sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. om offentliga erbjudanden om aktieförvärv () utarbetade en rekom- mendation rörande offentligt erbjudande om aktieförvärv i och för samgående mellan bolag. Rekommendationen, som hämtade sina grunddrag från Code on Takeovers and Mergers, fungerade väl och vann allmän tillämpning. En revidering av rekommendationen gjordes . Rekommendationen revidera- des även då bl.a. regler om budplikt infördes. I ljuset av utvecklingen på aktiemarknaden och ett stort antal uttalanden från har NBK funnit anledning att göra ännu en översyn av rekommendationen. Resultatet av det arbetet avrapporterades i en reviderad rekom- mendation rörande offentliga erbjudanden om aktieförvärv, vilken trädde i kraft . NBK har därefter fortsatt över- synen av rekommendationen i två avseenden. Det handlar för det första om skyldigheten för en budgivare att i samband med offent- liggörandet av ett offentligt erbjudande tillkännage att rekommen- dationen och besked om tolkning och tillämpning av rekommendationen skall gälla för erbjudandet. Det handlar också om utformningen av reglerna om budplikt. Arbetet har föranlett ändringar i rekommendationen, vilka träder ikraft . Rekommendationen har därvid bytt namn till Regler rörande offentliga erbjudanden om aktieförvärv. Förevarande regler skall tillämpas vid offentliga erbjudanden om aktieförvärv på den svenska aktiemarknaden. Vid sådana erbjudan- den finns normalt ingen direktkontakt mellan budgivaren och aktieägarna i målbolaget. Det föreligger ingen förhandlings- situation, utan de aktieägare som får ett erbjudande har att på basis av upplysningar i ett prospekt antingen acceptera eller förkasta erbjudandet. Det finns därför i samband med offentliga erbjudanden ett behov av att genom ett regelverk av föreliggande slag tillförsäkra aktieägarna i målbolaget vissa grundläggande rättigheter och garantera dem en rättvis behandling. Reglerna skall följas av budgivare och, i vissa delar, målbolag. Det är emellertid för förtroendet för aktiemarknaden och närings- livet av största vikt att reglerna också respekteras av dem som i olika egenskaper ger råd eller på annat sätt biträder budgivare, mål- bolag eller andra aktörer vid offentliga erbjudanden. De enskilda bestämmelserna behandlar de olika momenten i budprocessen och följer i huvudsak processen i kronologisk ord- ning. På detaljplanet skiljer sig förhållandena i en budprocess ofta från en annan budprocess. Bestämmelserna är därför i stor utsträckning förhållandevis generellt utformade. , som i likhet med NBK har till uppgift att verka för god sed på den svenska aktiemarknaden kan ge besked om hur bestäm- melserna skall tolkas och tillämpas och hur olika parter bör förfara i konkreta situationer. De allra flesta tvistefrågor bör på detta sätt kunna lösas på ett snabbt och auktoritativt sätt utan inblandning av domstol. Därigenom undviks bl.a. den osäkerhet som normalt råder vid prövning av aktiemarknadsfrågor i allmänna domstolar. Bestämmelserna skall tolkas mot bakgrund av sitt syfte. Det innebär att inte endast bestämmelsernas ordalydelse utan också den bakomliggande tanken med bestämmelserna skall respekteras. Bestämmelserna om budplikt bör emellertid inte annat än i rena kringgåendesituationer tillämpas på andra situationer än som följer av ordalydelsen. Till ledning för tolkning av bestämmelserna finns det inlednings- vis anledning att erinra om vissa grundprinciper som reglerna vilar på. Dessa principer bör tjäna som vägledning i situationer där reg- lerna inte ger något besked eller där de i det enskilda fallet inte visar sig vara ändamålsenliga. Grundprinciperna är följande. Aktiemarknaden förutsätter för sin existens allmänhetens förtro- ende. Ett av aktiemarknadens särdrag är att åtgärder av en aktör har omedelbar betydelse för en stor krets av personer utan direkt- kontakt dem emellan. Var och en måste kunna förlita sig på information som rör ett aktiemarknadsbolag. Det gäller även inom ramen för en budprocess. Som en konsekvens av detta före- skrivs bl.a. att ett offentligt erbjudande får lämnas endast under förutsättning att budgivaren har en allvarligt menad avsikt att genomföra erbjudandet och har vidtagit noggranna förberedelser för att kunna göra det. Var och en som uppträder som aktör i en budprocess - budgivare och aktieägare i budgivarbolaget, målbolagets styrelse och ledning liksom målbolagets aktieägare och medverkande rådgivare i bud- processen - måste ansvara för att inga åtgärder vidtas som kan äventyra förtroendet för aktiemarknaden. Likabehandling av målbolagets aktieägare En grundläggande tanke bakom reglerna är att aktieägarna i mål- bolaget skall behandlas på ett likvärdigt sätt. Ingen aktieägare eller aktieägargrupp i målbolaget får på ett otillbörligt sätt gynnas i för- hållande till andra aktieägare exempelvis i fråga om det erbjudna vederlaget. Ett offentligt erbjudande spänner över under vilken budgivaren bl.a. skall offentliggöra sitt beslut att lämna erbjudandet, hålla bolagsstämma om sådan behövs, utarbeta ett prospekt och sända detta, eller en informationsbroschyr, till aktie- ägarna i målbolaget. Aktieägarna i målbolaget skall avge sin eventu- ella accept under acceptfristen, varefter budgivaren, om erbjudan- det fullföljs, skall utbetala vederlaget. De åtgärder som måste vidtas och de för erbjudandet aktuella omständigheterna varierar så mycket från fall till fall att det i reglerna inte anges någon bestämd tidsperiod inom vilken erbjudandet skall avslutas. Eftersom en långdragen process kan leda inte bara till att verksamheten i mål- bolaget försvåras utan också till att handeln i målbolagets aktier påverkas negativt understryks emellertid vikten av en skyndsam hantering. Erbjudandet får inte pågå än vad som är nödvändigt. Enkelhet och tydlighet i informationsgivningen Aktieägarna i målbolaget skall ges tillräcklig tid och information för att kunna fatta ett välgrundat beslut om erbjudandet. I reglerna föreskrivs därför att acceptfristen skall löpa under en viss minsta tid och att utförlig information skall lämnas till aktieägarna dels i samband med erbjudandets offentliggörande, dels i prospektet. Erbjudandets villkor skall vara tydligt beskrivna och möjliggöra en uttolkning av komplicerade moment. I reglerna upptas också utförliga bestämmelser om av vad prospektet skall innehålla. Dessa bygger i stor utsträckning på NBKs regler om utformning av prospekt (1999). Respekt för målbolagets aktieägares beslutanderätt Ett offentligt erbjudande är riktat till aktieägarna i målbolaget. Det är viktigt att dessa får ta ställning till erbjudandet utan inblandning från annans sida. skall skriftligen uttala sig om erbjudandet, men får inte utan aktieägarnas godkännande vidta någon åtgärd som typiskt sett är ägnad att försämra förutsättning- arna för erbjudandets lämnande eller genomförande. I.1 Dessa regler skall tillämpas då en svensk eller utländsk, fysisk eller juridisk person (budgivaren) offentligt erbjuder aktieägare i ett svenskt aktiebolag (målbolaget) vars aktier är noterade på en svensk börs eller auktoriserad marknadsplats att på generellt angivna villkor överlåta aktier till budgivaren. I avsnitt III finns också regler om skyldighet att i vissa fall lämna ett offentligt erbjudande. Reglerna i avsnitt I, II och IV skall också tillämpas då någon offentligt erbjuder aktieägare i ett utländskt bolag vars aktier är noterade vid en svensk börs eller auktoriserad marknadsplats att på generellt angivna vill- kor överlåta aktier till budgivaren. Om inte annat föreskrivs, gäller vad som sägs om aktier i tillämpliga delar också konvertibler, teckningsoptioner, vinstandelsbevis, emissions- rätter och motsvarande finansiella instrument som utgivits av ett sådant bolag som avses i första och andra styckena. Innehavare av sådana finansi- ella instrument skall därvid anses som aktieägare. Reglerna är tillämpliga på offentliga erbjudanden avseende finansi- ella instrument utgivna av ett svenskt bolag vars aktier är noterade på en svensk börs eller auktoriserad marknadsplats. Det framgår av första stycket och innebär bl.a. att ett erbjudande avseende aktier i ett svenskt bolag vars aktier uteslutande är noterade på en utländsk marknadsplats inte omfattas av reglerna. Däremot skall reglerna tillämpas vid ett erbjudande avseende aktier i ett svenskt aktiebolag vars aktier är noterade såväl på en svensk börs eller auktoriserad marknadsplats som på en utländsk marknadsplats. I andra stycket slås fast att reglerna i vissa delar skall tillämpas vid ett offentligt erbjudande avseende utländska aktier eller depåbevis som är noterade vid en svensk börs eller en auktoriserad marknads- plats. Det gäller avsnitten I, II och IV. Reglerna i avsnitt III om budplikt och avsnitt V om innehållet i prospekt gäller däremot inte för erbjudanden avseende utländska aktier eller depåbevis. Det är uppenbart att det i de fall ett utländskt bolag har sina aktier note- rade inte bara i utan också i ett eller flera andra länder kan uppkomma konflikter mellan regler i de olika länderna. Budgivaren eller målbolaget får i sådana fall med stöd av punkten I.2 ansöka om dispens från de aktuella reglerna. I allmänhet bör därvid gälla att utrymmet för dispens är större ju mindre del av handeln i aktierna som sker i . Reglernas tillämplighet är inte beroende av budgivarens natio- nella hemvist. Det har inte heller någon betydelse om budgivaren är en fysisk eller juridisk person. I takt med ett ökat inslag av utländskt ägande av aktier i svenska aktiemarknadsbolag förekommer det vid offentliga erbjudanden till aktieägarna i sådana bolag, att budgivaren inte endast har att iaktta NBKs regler utan även måste ta hänsyn till bestämmelser i ett eller flera andra länder. Att utforma ett erbjudande så att det uppfyller kraven i samtliga berörda länder kan ibland vara mycket tidsödande och kostnadskrävande. Eftersom förhållandena kan skilja sig åt i olika situationer, är det inte möjligt att i ett regelverk av före- varande slag ställa upp principer för hur sådana regelkonflikter skall lösas. Det får avgöras från fall till fall, bland annat mot bakgrund av internationell praxis, i vad mån erbjudandet skall riktas till aktie- ägare i alla länder och om de svenska reglerna skall tillämpas fullt ut i alla avseenden. Reglerna är tillämpliga inte bara på erbjudanden som avser samt- liga aktier i målbolaget utan också på partiella erbjudanden. I punkten II.13 finns vissa regler som bara gäller partiella erbjudan- den. Enligt sista stycket skall vid tillämpning av reglerna, om inte annat anges, vad som sägs om aktie i tillämpliga delar också gälla kon- vertibler, teckningsoptioner, vinstandelsbevis, emissionsrätter och motsvarande finansiella instrument som utgivits av ett sådant bolag som avses i första och andra styckena. Innehavare av sådana finansiella instrument skall därvid anses som aktieägare. I texten används därför med två undantag – punkten II.9 i fråga om premi- ens storlek och avsnitt III om budplikt – endast uttrycken aktie(-r) respektive aktieägare även när andra, med aktie här jämställda instrument och innehavare avses. Ett offentligt erbjudande riktat endast till innehavare av köp- optioner omfattas inte av reglerna. Detta hindrar inte att formen för ett sådant erbjudande kan bli föremål för Aktiemarknadsnämn- dens prövning med beaktande av de principer som reglerna ger uttryck för. rätt att tolka och meddela undantag från reglerna kan ge besked om hur reglerna skall tolkas och tillämpas. Nämnden kan också medge undantag från reglerna. Ett sådant undantag kan förenas med villkor. Ett regelverk för offentliga erbjudanden kan inte i detalj behandla alla frågor som i praktiken kan uppkomma vid sådana erbjudanden. Det är därför av stor vikt att det finns en instans som kan ge aukto- ritativa och slutliga besked om hur reglerna skall tolkas och tillämpas. Den uppgiften ankommer enligt förevarande bestäm- melse på , som i likhet med NBK har i uppdrag att verka för god sed på den svenska aktiemarknaden. Reglerna skall tolkas och tillämpas på ett sätt som överensstäm- mer med deras syfte. I anslutning till flera av bestämmelserna framhålls uttryckligen att en osäkerhet om bestämmelsens inne- börd i det enskilda fallet bör undanröjas genom en förfrågan hos . Det gäller bl.a. punkterna II.5, 6, 7 och 16, men kan givetvis också gälla andra bestämmelser. I vissa bestämmelser anges att särskilda skäl kan motivera avsteg från den uppställda regeln. I den mån kommentarerna till bestäm- melserna inte ger tillräcklig ledning bör i sådana fall tillfrågas. Förhållandena i olika budsituationer är sällan identiska. Det är inte möjligt att i ett generellt tillämpligt regelverk fullt ut beakta sådana skillnader. Det är därför nödvändigt att förena reglerna med ett dispensinstitut, enligt vilket undantag kan medges från samtliga eller vissa regler. Även den uppgiften ankommer på . Åtgärder vidtagna av personer närstående till budgivaren I.3 Med åtgärder vidtagna av budgivaren skall på de punkter och i den omfattning som där anges jämställas åtgärder vidtagna av: a.företag inom samma koncern som budgivaren, b.make, registrerad partner eller sambo till budgivaren, c.omyndigt barn till budgivaren som står under budgivarens vårdnad, d.någon med vilken budgivaren träffat en överenskommelse om att genom ett samordnat utövande av rösträtten inta en långsiktigt gemensam hållning i fråga om målbolagets förvaltning, eller e.någon som på grund av avtal eller av annat skäl samverkar med budgivaren i de avseenden som reglerna behandlar. Bestämmelsen innehåller en uppräkning av de rättsubjekt som i vissa fall skall jämställas med budgivaren. Det skall ske i de fall där så särskilt anges i reglerna, se punkterna II.10–12 och avsnitt III. Bestämmelsen medför att åtgärder vidtagna av något eller några av de uppräknade subjekten får samma konsekvenser som om bud- givaren själv hade vidtagit handlingen i fråga. Enligt punkten a) skall med budgivaren jämställas företag som ingår i samma koncern som budgivaren. avses det- samma som i aktiebolagslagen (1975:1385). Vad som i den lagen sägs om moderbolag skall emellertid i detta sammanhang också gälla fysiska personer och andra juridiska personer än aktiebolag. Det innebär bl.a. att bestämmelsen kan tillämpas även då budgiva- ren ingår i en utländsk koncern. Enligt punkten b) skall med budgivaren jämställas make, registre- rad partner eller sambo till budgivaren. Med sambo avses detsamma som i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem och lagen (1987:813) om homosexuella sambor.1 Enligt punkten c) skall barn till budgivaren, som är omyndigt och står under budgivarens vård- nad, jämställas med budgivaren. Det närståendeförhållande som beskrivs i punkten d) förutsätter att det mellan budgivaren och någon annan, fysisk eller juridisk, person finns en skriftlig eller muntlig överenskommelse om att genom ett samordnat utövande av rösträtten inta en gemensam och långsiktig hållning i fråga om bolagets förvaltning. Bestämmelsen kan bli tillämplig exempelvis om det finns en överenskommelse om att , dvs. flera verksamhetsår, samordna utövandet av rösträtten vid val av i vart fall så många styrelseleda- möter att dessa utgör en majoritet i styrelsen. Bestämmelsen är däremot inte avsedd att förhindra tillfällig eller endast från tid till annan förekommande samverkan inför styrelseval eller andra stämmobeslut. Punkten e) förutsätter inte att parterna kommit överens om en viss gemensam hållning i fråga om målbolagets förvaltning. Bestämmelsen kan träffa exempelvis det fallet att två eller flera parter samverkar vid förvärv av aktier inför ett planerat offentligt erbjudande. 1 Lagarna har ersatts av sambolagen (2003:376). Vid tvekan om huruvida ett visst förhållande är att betrakta som ett närståendeförhållande enligt förevarande bestämmelse bör tillfrågas. I.4 Information som enligt reglerna skall offentliggöras, skall i form av ett pressmeddelande lämnas till minst två etablerade nyhetsbyråer samt minst tre rikstäckande dagstidningar. Motsvarande information skall lämnas till den börs eller auktoriserade marknadsplats där målbolagets aktier noteras. Om budgivaren har en hemsida på Internet skall informa- tionen också möjligt hållas tillgänglig på hemsidan, om inte sär- skilda skäl talar däremot. På flera ställen i reglerna föreskrivs att uppgifter skall offentlig- göras. I förevarande bestämmelse anges hur detta skall gå till. Upp- gifterna i fråga skall i form av ett pressmeddelande lämnas till minst två etablerade nyhetsbyråer och minst tre rikstäckande dags- tidningar. Senast då informationen lämnas för offentliggörande skall den också lämnas till den börs eller auktori- serade marknadsplats där målbolagets aktier noteras. Om budgivaren har en hemsida på Internet, skall den informa- tion som offentliggörs som huvudregel också möjligt hållas tillgänglig på hemsidan. Särskilda skäl, t.ex. att erbjudandet inte riktas till aktieägare i vissa länder, kan emellertid motivera att informationen inte hålls tillgänglig för var och en på detta sätt. II Bestämmelser om förfarandet, erbjudandets utformning m.m. Förutsättningar för att få lämna ett erbjudande II.1 Ett offentligt erbjudande får lämnas endast efter förberedelser, som utvisar att budgivaren har förmåga att genomföra erbjudandet. Ett offentligt erbjudande påverkar normalt kursen på aktierna i målbolaget. I vissa fall påverkas också kursen på aktierna i bud- givarbolaget. Ett erbjudande har därför stor betydelse för aktie- handeln, men det är också av betydelse för styrelsen och den verk- ställande ledningen i målbolaget och kan även få effekt på den i bolaget bedrivna verksamheten. Det är mot nu angivna bakgrund viktigt att erbjudanden offent- liggörs endast om budgivaren har en allvarligt menad avsikt att genomföra erbjudandet och har vidtagit noggranna förberedelser för att kunna göra detta. Det senare innebär att budgivaren normalt skall ha använt sig av expertis, förtrogen med den svenska aktie- marknaden och dess reglering. Av bestämmelsen framgår att förberedelserna skall ha utvisat att budgivaren har förmåga att genomföra erbjudandet. Det innebär ifråga om ett helt eller delvis kontant erbjudande bl.a. att budgiva- ren skall ha förvissat sig om att han har finansiella resurser att genomföra erbjudandet. Erbjudandet får vara finansierat med kre- diter. Om budgivaren för genomförande av erbjudandet är bero- ende av att utbetalning av kreditbeloppet eller motsvarande sker och finansiären har uppställt villkor för detta, framgår av punkten II.4 att erbjudandet måste villkoras av att sådan utbetalning sker. Budgivaren förutsätts i efterhand kunna visa, t.ex. genom skrift- lig dokumentation, hur förberedelsearbetet genomförts. Bestämmelsen skall inte tolkas så att budgivaren, i förekom- mande fall, måste ha förvissat sig om att nödvändiga myndighets- tillstånd kommer att erhållas. Den innebär inte heller att budgiva- ren måste ha säkerställt att ett eventuellt nödvändigt bolagsstäm- mobeslut kommer att fattas. Budgivarens skyldighet att avstå från handel i målbolagets aktier efter en påbörjad due diligence-undersökning II.2 Genomför någon som avser att lämna ett offentligt erbjudande en s.k. due diligence-undersökning av målbolaget, och erhåller han därvid från målbolaget information som i icke oväsentlig grad är ägnad att på- verka en värdering av bolagets aktier, får han inte handla i dessa aktier för- rän motsvarande information lämnats till aktieägarna och aktiemarknaden. Det förekommer att en potentiell budgivare, som en del av för- beredelserna för erbjudandet och i samverkan med målbolaget, genomför en s.k. due diligence-undersökning av förhållandena i målbolaget. Budgivaren kan då få information som övriga aktie- ägare och aktiemarknaden inte har tillgång till och som i icke oväsentlig grad är ägnad att påverka en värdering av bolagets aktier. För att upprätthålla principen om aktieägarnas likabehandling och förtroendet för aktiemarknadens funktionssätt skall därför en bud- givare som påbörjat en due diligence-undersökning och erhållit sådan information avstå från att köpa och sälja aktier i målbolaget till dess motsvarande information lämnats till aktieägarna och aktiemarknaden. Det i bestämmelsen uppställda kravet att den erhållna informa- tionen "i icke oväsentlig grad är ägnad att påverka en värdering av bolagets aktier" är lägre än motsvarande krav i insiderstrafflagen (2000:1086). Det här uppställda handelsförbudet är således mer långtgående än lagens förbud. Av punkten II.15 framgår att om målbolaget i samband med en due diligence-undersökning lämnar icke offentliggjord information till budgivaren och denna information är ägnad att i icke oväsentlig grad påverka en värdering av bolagets aktier, skall målbolaget se till att informationen lämnas till aktieägarna och aktiemarknaden. Budgivarens skyldighet att offentliggöra ett erbjudande II.3 Den som beslutat att lämna ett erbjudande som avses i punkten I.1 skall offentliggöra erbjudandet genom ett pressmeddelande med uppgift om: vem budgivaren är, hur många aktier i målbolaget som budgivaren äger eller på annat sätt kontrollerar samt hur stor andel av aktiekapitalet och röstetalet för samtliga aktier i målbolaget som dessa representerar, vilka finansiella instrument som omfattas av erbjudandet, de huvudsakliga villkoren för erbjudandet innefattande bland annat pris, förekommande premie och beräkningsgrund för sådan premie, hur erbjudandet finansieras, eventuella villkor för erbjudandets fullföljande (fullföljandevillkor), att NBKs regler rörande offentliga erbjudanden om aktieförvärv och besked om tolkning och tillämpning därav gäller för erbjudandet, i vilken utsträckning budgivaren erhållit besked om att aktieägare i budgivarbolaget avser att rösta för ett för erbjudandet erforderligt beslut av bolagsstämman i budgivarbolaget, i vilken utsträckning budgivaren erhållit bindande eller villkorade utfästelser om accept av erbjudandet från aktieägare i målbolaget eller om aktieägare gjort allmänna positiva uttalanden om erbjudandet, motiven till erbjudandet i korthet samt, om vederlaget utgörs av aktier i eller aktierelaterade instrument utgivna av budgivaren, så långt praktiskt möjligt förvärvets effekter - och i ett framtids- perspektiv - på budgivarbolagets resultat och ställning, också uttryckt per aktie när så är meningsfullt, samt när ett prospekt beräknas bli lämnat och en så exakt tidsplan som möjligt för erbjudandets genomförande. När någon beslutat att lämna ett offentligt erbjudande är det av hänsyn till bl.a. prisbildningen på aktierna av största vikt att erbjudandet offentliggörs. Det skall ske genom ett pressmeddelande som, i den utsträckning det är möjligt, innehåller för kursbildningen relevanta fakta. I förevarande punkt anges vad pressmeddelandet skall innehålla. I pressmeddelandet skall upplysas om budgivarens identitet. Om budgivaren är ett svenskt aktiemarknadsbolag räcker det normalt att budgivarens firma anges. I annat fall skall budgivaren presente- ras på ett för aktieägarna i målbolaget och aktiemarknaden relevant sätt. Av presentationen skall bland annat framgå nationellt hemvist, ägarförhållandena i huvuddrag samt verksamhetens art och storlek. Det senare innebär även att vissa, väsentligare finansiella nyckeltal skall redovisas. Av pressmeddelandet skall vidare framgå hur många aktier i mål- bolaget som budgivaren äger eller på annat sätt kontrollerar, t.ex. genom optionsavtal, samt hur stor andel av aktiekapital och totalt röstetal i målbolaget som dessa representerar. Pressmeddelandet skall också innehålla uppgift om vilka finansi- ella instrument som omfattas av erbjudandet.