutraliteten är beräknad i statisk mening, dvs. skattebasernas storlek antas inte påverkas av momssatsförändringarna. En omläggning av momsuttaget skulle dock komma att medföra att konsumtionen ökade av de varor där momsen sänks och minskade av de varor där momsen höjs. Det innebär att skatteintäkterna från de varor där momsen höjs skulle kunna bli lägre än vad en statisk analys visar och att intäkterna skulle bli högre från de varor där momsen sänks. Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell För varor som beskattas , som t.ex. livsmedel, väntas priserna öka på lång sikt. För varor som beskattas väntas priserna öka . Detta gäller bl.a. persontransporter samt konsumtion av sport och kultur. Ytterligare priseffekter tillkommer som har sitt ursprung i att vissa varor är undantagna från momssystemet. Dessa varors priser påverkas också då den ingående momsen i produktionen inte är avdragsgill. Förändring av slutligt mervärdesskatteuttag på insats- varor och investeringar påverkar således priset. De i detta samman- hang mest betydelsefulla områdena är tillhandahållande av bostäder och av finansiella tjänster. Det uppkommer också priseffekter när momsen på företagens personbilinvesteringar förändras. Insats- varor och investeringsvaror i produktion av varor som är undan- tagna från moms samt alla bilinvesteringar är belagda med normalskattesatsen . Då denna sänks till sänker detta priset på insats- och investeringsvaror . Denna momssänkning slår sedan i sin tur över på de momsundantagna varornas och tjänsternas priser. Finansiella tjänster utgör även insatsvaror i större delen av näringslivet. När priset på dessa sänks genom att ingående inte av- dragsgill moms minskar påverkas i viss grad priset på den inhemska produktionen av konsumtionsvaror, däremot knappast relativ- priset. Ett visst momsuttag görs slutligen i hushållens ideella organisationer samt i den offentliga sektorn. Detta momsuttag sänks också och effekterna av detta kan på lång sikt antas tillfalla hushållen. Sammantaget beräknas momssänkningar på dessa insats- varor, bilar, ideella organisationer och offentlig sektor kunna ge en priseffekt i storleksordningen -0,av den totala privata konsumtionen. Denna priseffekt har i beräkningarna slagits ut på alla konsumtionsvaror. Vid en övergång till likformig moms skiljer sig prisutvecklingen inom varje grupp för de varor som ingår i de 18 grupperna. Gruppens prisutveckling blir ett genomsnitt av detta. De genom- snittliga prisförändringarna på lång sikt för dessa 18 grupper till följd av införandet av en likformig moms visas i diagram 12.7. Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell Diagram 12.7: Långsiktiga prisförändringar vid införandet av likformig moms ,Medicin,glasögon Dold%,Bostad,bränsle ,,dold% Sport,kultur,TV- licens Fritidsart,TV,pc _10 _11 _12 _13 _14 _15 _16 _17 _18 _19 Källa: Egna beräkningar Priserna i fyra konsumtionsvarugrupper beräknas öka relativt mycket på lång sikt, med . Det rör livsmedel, hotellvistelse, persontransporter samt böcker och tidningar. För två grupper, utlandsresor och spelverksamhet, påverkas priserna knappt alls eftersom dessa utgifters belastning med moms är marginell. De övriga grupperna (exklusive grupp 13) beräknas få måttliga prissänkningar, mellan -1,5 och -2,. Det gäller medicin m.m., boende, kläder, inventarier, post och tele, fordon och drivmedel, fritidsartiklar-TV-PC, sprit och tobak, restaurang- besök, en övrig-post3 samt finansiella tjänster. Den varugrupp som innehåller varor som innefattar konsum- tionsutgifter för sport, kultur och TV-licenser (grupp 13) beräknas i genomsnitt få en måttlig prisökning på . Detta är en grupp som behandlas mycket olika i momssammanhang, och moti- vet för att dessa varor i våra beräkningar sammanförts i en grupp är att deras efterfrågan antagits vara lika känslig för prisförändringar. Den beräknade prisökningen på är ett genomsnitt av 3 innehåller bl.a. hår- och skönhetsvård, skönhetsprodukter, smycken och klockor. Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell skilda prisförändringar, som varierar kraftigt mellan de varor som ingår i denna grupp (se diagram 12.8). Diagram 12.8: Långsiktiga prisförändringar i konsumtionsgrupp 13 då likformig moms införs för sport,övrig rekreation Hamnavgift Hyra av utrustning: hemdator "science center" "botanisk trädgård" till sport, mm exkl: Foto-framkallning mm exkl: Bibliotek, museer exkl: Teater, konserthus mm exkl: "kommers.museer,kulturinst" Källa: Egna beräkningar För vissa varor inom konsumtionsgrupp 13, såsom uthyrning av föremål till hushåll, avgifter för kabel-TV, fototjänster samt olika former av nöjen (t.ex. dans) beräknas priserna sjunka med 2,8 pro- cent. Avgifter till kommunala samt kommunala och statliga bibliotek och museer påverkas inte alls medan avgifter till studieförbund och TVs rikskanaler, som är momsbefriade, kan sjunka något då den ingående momsen sänks. För lek, kommersi- ella sportaktiviteter, övrig rekreation, teater, konserthus samt kommersiella biografer kan däremot (jfr dock vad som sägs i det följande) priserna långsiktigt öka . Sportanläggningar och bio som drivs av ideella föreningar på- verkas dock endast av dessa momsförändringar i den grad som den ingående momsen förändras. I diagrammet visas den sammantagna beräknade priseffekten för varorna lek och sport samt bio som då blir lägre än . Priset på skidliftstjänster kan långsiktigt öka . Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell De priseffekter som angivits här kan naturligtvis inte ses som en prognos över kommande prisutveckling på olika konsumtions- områden, eftersom prisutvecklingen influeras av andra faktorer än momsändringen. Effekterna får istället ses som den påverkan momsförändringen långsiktigt kan antas få på priserna. Det kan dessutom noteras att en del konsumtionsvaror är före- mål för betydande offentliga subventioner. Det gäller framförallt persontransporter samt en del av varorna (kulturkonsumtionen) inom grupp 13. Detta skulle kunna begränsa momsförändringens prisgenomslag på dessa varor, se vidare avsnitt 12.3.3. Även kon- kurrenssituationen kan under vissa förutsättningar påverka moms- förändringars prisgenomslag. Även detta kommenteras i avsnitt 12.3.3. Införandet av en enhetlig momssats på skulle medföra förändringar i hushållens genomsnittliga momsbetalningar. De hushåll som har en relativt stor andel utgifter på områden där momsen höjs kommer att få betala en högre total moms på sina konsumtionsutgifter, dvs. den implicita momssatsen höjs. Det motsatta kommer att inträffa för de hushåll som konsumerar rela- tivt mycket av de varor där momsen sänks. Analysen har gjorts så att effekterna för hushåll med olika ekonomisk standard jämförs. Diagram 12.9 visar hur olika hushållsgruppers implicita momssatser ser ut och hur de skulle påverkas om en likformig moms in- förs. Med implicit momssats menas här den genomsnittliga mer- värdesskatten angiven i procent av total privat konsumtion, där så- väl momsbelagd som momsfri konsumtion beaktats. I genomsnitt har den implicita momssatsen för alla hushåll beräknats till . Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell Diagram 12.9: Likformig moms: implicita momssatser för hushåll grupperade i decilgrupper efter stigande ekonomisk standard4 Källa: SCB samt egna beräkningar Bortsett från de två lägsta decilgrupperna ser man att dagens momsuttag är progressivt i den meningen att hushållens implicita momssats ökar med hushållsinkomst. Denna progressivitet skulle dämpas något om en likformig moms infördes. En viss progressi- vitet kvarstår ändå, och en förklaring till progressiviteten är att de varor som är undantagna från moms i högre grad kon- sumeras av hushåll i de lägre decilgrupperna. Fördelningseffekter till följd av ett likformigt momsuttag kommer att redovisas mer utförligt i kapitel 15. Diagram 12.10 visar vilka efterfrågeförändringar som enligt mo- dellen uppstår på lång sikt vid införandet av likformig moms. I dia- grammet visas två staplar för varje konsumtionsgrupp. 4 jämför not 1 Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell stapeln visar den efterfrågeförändring som beror på den beräknade egenpriselasticitetens storlek (egenpriseffekten). Den andra stapeln visar i vilken storlek och riktning som korspriseffekten verkar, dvs. om den motverkar eller förstärker egenpriseffekten. Den totala konsumtionsvolymen påverkas endast marginellt av en budget- neutral övergång till likformig skatt. Däremot sker märkbara förändringar i konsumtionens sammansättning. Diagram 12.10: Efterfrågeförändringar vid införandet av likformig moms ,Medicin,glasögon Dold%,Bostad,bränsle Fordon,drivmedel Persontransport Utlandsresa ,,dold% Sport,kultur,TV- licens Fritidsart,TV,pc _9 _10 _11 _12 _13 _14 _15 _16 _17 _18 _19 PK Källa: Egna beräkningar För två av de fem konsumtionsvarugrupperna för vilka momsen ökar beräknas efterfrågan vara relativt okänslig för prisföränd- ringar. Det gäller livsmedel och hotellvistelse. Konsumtionen av livsmedel (grupp 1) minskar med även om priserna väntas öka . Beräkningen av den låga pris- känsligheten för hotellvistelser (grupp 9) är dock extra osäker. Efterfrågan på de tre övriga grupperna där momsen höjs beräk- nas vara mer priskänslig. Efterfrågan minskar procentuellt sett mer än vad priserna stiger. Persontransporter samt inköp av böcker och Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell tidningar skulle enligt dessa kalkyler genomsnittligt minska med i storleksordningen . För den sammansatta konsumtions- gruppen 13, sport, kultur, TV-licens, visar dessa beräkningar att efterfrågan i genomsnitt kan minska . En hög negativ korspriseffekt indikerar att minskningen kan bli större och uppgå till i storleksordningen . Det bör noteras att det finns en osäkerhet i elasticitetsuppskattningen för de områden där prisför- ändringarna är av betydande omfattning. Detta gäller alltså främst de områden där skattesatsen är . Eftersom både per- sontransporter (grupp 11) och delar av grupp 13 är föremål för betydande subventioner och sammanhängande regleringar kan efterfrågeminskningen i praktiken dock komma att bli mindre genom att prisgenomslaget kan bli mindre (se avsnitt 12.3.3). Även konkurrenssituationen kan påverka hur prisgenomslaget sker och därmed storleken på efterfrågebortfallet (se avsnitt 12.3.3). Efterfrågan på de 11 varugrupper som får måttliga prissänk- ningar beräknas vara relativt okänslig för prisförändringar, med un- dantag för bilar och bensin samt möjligen gruppen fritidsartiklar, TV och PC. Det kan noteras att ingen märkbar effekt har uppstått på efter- frågan på fritid. Detta tyder på att det sammantaget inte skett någon märkbar förändring av momsuttaget på de varor som kan anses vara komplement eller substitut till fritid (se bilaga 5 avsnitt 6.3). Förändring av samhällsekonomiska kostnader I diagram 12.11 visas vilka effekter som införandet av likformig moms skulle kunna få för konsumentnyttan eller momsuttagets samhällsekonomiska kostnader. Efterfrågeförändringen uttrycks i kronor till skillnad från i tidigare diagram då de utrycktes i procent. Varukonsumtionens omfattning i respektive grupp kommer då att inverka på effekternas storlek i kronor. Dessutom har momssatsens storlek i utgångsläget en viss betydelse (se bilaga 5 avsnitt 6.2) Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell Diagram 12.11: Effekter på konsumentnytta då likformig moms införs -1000 -2000 -3000 -5000 -6000 -7000 ,Medicin,glasögon Dold%,Bostad,bränsle Fordon,drivmedel Persontransport Utlandsresa ,,dold% Sport,kultur,TV- licens Fritidsart,TV,pc _9 _10 _11 _12 _13 _14 _15 _16 _17 _18 _19 PK Källa: Egna beräkningar Den samlade effekten på konsumentnyttan av de efterfråge- förändringar som egenpriseffekterna medför för alla varugrupper är enligt modellanalysen begränsad men visar en positiv effekt som kan värderas till i årlig konsumtionsökning. Detta innebär att momsuttagets samhällsekonomiska kostnader beräknas minska med vid övergång till en likformig mervärdesskatt. Denna högre värdering avser den årliga konsumtionen och gäller framöver. Korspriseffekternas inverkan på konsumentnyttan indikerar att vinsten kan bli större. Denna begränsade ökning av konsumentnyttan kan tyckas vara liten. Den stora momshöjningen på livsmedel kostar relativt lite i förlorad konsumentnytta (livsmedel har låg priskänslighet) och dessa momsintäkter kunde förväntas användas till, i denna kalkyl, betydligt effektivare momssänkningar på priskänsliga varor som t.ex. finns i varugrupp 10 (fordon och drivmedel). En övergång till likformig moms innehåller dock även moms- sänkningar på prisokänsliga varor som hör till varugrupperna 3–8. Framförallt kostar sänkningen av det dolda momsuttaget på bostadstjänster (varugrupp 5) relativt mycket i förlorade momsin- Om samhällsekonomiska effekter och valet av beskattningsmodell täkter, men ger , enligt modellen, relativt lite tillbaka i form av ökad konsumentnytta. Dessutom innebär ett likformigt momsuttag att momsen höjs relativt mycket på priskänsliga varor som persontransporter (varugrupp 11) samt böcker och tidningar (varugrupp 16), vilket får relativt stort genomslag i kalkylen över konsumentnytta. I den gruppering som visas i diagram 12.11 beräknas konsument- vinsten bli störst från momssänkningen på varugrupp 10. Detta be- ror framförallt på att det är en av de största konsumtionsposterna och att dess efterfrågan har hög priskänslighet. Konsumentförlus- ten blir störst från momshöjningen på varugrupperna 1,11 och 16. Förlustens storlek från varugrupp 1 beror främst på att livsmedel är en av de största konsumtionsposterna.