sou · GTB390d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Information om möjligheten till abort får endast ges muntligt när kvinnan besöker sin läkare eller en auktoriserad rådgivnings- byrå. Skriftlig information får inte lämnas i t.ex. annonser eller broschyrer. Läkaren eller annan rådgivare får inte hänvisa (refer) en kvinna till en enhet som gör abort. Kvinnan måste själv boka tid för abort men kan vid rådgivningstillfället få telefonnummer och adress till enheter i andra länder som utför abort. Sjukhus och enheter som utför abort i och annonserar på Internet och det är möjligt för en 7Regulation of Information (Services outside State for Termination of Pregnancies) Act 1995. A Guide to the Regulation of Information (Services outside State for Termination of Pregnanciee) . irländsk kvinna att boka tid via Internet. Enheterna får dock inte annonsera i . Den irländska regeringen bildade en särskild myndighet med uppdraget att begränsa antalet crisis pregnancies genom utbildning, rådgivning och preventivmedels- service. Myndigheten ska även medverka till att begränsa antalet aborter genom att göra andra alternativ mer tilltalande. Dessutom ska myndigheten främja att kvinnan får råd och medicinsk service efter det graviditeten är avslutad oberoende av vilket val kvinnan har gjort. Myndigheten bedriver även uppföljning och forskning om crisis pregnancy. Hur gör de irländska kvinnorna? gifte sig de unga kvinnorna när de blev med barn. av barnen till kvinnor föddes utanför äktenskapet. Av dessa barn adopterades nästan alla bort, fler än 97 procent9. är det mindre skuldbelagt att vara ensamstående mamma även i och betydligt fler barn föds utanför äktenskapet, av barnen till tonårsmödrar av alla barn. Att föda sitt barn och sedan adoptera bort det är ovanligt, av barnen till ensamstående mödrar 2000. Betydelsen av äktenskapet har minskat och andra familjebildningar har ökat även i . Antalet aborter har ökat. Den engelska statistiken över aborter visar att antalet kvinnor som uppgivit en irländsk adress ökat från 4 1991 till 6 2001. Antalet var 6 2004. Det mot- svarar ungefär 7 8 aborter per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 . av aborterna avsåg ensamstående kvinnor och 53 pro- cent kvinnor som var yngre än 25 år10. Av de irländska kvinnor som valde abort hade drygt hälften fått någon form av rådgivning före aborten i sitt hemland enligt en O`Keeffe, S. Crisis Pregnancy and Pregnancy Decision Making: An Outline of Influencing Factors. Report No 1. 10UK Government 2005. Statistical Bulletin, Abortion Statistics, and . Abort i SOU 2005:90 intervjuundersökning av ett urval kvinnor genomförd 2001 av Crisis Pregnancy Agency11. Nästan alla irländska kvinnor som genomgår en abort reser till eller i och till kliniker som är nära flygplatsen. En irländsk kvinna som vill få abort måste betala den fulla kost- naden för aborten. Det gäller även när den bakomliggande orsaken är en våldtäkt, ett skadat eller att kvinnans liv är i fara. Hon måste ordna och betala för resan till ett annat land och själv betala kostnaden för den utförda aborten. I kostar en abort 6 beroende på enhetens standard och graviditetens längd12. Enligt IFPA13 är priset ca för en abort före utgången av gravi- ditetsvecka tolv på en enhet med normal standard. Irländska kvinnor har även börjat resa till eftersom en abort är billigare där, för okomplicerade aborter före utgången av vecka tolv. En större andel av aborterna sker i ett senare skede för irländska kvinnor än för inhemska kvinnor i och . Av de irländska aborterna skedde före utgången av graviditetsvecka före utgången av vecka tolv. Motsvarande andelar för de inhemska kvinnorna var 40 respektive 81 procent14. I utförs endast medicinsk abort om kvinnan bor i när- heten eller vistas i inom en radie som inte över- stiger från den klinik/enhet som genomför aborten. Som en konsekvens erbjuds irländska kvinnor nästan uteslutande kirurgiska aborter. De kirurgiska aborterna sker polikliniskt och kvinnan kan resa hem som aborten genomförs. Conlon, C. Pregnancy Counselling and . Report No 12. 12Kay , , . 13Rosie Toner, . Facing up to Reality, an submission to the on Abortion. Irländska kvinnor har rätt till post-abortion care dvs. en medi- cinsk uppföljning i sitt hemland efter aborten. Den irländska hälso- och sjukvården är ansvarig för vård av kvinnor med eventuella komplikationer efter abort. Sådan vård ingår i den irländska sjuk- vårdsförsäkringen. har en restriktiv abortlag med en tillämpning som gör att det nästan är omöjligt att få en legal abort. Den illegala abortverk- samheten är omfattande och den som kan betala har inte svårt att få en abort utförd i . Beskrivningen av den polska situationen grundas främst på inter- vjuer i samt skriftligt material från the Fede- ration for Women and Family Planning i (Federa)16. Ändrade regler för abort hade som andra kommunistiskt styrda länder i en liberal abortlag 1956 1993, som innebar att abort var tillåtet både på medicinsk och på social grund (svåra levnadsomständigheter). Allmänna sjukhus och privata kliniker utförde aborter. Svenska kvinnor reste främst till för abort då hade mycket restriktiva regler för abort. Tillämpningen av reglerna för abort blev restriktivare17 i samband med att fick en ny regim. Sålunda infördes utan att lagen ändrades en restriktiv prövning av vad som var svåra levnadsomständigheter. Skälen för abort av sociala skäl skulle godtas av två gynekologer och en allmänläkare och kvinnan var också tvingad att rådgöra med en av staten godkänd psykolog. ändrades lagen och svåra levnadsomständigheter var inte längre ett skäl för abort. Det polska parlamentet (Sejm) antog The Family Planning, Protection of Human Fetus and Conditions for 15Wanda Nowicka Executive Director and , Federa; , ; , Executive Director TRR; , Senator polska parlamentet; and , Depart- ment of Public Health; , ; , ; , Prof. med. The Anti-Abortion in , the functioning, social effects, attitudes and behaviors. Termination of Pregnancy Act. Lagen betonar det ofödda barnets rätt till liv. De privata abortklinikerna förbjöds. bestäm- des att staten skulle garantera fri tillgång till och information om preventivmedel samt förbättra familjepolitiken. 1996 återinförde parlamentet svåra levnadsomständigheter som skäl för abort. Ändringen blev dock kortvarig. En prövning av lagen i högsta rättsinstans och ett senare beslut i det polska parla- mentet innebar att lagen upphävdes och regler för abort kom att gälla. Den polska lagen tillåter aborter under följande omständig- heter: 1.Graviditeten innebär ett hot för moderns liv och hälsa. Två läkare ska besluta och aborten ska utföras på allmänt sjukhus. 2.Det finns en stor risk för att fostret är allvarligt skadat. Risken ska bekräftas av två läkare och aborten ska utföras på allmänt sjukhus. 3.Graviditeten är en följd av en våldtäkt, ett brott som ska vara styrkt av åklagare. Aborten ska utföras före utgången av gra- viditetsvecka 12 och kan då även ske på en privat klinik. Trots att lagen tillåter abort på dessa grunder är det i praktiken så gott som omöjligt att få en legal abort utförd. Enligt Federa för- vägras många kvinnor en legal abort trots att de enligt lagens villkor skulle ha rätt till en sådan. Proceduren för att få en legal abort beviljad är omständlig och tidsödande. Många läkare vägrar att utföra aborter med hänvisning till sitt samvete. Utveckling av antal legala aborter utförs endast ca 150 legala aborter på allmänt sjukhus18. Siffran ska relateras till att ca 10 miljoner kvinnor i fertil ålder bor i och till att ca 300 000 legala aborter utfördes innan de restriktiva reglerna för abort infördes. Ca hälften av aborterna skedde på allmänt sjukhus SOU 2005:90 Abort i och hälften på privata kliniker, vilka senare inte ingick i den officiella statistiken. Förbudet mot abort har inte ökat barnafödandet utan tvärtom har antalet födda barn och födelsetalen fortsatt att minska i som i alla andra europeiska länder. 2004 var födelsetalet 1,219 vilket kan jämföras med 1999 och 2,3 . Se tabell 10.3. Tabell 10.3 Utveckling av födelsetal och antal legala aborter på allmänt sjuk- hus i 1999 The Anti-Abortion in . De restriktiva reglerna för legal abort har inneburit en förskjutning från legala till illegala aborter. Givetvis finns ingen statistik över antalet illegala aborter men samtliga våra intervjupersoner be- kräftade att det sker en omfattande illegal verksamhet och upp- skattade antalet inom en variationsvidd på 70 000 till 150 000 i . De illegala aborterna uppfattas i allmänhet som medicinskt säkra. Många aborter utförs av gynekologer på deras privata mottag- ningar. Enligt hälsoministeriet behandlas dock fler kvinnor med komplikationer efter abort på de allmänna sjukhusen även om problemet inte anses som stort. Det anses vara lätt att få kontakt med en klinik eller gynekolog som utför abort. Kliniker annonserar öppet i dagstidningen med rubriker som gynekologi med fullständig service, gynekologisk ser- vice med moderna metoder, tjänster för kvinnor etc. Verksamheten sker främst i de större städerna. Legala aborter ingår i den allmänna sjukförsäkringen i och kvinnan betalar endast en mindre avgift för en abort som utförs på allmänt sjukhus. De illegala aborterna måste kvinnan själv betala. Aborter har därigenom blivit en inkomstkälla för gynekologer och andra som utför aborter på sina privata mottagningar. Enligt Federa är priset för en illegal abort mellan 4 . Abort i andra länder En del kvinnor väljer att resa från till ett annat land för att där få en legal abort utförd. Omfattningen bedöms dock vara liten och uppfattningen är att antalet kvinnor som reser har minskat . Organiserade abortresor som förekom har upphört eftersom researrangörerna blev åtalade. Kvinnor som bor i gränstrakter kan sporadiskt själva resa till , , och . Endast ett mindre antal kvinnor gör längre resor, t.ex. till . För det stora flertalet polska kvinnor är det dyrare och svårare att resa utomlands för en abort än att få aborten illegalt utförd i . En kvinna som genomgår en illegal abort straffas inte. Den som utför en illegal abort (abortören) kan straffas med upp till fängelse. Straffet kan bli ända upp till fängelse om kvinnan dör som följd av en illegal abort. Trots den omfattande illegala verksamheten leder relativt få fall till åtal av personer som utför aborter. blev 3 av 42 åtalade och åtalades 6 av 62 fall20. 20 Federa 2000. The Anti-Abortion in . Preventivmedel säljs i . Tillgången till preventivmedel på- verkas emellertid av en negativ attityd från läkare till att förskriva. Någon subvention av priset finns inte och det är dyrt och svårt för kvinnor att få moderna p-piller. Läkare skriver i regel endast ut recept på 2 3 månader åt gången vilket betyder att kvin- nan förutom medicinkostnaden måste betala för upprepade läkar- besök21. Apoteken tillhandahåller i regel inte akut p-piller (dagen efter piller) och många läkare vägrar att förskriva sådana eftersom den katolska kyrkan betraktar pillren som abortframkallande medel. Enkäter som redovisats av Federa visar att av kvinnorna använder p-piller. Vanligast är att inte använda några preventivmetoder alls, , avbrutet samlag eller så kallade säkra perioder . Kondom används av 20 . Försäljningen av kondomer ökar dock och bland personer har uppgivit att de använder kondom. Kravet på sexualundervisning i skolorna upphörde . Den undervisning som sker i skolorna syftar till att förbereda för familjebildning och att öka födelsetalen. Den katolska kyrkan har stort inflytande. Unga människor får bristfällig undervisning om sexualitet och om risker för smitta med sexuellt överförda infek- tioner trots att den sexuella debuten sker långt före åldern för giftermål. Perioden som unga människor har sex utanför äkten- skapet ökar även i . Dåliga kunskaper om smittskydd och bristen på gynekologisk hälsovård uppfattas vara ett större hälsoproblem i än det stora antalet illegala aborter22. 21Piotr Kalbarczyk, TRR. 22Piotr Kalbarczyk, TRR. Polska hälsovårdsministeriet har inget program för att hindra utbredningen av klamydiainfektioner varken genom att kartlägga smittspridning eller genom att informera om hur man skyddar sig mot smitta. Man anser sig ha ett lågt antal hiv-smittade, 10 000 15 000 identifierade fall men det finns inga åtgärder för att hindra smittspridning. Det sker en mycket begränsad screening för cervixcancer. Det är köer för att få en ultraljudundersökning. Ingen screening görs heller för att diagnostisera bröstcancer. Erfarenheter i länder som tillåter abort för kvinnor från andra länder Rätt många länder i tillåter att kvinnor från andra länder kommer för en abort. Det gäller de flesta östeuropeiska länder men även , , och (från ). Här beskrivs erfarenheterna i och . De nordiska länderna behandlas i kapitel 11. Underlag för att beskriva erfarenheterna i har hämtats från material och intervjuer under ett studiebesök . Aborter blev lagliga i 198424. Abortfrågan hade då varit politiskt kontroversiell ett par decennier25. bilda- des med syftet att inrätta kliniker i hela landet som utförde medicinskt säkra aborter. var det mycket svårt att få en abort utförd på de holländska sjukhusen. Trots att abort var olagligt och straffbelagt ökade antalet abort- kliniker snabbt och även utförs huvuddelen av antalet aborter på sådana specialiserade kliniker. 23Bert van Herk, Managing Director, ; , Researcher and Mechteld , Psychologist, ; , , . 24Wet Afbreking Zwangerskap trädde i kraft . 25Ministerie van Buitenlandse Zaken 2003. Questions and answers on Dutch policy on abortion. Kvinnor från andra länder Redan när abortklinikerna inrättades kunde kvinnor från andra länder komma för en abort. Lagen ändrade inte denna möjlighet. 2002 avsåg av alla aborter kvinnor som bor i andra länder. Andelen var dock betydligt högre tidigare, 1995. Kvinnorna kom främst från , /och . Antalet kvinnor från dessa länder minskade betydligt när abort blev möjlig i det egna hemlandet. kommer dock kvinnor från och /till för abort. De spanska kvinnorna har slutat resa utomlands för abort. Antalet kvinnor från övriga länder har ökat något, men det är inget stort antal kvinnor som kommer från och för abort. Se tabell 10.4. Tabell 10.4 Antal aborter i efter kvinnans hemland Källa: Inspectie voor de Gesundheidszorg. En kvinna får enligt den nederländska abortlagen avbryta en oönskad graviditet och har rätt att själv besluta om abort. Enda kriterium enligt lagen är att hon befinner sig i en besvärlig situa- tion. Hon ska ha möjlighet att ta ett väl övervägt beslut och därför ska det enligt lagen gå minst mellan en första kon- sultation hos läkare till dess att aborten genomförs. Tidsgränsen för en abort är . Efter denna gräns är abort inte tillåtet. Aborten måste utföras på sjukhus eller på en klinik som är godkänd för abortverksamhet. Abort i SOU 2005:90 Abortklinikerna utför övervägande antalet aborter 2003 var 16 privata kliniker godkända för att utföra aborter. av alla aborter utfördes på dessa specialiserade abort- kliniker26. Det är således endast en mindre andel av aborterna som utförs på sjukhus. De flesta kvinnor besöker först sin familjeläkare som remitterar kvinnan till en klinik för abort. Även kvinnor från andra länder kan göra det första besöket hos sin läkare i hemlandet. Som nämnts kan aborten utföras tidigast efter det första läkarbesöket. Kvinnor som är bosatta i får kostnaden för aborten täckta av sjukvårdsförsäkringen. Kvinnor som bor i andra länder måste själva betala aborten eller få täckning för kostnaden av sjukvårdsförsäkringen i sitt hemland. En abort före utgången av graviditetsvecka 12 kostar 4 och en senare abort mer än 6 000 kronor27. Frekvensen aborter är låg i , mindre än hälften av den i i alla åldrar. 2003 utfördes 8,5 aborter per 1 000 kvinnor 15 bosatta i . I var mot- svarande andel 20,2 detta år. Det är svårt att förklara skillnaderna. Statistiken i är korrekt28 vilket också styrks av att abortklinikernas inkomster är direkt relaterade till antalet utförda aborter. Se tabell 10.5. 26Stichting Samenwerkende Abortusklinieken Nederland (Stisan) 2004. Abortus in Neder- land 2003. 27Bert van Herk, . SOU 2005:90 Abort i Tabell 10.5 Antal aborter i och per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 2003 Källor: Stisan 2004. Abortus in Nederland 2003. Statistik hälsa och sjukdomar 2004:9. har haft liberala regler för abort sedan 196729 och har det varit tillåtet för kvinnor från andra länder att få en abort i . Abortlagen omfattar , och medan har restriktivare regler för abort. Abort är tillåtet om två legitimerade läkare bedömer att så kan ske enligt lagens villkor. Generellt får abort inte ske efter utgången av graviditetsvecka 24. Abort kan beviljas på grund av något eller några av följande skäl. 1.graviditeten innebär en risk för kvinnans liv 2.aborten är nödvändig för att förhindra en allvarlig bestående skada i kvinnans fysiska eller mentala hälsa 3.att fullfölja graviditeten innebär en risk för kvinnans fysiska och mentala hälsa som är större än om graviditeten avslutas 4.att fullfölja graviditeten innebär en risk för den fysiska och mentala hälsan hos kvinnans existerande barn som är större än om graviditeten avslutas 5.det finns en hög risk för att barnet som föds kommer att vara allvarligt handikappat. 29 The Abortion Act of 1967. Aborter får endas genomföras på NHS () sjukhus eller på registrerad och godkänd oberoende klinik. Abort måste utföras av legitimerad läkare. De flesta aborter motiveras av skäl nr 3 dvs. en risk för kvinnans fysiska och mentala hälsa, 2004. En vid tolkning av vad som är ett hot mot kvinnans hälsa gör att en kvinna i praktiken kan få abort på egen begäran trots restriktionerna i lagen. Totalt genomfördes 194 200 aborter 2004 i och var- av 185 400 avsåg den inhemska befolkningen30. Frekvensen aborter var 17, 8 per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 i och (20,0). av aborterna utfördes före utgången av graviditetsvecka 12 () och var medi- cinska aborter (). När abortlagen infördes ökade antalet utländska kvinnor som genomgick en abort och var som flest, 56 600 i och 1973. Förbättrade möjligheter till abort i , Tysk- land, och har inneburit att betydligt färre kvinnor i har rest till för abort. har antalet utländska kvinnor som kommit till och för en abort varit omkring 10 000 . 2004 kom endast 8 760 vilket är det lägsta antalet . Den stora majoriteten kom från Irländska republiken, 6 200. Från andra delar av kom 1 800 kvinnor varav 1 300 från . Ca 500 kvinnor kom från andra länder i och 300 från andra världsdelar. Det var totalt endast 13 kvinnor från som genomgick en abort i och 2004. 30 UK Government 2004. Statistical Bulletin, Abortion Statistics, and . Abort ingår i sjukvårdsförsäkringen för inhemska kvinnor och är i princip gratis. av aborterna utfördes på allmänt sjukhus 2004 och resterande på godkända privata kliniker. av kvinnorna inklusive de utländska kvinnorna betalade själva hela kostnaden för aborten. Kostnaden varierar mellan 7 bl.a. beroende på graviditetens längd och använd metod för aborten. De privata klinikerna har en utåtriktad service och är lätta att ta kontakt med, bl.a. via Internet, och de annonserar om sin service i massmedia. 11 Regler för abort i Samtliga nordiska länder, , , , och har haft en tillåtande inställning till abort. De abortlagar som då trädde i kraft gäller med vissa ändringar fortfarande. Reglerna skiljer sig åt mellan länderna. I , och kan kvinnan få abort på egen begäran. Tidsgränsen i och är utgången av graviditetsvecka 12 och i av vecka 18. Tillstånd från en nationell eller en regional myndighet krävs för senare aborter. I och måste kvinnan alltid ha tillstånd för att få abort enligt vissa kriterier som anges i lagarna. Före utgången av graviditetsvecka 12 beviljas tillståndet av en eller två läkare och efter av en nationell myndighet. Även regleringen av vad som gäller för kvinnor som önskar abort och som är bosatta i annat land varierar mellan de nordiska länder- na. I ska som nämnts kvinnan ansöka om tillstånd hos rättsliga råd. En ändring av den danska abortlagen innebär att utländska kvinnor kan få abort om aborten utförs före utgången av graviditetsvecka 12 och kvinnan själv betalar. I och finns ingen särskild reglering i abortlagarna utan de allmänna reglerna för att söka vård över gränserna gäller även för aborter. Samtliga nordiska länder omfattas av vilka innebär att personer från ett EU-land i vissa fall har samma rätt till vård (även abort) som den inhemska befolk- ningen. Se vidare kapitel 12. Den danska abortlagen, Lov om svangerskapsafbrydelse og foster- reduktion (LBK nr 541 af 16/06/2004) ger kvinnor rätt att på egen begäran få abort till och med graviditetsvecka 12. Den läkare kvin- nan vänder sig till skall erbjuda stödsamtal både före och efter Regler för abort i aborten samt informera om de risker som en abort kan medföra. Om kvinnan står fast vid sin önskan om abort ska en sådan utföras. Efter utgången av graviditetsvecka 12 kan kvinnan efter särskilt tillstånd få abort i följande sex situationer: 1.Graviditeten, förlossningen eller omsorgen om barnet medför nedsättning av kvinnans hälsa på grund av sjukdom, svaghet eller levnadsförhållanden. 2.Graviditeten har uppkommit efter incest, våldtäkt eller andra sexualbrott. 3.Det finns en risk för att barnet kan drabbas av allvarligt kroppsligt eller själsligt lidande. 4.Kvinnan kan inte på grund av kroppslig eller själslig svaghet ge barnet den omsorg som barn kräver. 5.Kvinnan kan inte på grund av ungdom eller omogenhet ge barnet den omsorg som barn kräver. 6.Graviditeten, förlossningen eller omsorgen om barnet kan antas medföra en allvarlig belastning för kvinnan med hänsyn till hennes sociala förhållanden, ålder, arbetsbörda, familjeför- hållanden eller ekonomiska omständigheter. Om fostret är livsdugligt (ingen tidsgräns anges) får abort endast ske om det finns en risk att fostret är skadat enligt punkt 3. I varje kommun eller motsvarande ska inrättas ett eller flera organ, kallade Samråd, som ska besluta i framställningar om abort. Samrådet måste vara enigt vid beslut om abort. Vårdnadshavaren ska lämna sitt medgivande till abort om kvin- nan är ogift och under . Samrådet kan besluta att inte inhämta vårdnadshavarnas samtycke eller att abort får ske även om vårdnadshavarna inte har lämnat sitt samtycke. Samrådets beslut kan överklagas av kvinnan eller av hennes vårdnadshavare till Ankenaevnet (motsvarar länsrätt i ). Abort får endast utföras av läkare på sjukhus eller privata klini- ker med särskilt tillstånd. Efter utgången av graviditetsvecka 12 ska aborten utföras på särskilda offentliga sjukhus. Läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal som av etiska skäl inte vill medverka till abort har rätt att vägra delta. Regler för abort i Kvinnor som inte är bosatta i En kvinna som är bosatt i har rätt att få abort eller fosterreduktion. Kostnaderna för ingreppet ska ersättas av bosätt- ningskommunen. En kvinna som inte är bosatt i kan få abort under förutsättning att aborten utförs före utgången av graviditetsvecka 12, att kvinnan betalar för aborten och att kliniken bedömer att den har resurser för att utföra aborten. I förarbetena anges att lag- ändringen är nödvändig för att dansk lag ska överensstämma med för fri rörlighet för tjänster. Att ha en särskild bestäm- melse som hindrar kvinnor bosatta i ett annat EU-land att få en abort i anses strida mot EG-fördraget. Däremot behand- las inte i förarbetena till lagändringen om kvinnor från ett EU-land som uppfyller villkoren i förordningen (EEG) 1408/71 har rätt till fri abort i på samma villkor som kvinnor bosatta i landet. I förarbetena anges följande: Retten til at få foretaget abort m.v. vederlagsfrit i offentligt regi vil dog fortsat vaere knyttet til et krav om bopael i landet. Selv om der således på dette punkt opretholdes en restriktion for den fri udveksling af tjenesteydelser, er dette i overensstemmelse med EU-retten.