sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Där får man sätta sig in i en roll och lösa demokrati-, jämställdhets- och miljöproblem etc. På är det kultur- och debattkvällar i samarbete med orga- nisationer och enskilda. Utöver detta finns med rättvisemärkta och ekologiska varor. Leva i två världar I samarbete med romska, judiska och samiska ungdomar samt Riksutställningar, i och Informationscentrum i , planeras en vandringsutställning på temat Leva i två världar: Om att vara ung och tillhöra en mino- ritet. Turnén planeras starta på Museer . En permanent plats i Kommendanthuset, Museer för den fotografiska bilden. 2006 planeras Bilder från , ett semina- rium om det kvinnliga/manliga sättet att berätta etc. De olika avdelningarna inom i har många planer på aktiviteter . Föreningshörnan, Riksdagshörnan samt EU-information har olika nätverk som man skall samarbeta med på riks-, regional- och lokalplanet. Malmöavdelning planerar program om som mångkulturell stad. hoppas också kunna bjuda på program där författare med invandrarbakgrund medverkar. Designbiblioteket öppnas för konsthantverk från andra länder. Sagoläsning på andra språk än svenska har tidigare haft och detta kommer att upprepas . Musikavdelningens satsning på musik från andra länder skall intensifieras. Uppsökande verksamhet riktad till somalier och eventuellt till arabisktalande kommer att genomföras. Det uppskattade projektet med Ungdomsguider fortsätter. Det innebär att gymnasister med arabiska, persiska och bosniska som modersmål vid olik dagar finns till hands på Stadsbiblio- teket för att guida sina landsmän runt i och hjälpa dem att hitta böcker, musik-cd och annat material, ta emot önskemål etc. Det oerhört uppskattade projektet en fördom, som genom- fördes under , skall arrangeras åter- igen. Projektet innebär att man får låna en "levande bok" , samtala, och förhoppningsvis bli kvitt sina förutfattade meningar. När projektet ägde rum under lånade ut personer som en muslimsk och en romsk kvinna, en lesbisk kvinna, en djurrättsaktivist, en imam m fl. Just den mångkulturella aspekten kommer att poängteras. Ett samarbetsprojekt mellan , , Kulturmiljö, , och Kulturstöd m fl, som tillsammans tar fram ett utbildnings- paket för elever och allmänhet. Se rubrik ovan, Förvaltningsöver- gripande . Ett samarbetsprojekt mellan , , Kulturmiljö, , och Kulturstöd m fl, som tillsammans tar fram ett utbildnings- paket för elever och allmänhet. Museer har samordnings- ansvar för projektet. Se rubrik ovan, Förvaltningsövergripande . Kulturstöd och det fria kulturlivet i Kulturstöd arbetar med stöd till det så kallade fria kultur- livet i med det menas kulturlivet utanför institutionerna (med institutionerna menas här t ex Museer, , Dramatiska Teater). Kulturstöd ska genom att stödja det utominstitutionella kulturlivet möjliggöra kultur- och bildningsverksamhet av god kvalitet och intresse för stads invånare. Detta sker främst genom bidragsgivning och service till kulturorganisationer och studieförbund. Kulturstödet består av bidrag, men också stöd på andra sätt såsom teknisk hjälp, rådgivning och annat. Den fria kulturlivet i är brett och aktivt: teater, dans, serier, film, föreläsningar, litteratur, konst, musik, performance med mera. Nedan följer en information kring en del av de aktivi- teter som sker inom det fria kulturlivet: Den nystartade, professionella teatergruppen gör svensk-arabisk teater. Teater Foratt kommer att arbeta med flera uttryck för mångkultur. spelas föreställ- ningen DNA och Oljans tid. Gruppen planerar att medverka på (i Kulturmanegen samt i Ordtältet). Teater Foratt kommer också att medverka i den samlingsdag som görs , Teaterns dag, som är en manifestation för att locka fler besökare till teatrarna - både det fria kulturlivet och institutionerna. Teater Foratt kommer också att jobba fram en festival där teater, dans och musik från arab- och västvärlden kommer att blandas. De kommer att spela, såsom som , på Verkstan som drivs av . Teater Morianen är en mindre teatergrupp som funnits och som framförallt arbetar med barn- och ungdomsproduktioner, ofta med inslag av nykomponerad musik. Teater Morianen gör produktionen En märklig man med premiär . Den görs som ett samarbete mellan teater Moria- nen och Expressteatern och spelas sedan i på Expresstea- tern och på Barnens Scen samt på turné genom teaterföre- ning eller Musik i Syd. En märklig man är en historia baserad på en bok med samma namn efter den danske författaren . Den handlar om en man som kommer till en stad där alla är gröna, går baklänges och talar bakvänt. Väl där försöker han smälta in, men de olika männi- skorna har svårt att förstå varandra och han får ingen riktig vän i den nya staden. Han beger sig därför därifrån och kommer så små- ningom till en stad där alla är lika honom själv, men där på en bänk - i hans stad - sitter en ensam grön man baklänges och ser väldigt ensam ut. Efter lärdom vet han hur den ensamme mannen känner sig, och går därför fram för att prata med honom. De båda hittar ett sätt att kommunicera och blir vänner. Historien speglar med sin segregation känns därför extra aktuell. Både Teater Morianen och Expressteatern har i sina föregå- ende produktioner använt sig av detta tema (Expressteaterns upp- sättning Runt hörnet, Morianens Grodan och främlingen, om Vanten, Ivos Hus, Kompis). Den passar båda grupperna mycket bra att arbeta med, då de kan använda sin specifika konst- form mim i allt vad som har med udda rörelsemönster att göra, och kunna ge en illusion av baklängesrörelser. I föreställningen kommer det att ingå en del text (både baklänges och framlänges), och mycket musik, som ska specialkomponeras. Mimskådespelare: och Ed Damron Regi: Vidisha Mallik Musik: Finns det hjärterum så finns det stjärterum. Och i en vante kan alla samsas och få plats. Sagan om Vanten är en folksaga från som handlar om den borttappade vanten, som blir till ett ombonat hem för alla som går förbi. Fröken som funnit sig ett hus syster i kjol så snävbror som aldrig är arg Ja, alla finner sig ett bo i van- ten. Det handlar om gästfrihet och om anpassning till varandras olik- heter. Sagan framförs av . Dockor gjorda av . Kon- taktperson: Morianen Teatern.nu med regissör i spetsen, driver –2007 det för teatern sista projektet i en rad teaterprojekt som de arbetat med under fyra års tid; berättar - . Projektet är tvådelat där delen berättar är ett mångkulturellt berättarprojekt som syftar till att synliggöra genom dess malmöbor. Hundra skiftande berättelser och livsöden berättas av hundra malmöbor ett tvärsnitt av populationen, och dokumen- teras av en grupp journalister, fotografer, musiker och skåde- spelare, samtliga ingående i ett kompetensutvecklingsprojekt del- finansierat av AF-kultur och . Dessa berättelser kommer sedan att exponeras i olika former däribland teater där ama- törerna, berättarna själva framför sina berättelser. Sedan följer ett antal exponeringsformer och platser runt om i under vin- tern 2005 2006. Dessa berättelser ligger sedan till grund för del två av projektet – . Regissör anpassar berättelserna för en bearbetning av manuset till musikalen rus , som likt tidigare produktioner av Teatern.nu kommer att framföras på en otraditionell spelplats i syfte att nå en publik som vanligtvis inte tar sig till institutionsteatrarna. Kontaktperson: producent projektledare tion Teater Terrier har under sina som grupp arbetat med tema- tik som rör både det stora och det lilla, från de stora världspolitiska maktspelen till intima familjedramer. I stort sett samtliga föreställ- ningar (se nedan) tangerar det som teatergruppen vill kalla för mångkultur. För dem är det viktigt att begreppet inte begränsas till att syfta till nationell eller etnisk härkomst, utan värnar om att det innefattar även mångfald av klass, kön, sexuell läggning, fysiska förutsättningar och annat som begränsar mötet mellan männi- skor. kommer Teater Terrier aktivt att delta i samtalen inför det av regeringen utlysta . I samarbete med Natik Awayez på Inkonst kommer ett seminarium eller en paneldebatt arrangeras med fokus på det fria kulturlivet, föreningslivet och subkulturers perspektiv på de frågeställningar ett sådant här initiativ uppifrån kan väcka. Vad menas med det mång- kulturella samhället eller etnisk mångfald och hur verkar en central målsättning av det här slaget på kulturlivets aktörer? Frågan till de inbjudna gästerna och publiken kommer också att vara: Hur vill du att kulturen ska vara mångfaldig? I och med Checkpoints turné i , och , erövrar vi flera nya erfarenheter. Vi har i samband med gästspelet i fördjupat vårt engagemang i och vill sprida erfarenheten till en bredare bas i organisationen. Förberedel- serna och tidigare resor i , och har genererat kontakter i ett nätverk av organisationer som bl.a. SIDA, , , Interna- tional Solidarity Movement och . Männi- skor och teatrar i dessa länder vill liksom vi bygga nya kulturella broar i då politiska broar bränns. Ambitionen är att och fortsätta underhålla och stärka våra kontakter och leta efter möjligheter till eventuella samarbeten. Teater Terriers planerade repertoar rymmer flera inslag som faller inom ramarna för Mångkulturårets syften. Året inleds med två mindre produktioner, Jag är här nu och (arbets- namn), som båda tar utgångspunkt i rädsla och främlingskap inför det okända, men också i viljan att förändra. pla- neras en föreställning skriven av , som belyser och ifrågasätter det heteronormativa samhället. Vi har också ambi- tionen att ta in ett gästspel med mellanösternanknytning, som en förlängning och utveckling av våra nuvarande kontakter. Teatern hoppas också på att kunna delta och arrangera samtal kring mång- kultur. Teater Terrier har beredskap att omprioritera verksamhets- planen beroende på hur ovan nämnda seminarier och samtal utvecklar sig och om nya idéer till projekt och samarbeten dyker upp. Nedan presenteras kort de projekt som faller inom ramarna för . Jag är här nu är en monolog med premiär av och med . Pjäsen handlar om en man som ser tillbaka på sin tonårstid och närmandet till nazistiska gruppe- ringar och frågar sig vad det var som hände egentligen. Hur blev man man? Vad var priset för att få tillhöra en gemenskap? Temat belyser moderna manlighetsritualer och det samhälle vars värde- ringar kring könsroller och vuxenhet speglas i unga mäns koder och symbolspråk. (även namnet på pjäsen) har överklagat sitt utvisnings- besked. Han har suttit i serbiskt koncentrationsläger och vaknar skrikandes om nätterna. Han kan inte längre dela sovrum med sin familj. Tolken Nusreta, som också är från Bosnien men som varit länge i , har tagit sig an honom och hans familj och kämpar för att de ska stanna. De har bjudit in publiken till ett möte för att påverka . Texten kom till efter research på flyktingförläggningen i Karlsund och bygger på verkliga berättelser. Den leker med publikmötet som verktyg. Vad har gjort för att överleva? Kan vi acceptera en flykting som inte bara är ett offer? Har flyktingar rättigheter? Vilka flyktingar kan vi tänka oss att ta emot? Vilka krav ställer vi på dem för att få stanna? Vad vill vi ha ut av att ta emot dem? Två dukar för tre är arbetsnamnet på en pjäs som ska färdigställas av och som ska sättas upp . Historien kretsar kring ett par som experimenterar med sin sexualitet och bjuder in en tredje part i sin tvåsamhet. Frå- gan är hur vi använder sexualitet som maktmedel i relationer och vad den så omtalade sexualiseringen av samhället kan betyda på individnivå. När sexuella fantasier förverkligas sker ett verkligt gränsöverskridande som utmanar många föreställningar om hur kärlek bör praktiseras. I pjäsen blir den sexuella utlevelsen ett sätt att kompensera för tomheten i de borgerliga strukturerna för sam- levnad och i slutändan är det främlingen, den avvikande, som får betala för experimentet. Så befästs borgerlighetens vampyrlika iver att sluka alla avvikelser från och för att till varje pris kunna berömma sig själv för sin tolerans och vidsynthet. bjuder Teater Terrier in Bambie 8 från : Ordlös teater av absolut världsklass. De har en helt egen metod som kommer skådespelare i regionen tillgodo i workshops på Tea- ter Terrier förutom att de framför minst en av sina pjäser på scen på 28. Teatern vill också bjuda in någon av de kontakter de etablerat i och för gästspel. Gruppen har fått av Kulturstöd för ett Mellanösternanknutet gästspel och diskuterar just nu vad som vore mest intressant för dem och Malmöpubliken. I övrigt beror gäst- spelsprogrammet på de förfrågningar som kommer till teatern, hur väl dessa passar deras egen planering och hur pass intressanta de är för teatern. Bad Boy Bubby av är en Askungensaga i post- modern tappning där musiken och den frihetskärlek som uttrycks i subkulturer får fritt utlopp. Den ska spelas , samt i framtida uppföljningar. Berättelsen handlar om hur utanförskap bidrar till en absurd bild av vårt samhälle, där ett vanvett blir blottat i de mest vardagliga ting. Tanken är att projek- tet ska hållas levande , med ett antal publika möten på vägen, och på så vis bryta mot konventionen med stängda repetitioner fram till premiär. Teater Terrier har en ständigt pågående diskussion om pjäsidéer och arrangemang, vilket gör att ytterligare arrangemang kan komma att dyka upp inom ramen för . De hoppas på en pågående kommunikation med samordnare för pro- jektet, och ser fram emot att delta aktivt i ett samtal om mångkul- tur. , teaterchef eller , producent Dansstationen vill vara en mötesplats för en mångfald av dans- konstens uttryck, gränsande till bildkonst, musik, performance med flera konstarter. Dansstationen vill utvidga begreppet "vi" i mötet med nya samarbetsparter på kring gästspel, turné- kompani och . Utbytesprojekt äger rum mellan och : , , , , och . Städerna möts på scen i en minifestival på och på Inkonsts nya scen. Genomförs med stöd från Nordisk Kulturfond, Nordscen med flera parter i och . , och ligger på samma breddgrad, på gränsen mellan löv- och barrskogsklimat. En författare från skriver en text på temat till en Malmökoreograf, som besö- ker för att arbeta fram en första skiss, och en koreograf och författare från gör samma sak. Sedan skrivs den svenska texten nummer två utifrån den ryska koreografin, och vice versa inför skiss två. Det samlade resultatet visas i alla tre stä- derna, i omkring . Projektet är en del av Dansstationens pågående utbyte med med stöd från . Vänta, jag ska bara...: en thriller om döden, makt och maktlöshet av . Upp- följaren till succén Make med genustema, som turnerat över hela landet. är temat synen på livet, döden och livet efter döden i olika kulturer. Medverkar gör dansarna och plus två andra dansare/skådespelare/musiker. Premiär för unga vuxna i alla åldrar. Produktionen görs av Dansstationens turnékompani och spelas på turné inom ! Och i flera sammanhang 2007. Om man vaknar och vill se dans? Treårigt projekt med stöd från , där Dansstationen vill knyta samarbeten med olika kommuner, stads- delar m fl för att ge den unga publiken en starkare bas i mötet med danskonsten. Projektledare är och projektet inled- des med det engelska gästspelet under Malmöfesti- valen för bebisar . Kontaktperson: are/artistic director Föreningen har ingen planerad aktivitet men deltar mycket gärna i Mångkulturåret. Föreningen skulle bland annat kunna framföra föreställningar och/eller prova på verk- samhet samt kortare föredrag om dansen. Föreningen är en ideell förening som vill verka för en kulturell mångfald inom orientalisk dans, inte enbart med tanke på etnisk bakgrund hos utövarna, utan även med tanke på en mångfald inom de dansformer och stilarter som samsas under begreppen "orientalisk dans" och ibland "magdans". (För enkelhetens skull kommer begreppet orientalisk dans att användas fortsättningsvis). Den kommersialiserade makten är stark (också) inom orientalisk dans och kan man se hur detta ibland ställt till problem både för dansformen som konstart, men också för dess utövare. I storstadsregionerna är detta mest synligt. Framförallt också genom att det blivit allt vanligare att orientalisk dans fram- förs på restauranger, nattklubbar o dyl. Även sexualisering av ori- entalisk dans förekommer och kan då ha att göra med vad upp- dragsgivare önskar när de anställer en orientalisk dansös. Orientalisk dans är ett mycket stort och komplext område, kul- turellt och geografiskt. Det finns många utövare över hela världen, både i öst och väst vilket är glädjande. Föreningen vill verka för en positiv utveckling inom orientalisk dans, både med tanke på den konstnärliga kvalitén men också med tanke på att sprida kunskap och väcka debatt inom Föreningen reflekterar kring vad det är som gör orienta- lisk dans etnisk i motsats till t ex modern dans eller klassisk balett? Varför betraktas inte de sistnämnda dansformerna som etniska? Är det människorna som utövar en viss sorts dans, det geografiska området där dansen utförs eller dansformen i sig som gör den etnisk? Vilka människor och dansformer betraktas som etniska? Är t ex svensk folkdans etnisk dans? Kan orientalisk dans någonsin vara modern (dans), och i så fall är det då äkta? Kontaktperson: Styrelsen i Zhagareet, Husets Kör, en Malmökör som består av ca 45 korister, kommer under ledning av körledare framföra en uppsättning med arbetsnamnet Flyttfåglar & Springmänniskor. Husets kör ämnar hinna med 10 15 föreställningar . Genomgående tema i uppsättningen kommer att vara livets möten och avsked. Den kommer att handla om människor som flyttar till något och människor som flyttar ifrån något, människor på flykt undan en ohållbar situation och människor som ständigt befinner sig på resande fot drivna av lusten att lära känna världen. Människor som återvänder hem geografiskt, socialt eller kulturellt. Föreställningen kommer att framställas i form av körteater vilket har blivit körens sceniska uttryckssätt. Kontakt- person: - MAF Gilgamesh - han som vägrade dö. I för nära levde en man som hette Gilgamesh. Han var kung i Uruk, dåtidens största stad. Redan tidigt kom hans livsöde att fängsla fol- ken i . Berättelsen om Gilgamesh innehåller allt som en bra historia skall ha: spänning, äventyr och kärlek. Den hänsynslöse Gilgamesh vill bli berömd och uträtta stordåd. När hans bäste vän dör blir det dock en vändpunkt för honom och han ger sig ut på en vandring för att söka meningen med livet. Vad är berömmelse egentligen värd? Hur uppnår man visdom? att vara spännande ställer historien om hjältekungen en rad frågor som är rent existentiella: vad innebär det att vara männi- ska? Hur skall man leva sitt liv? Föreställningen har visats i på Drömmarnas Hus i och förhoppningen är att även spela den på festivaler i och . Tanken är att föreställningen skall spelas på olika platser . Föreningen har i huvudsak arrangerat konserter i olika lokaler i . Förening har till ändamål att främja integrationsprocessen i , genom att via olika kulturformer skapa möten mellan människor. Föreningen ska verka för ett öppnare klimat för människor av alla etniska och kul- turella tillhörigheter i . Föreningens syfte är framförallt att lyfta fram den afrikanska kulturen, synliggöra människor från den Afrikanska kontinenten och visa en alternativ bild av . Afri- kaner är en utav de mest diskriminerade folkgrupperna i väst- världen och målet med arbetet är att några av de barriärer som finns, ska brytas ned och att förståelsen mellan människorna ska öka. anordnade föreningen turdagar i Folkets Park, för att låta publiken ta del av ett bredare utbud av det glädjefyllda, genuina i afrikansk kultur. Musik, dans, konst, litteratur, mat, mode som kulturbärare pre- senterades för deltagarna, som med alla sinnen kunde uppleva och njuta av ett traditionellt förankrat evenemang. visades ett brett spektrum från den afrikanska kulturen. Det anordnades workshops i batik, hårflätning, djembe, matlagning, dans m m. Afrikagrupperna hade även informationsbord. Tre före- läsare med olika inriktning pratade kring litteratur, den muntliga traditionen och kulturens villkor i . Det fanns också en afri- kansk marknad, där kan man kunde hitta allt från matvaror, skön- hetsprodukter, kläder, hantverk, mat, och böcker. Artister från hela framträdde, bland andra Alione Kasse, , Wakilo, Fore Forte. Ett barnprogram fanns för de mindre med föreställningar, konserter och dansföreställningar, sagoläsning, filmvisning etc. Detta arrangemang (med fri entré), blev mycket lyckat och uppskattades enormt av publiken. Därför är avsikten att genomföra ett liknande arrangemang och före- ningen vill gärna att detta skall bli en återkommande händelse i Malmös kulturutbud. Kontaktperson: före- ningen Original I finns Mix musik, som är en av de största aktörerna inom mångfald och mångkultur. De har fått regeringens förfrågan direkt och svarar därför själva beträffande sina planer . Detta gäller även Inkonst, musikscen, men också kulturarrangör i den breda bemärkelsen med mångfald i fokus. Verksamheten flyt- tar in i nya lokaler i kvarteret , vilket gör att verksamheten kan bli ännu bredare . Film/Foto – BUFF En årlig internationell barn- och ungdomsfilmfestival som arran- geras i . BUFF 2006 är den 23:e festi- valen och äger rum . Ambitionen är och har alltid varit att bjuda på ett filmprogram med hög kvalitet. Programmet skall präglas av nyproducerad film från hela världen. BUFF visar cirka 100 filmer . Dagvisningarna vänder sig främst till skolorna (från förskola till och med gymnasiet och eftergymnasiala utbildningar) både i och i kranskommuner. Kvällsvisningarna vänder sig till all- mänheten från . Helgvisningarna är familjeinriktade. BUFF har en publik på cirka 14-15 000 personer. BUFF är svensk officiell filmfestival i samarbete med . BUFF har en växande målgrupp som består av filmbranschen, producenter, regissörer, manusförfattare, distri- butörer, finansiärer men också av pedagoger som arbetar med barn och unga och rörlig bild i någon form. Cirka 1 000 personer i filmbranschen besöker BUFF för att få inspiration, skapa och utveckla nätverk. På BUFF 2005 (den 22:a festivalen) var det även cirka 200 internationella gäster från 16 länder. BUFF är en mångkulturell festival - inte bara en filmfestival som visar film för barn och unga. BUFF visar filmer från stora delar av världen. Filmen som media är global och vandrar lätt över hela världen genom olika nätverk. BUFF visar film på originalspråk, vilket betyder att vi värjer oss mot att dubba filmer till svenska. Filmerna är textade på engelska Detta ställer höga krav på publiken att läsa engelsk text. De problematiserar inte detta utan rycks oftast med i filmens handling. BUFF menar att det är viktigt att man för HÖRA de olika språken och tonfallen och att detta är en viktig del i ett integrationsarbete. Allt är inte svenskt eller engelskt. Filmerna gör att man kan vänja sig vid olika språk och olika kulturer som skildras i filmerna och att vi är olika men ändå lika. Många filmer ger en annan bild av olika kulturer som vi inte all- tid ser i nyhetssammanhang som annars är vår länk ut i världen. Filmen har en förmåga att träna sin publiks empatiska förmåga eftersom det handlar om identifikation när man berättar med film. BUFF visar film för en publik som består av som kommer från ett annat land. BUFF har inga exakta procentsiffror, men är en mångkulturell stad så det ger sig själv. Den dominerande delen av skolpubliken kommer från områden som och Lindängen som har en ännu större andel invandrar- barn. BUFF besöks av regissörer från stora delar av världen och dessa blir också synliga för publiken vid presentationer. Här skapas före- bilder. BUFF har med andra ord redan från starten varit en integ- rationsfestival och ett mångkulturellt förtecken. Internationellt räknas BUFF som en av de viktigaste barn- och ungdomsfilmfesti- valerna i världen. Inte minst på grund av att de ställer höga krav på sitt program och sin publik, som klarar det galant. 1992 fick BUFF för det kreativa arbetet med att sprida bra film till barn och unga.