sou · GTB399 · 2006-01-01 00:00:00 — Ett underskott av närings- verksamheten som kvarstår från det föregående beskattningsåret skall dras av i den utsträckning det inte finns några begränsningar i detta kapitel eller i bestämmelserna om kvalificerade underpris- överlåtelser i 23 kap. 29 §, om avdrag vid likvidation och konkurs i 25 a kap. 32 §, om kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 21-26 och 28 §§, om verksamhetsavyttringar i 38 kap. 17 § eller om underskott av andelshus i 42 kap. 33 §. I inkomstslaget kapital tillämpas bestämmelserna i inkomstslaget näringsverksamhet om - mervärdesskatt i 15 kap. 6 §, 16 kap. 16 § och 19 kap. 14 §, 14 Senaste lydelsen 2000:1355. -utgifter för representation i 16 kap. 2 §, -utländsk skatt i 16 kap. 18 och 19 §§, -beräkning av anskaffnings- utgift och omkostnadsbelopp i 20 - förvärv av tillgångar till - förvärv av tillgångar till underpris i 23 kap. 11 §, och underpris i 23 kap. 11 och 12 §§, - återföring av avdrag för avsättning till ersättningsfond och särskilt tillägg i 31 kap. 21 och 22 §§. Belopp som skall dras av i inkomstslaget näringsverksamhet enligt 27 kap. 27 §, skall tas upp i inkomstslaget kapital. Belopp som skall tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet enligt 27 kap. 27 §, skall dras av i inkomstslaget kapital. Om avdrag erhållits för nedskrivning av en tillgång skall omkostnadsbeloppet för tillgången minskas med ett belopp som motsvarar avdraget minskat med vad som tagits upp tidigare. Bara verkliga kapitalförluster skall anses som kapitalförluster. En kapitalförlust på en andel i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening som en fysisk person gjort vid avyttring av andelen anses som en verklig kapital- förlust även om en kvalificerad underprisöverlåtelse gjorts från aktiebolaget respektive den ekonomiska föreningen mot en ersättning som motsvarar minst tillgångens skattemässiga värde. Om den kvalificerade underprisöverlåtelsen gjorts mot en ersättning som understiger tillgångens skattemässiga värde anses kapitalförlusten inte vara verklig till ett belopp mot- svarande skillnaden mellan det skattemässiga värdet på tillgången, och ersättningen för tillgången. Om en tillgång har överlåtits Om en tillgång har överlåtits till ett företag, skall det belopp som tagits upp i inkomstslaget företag, skall det belopp som tagits upp i inkomstslaget tjänst räknas in i omkostnadsbeloppet för andelarna i det förvärvande företaget eller i företag som företaget eller i företag som direkt eller indirekt äger andelar direkt eller indirekt äger andelar i det förvärvande företaget. i det förvärvande företaget. Bestämmelserna i 20, 21, 23 Bestämmelserna i 20, 21, 22, 23 och 24 §§ gäller för Vad som sägs om en Vad som sägs om en skall tillämpas också på en skall tillämpas också på en förpliktelse med sådan under- förpliktelse med sådan under- 15Senaste lydelsen 2001:1176. 16Senaste lydelsen 2000:540. 22 §18I den utsträckning kapital- förluster, vid avyttringar av andelar i svenska aktiebolag och utländska juridiska personer som inte är marknadsnoterade, orsakats av kvalificerade under- prisöverlåtelser skall av kapitalförlusterna dras av.Första stycket är inte tillämpligt på en sådan förlust om den kvalificerade under- prisöverlåtelsen gjorts före ingången av det beskattningsår för vilket kapital- förlusten skall dras av.Första stycket är inte heller tillämpligt på en sådan förlust till den del den skattskyldiges sammanlagda kapitalförlust på andelar i företaget under beskattningsåret understiger 50 000 kronor.Kapitalförluster på andra marknadsnoterade delägarrätter än sådana som avses i 21 § samt kapitalförluster på sådana andelar i svenska aktiebolag och utländska juridiska personer som inte är marknadsnoterade skall, om inget annat framgår av 22 §, dras av i sin helhet mot kapitalvinster på sådana till- gångar. Att kapitalförluster på utländsk valuta eller fordran i utländsk valuta i vissa fall inte skall dras av följer av 6 §. 20 §17 Kapitalförluster på andra marknadsnoterade delägarrätter än sådana som avses i 21 § samt kapitalförluster på sådana andelar i svenska aktiebolag och utländska juridiska personer som inte är marknadsnoterade skall dras av i sin helhet mot kapitalvinster på sådana till- gångar. 17Senaste lydelsen 2000:540. 18Tidigare 22 § upphävd genom 2000:540. Juridiska personers kapitalförluster på delägarrätter för vilka avdrag skall göras får dras av bara mot kapitalvinster på delägarrätter. Om en del av en sådan förlust inte kan dras av, får den dras av mot en annan juridisk persons kapitalvinster på delägarrätter om var och en av de juridiska personerna 1.begär det vid samma års taxering, och 2.med avdragsrätt kan lämna koncernbidrag till den andra juridiska personen. Till den del en förlust inte kan dras av enligt första stycket behandlas den det följande beskattningsåret som en ny kapitalförlust på delägarrätter hos den juridiska person som haft förlusten. Första och andra styckena gäller inte en kapitalförlust som får dras av enligt bestämmelserna om avdrag vid likvidation och konkurs i 25 a kap. 26 §. Om säljaren överlåter en mottagen andel genom en underprisöverlåtelse, skall uppskovsbeloppet inte tas upp. I stället inträder köparen i säljarens skattemässiga situation när det gäller uppskovsbeloppet. Om säljaren överlåter en mottagen andel genom en kvalificerad underprisöver- låtelse, skall uppskovsbeloppet inte tas upp. I stället inträder köparen i säljarens skatte- mässiga situation när det gäller uppskovsbeloppet. I detta kapitel finns bestämmelser om överlåtelser av tillgångar till underpris från en fysisk person eller ett svenskt handelsbolag 19 Senaste lydelsen 2003:224. till ett företag som överlåtaren eller någon närstående till överlåtaren är delägare i. Bestämmelserna 2-6 §§ gäller Bestämmelserna 2-9 §§ gäller Bestämmelsen i 4 § andra Bestämmelsen i 4 § andra meningen gäller dock inte i meningen gäller dock inte i eller anskaffningsvärde i 10 och eller anskaffningsvärde i 7 § 11 §§ gäller i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital. näringsverksamhet och kapital. het gäller de inte bara för het gäller de inte bara för lagertillgångar och inventarier. lagertillgångar och inventarier. Bestämmelserna i 3-5 §§ Bestämmelserna i 3-5 §§ gäller om en fysisk person gäller om en fysisk person förening eller ett sådant svenskt överlåtaren, direkt eller indirekt, direkt eller indirekt, äger andelar äger andelar i. Bestämmelserna i 3-5 §§ Bestämmelserna i 3-5 §§ handelsbolag som har en fysisk person som delägare överlåter en näringsfastighet eller näringsbostadsrätt utan ersättning eller mot ersättning som understiger såväl tillgångens marknadsvärde som omkostnadsbelopp till ett sådant svenskt aktiebolag, en sådan svensk ekonomisk förening eller ett sådant svenskt handelsbolag som den fysiska personen eller någon närstående till honom, direkt eller indirekt, äger andelar i. Bestämmelserna i denna paragraf gäller dock inte överlåtelser som omfattas av bestämmelserna i 6-8 §§. handelsbolag som har en fysisk person som delägare överlåter en näringsfastighet eller näringsbostadsrätt utan ersättning eller mot ersättning som understiger såväl tillgångens marknadsvärde som omkostnadsbelopp till ett sådant aktiebolag, en sådan ekonomisk förening eller ett sådant handelsbolag som den fysiska personen eller någon närstående till honom, direkt eller indirekt, äger andelar i. Överlåtelser till utländska Närstående juridiska personer Bestämmelserna i 7 och 8 §§ gäller om en fysisk person överlåter en tillgång utan ersättning eller mot ersättning som understiger tillgångens marknadsvärde till 1.en utländsk juridisk person som överlåtaren eller någon närstående till överlåtaren, direkt eller indirekt, äger andelar i, eller 2.ett sådant svenskt aktiebolag, en sådan svensk ekonomisk förening eller ett sådant svenskt handelsbolag som en utländsk juridisk person som avses i 1, direkt eller indirekt, äger andelar i. Med närstående avses i detta kapitel inte syskon, syskons make eller syskons avkomling. Bestämmelserna i 7 och 8 §§ gäller också om ett svenskt handelsbolag som har en fysisk person som delägare överlåter en näringsfastighet eller näringsbostadsrätt utan ersättning eller mot ersättning som understiger tillgångens marknads- värde till 1.en utländsk juridisk person som den fysiska personen eller någon närstående till honom, direkt eller indirekt, äger andelar i, eller 2.ett sådant svenskt aktiebolag, en sådan svensk ekonomisk förening eller ett sådant svenskt handelsbolag som en utländsk juridisk person som avses i 1, direkt eller indirekt, äger andelar i. Inkomstslagen näringsverk- samhet och kapital Förvärvarens anskaffningsutgift eller anskaffningsvärde Den överlåtna tillgången skall anses ha avyttrats mot en ersättning som motsvarar till- gångens marknadsvärde. Om bestämmelserna i 2-5 §§ är tillämpliga, skall förvärvaren anses ha förvärvat tillgången för ett belopp som motsvarar den ersättning som överlåtaren enligt 3 § skall anses ha fått. När det gäller fåmansföretag, fåmanshandelsbolag och deras delägare m.fl. finns även särskilda bestämmelser om -förmån av utbildning i 11 kap. 17 §, -avdrag för framtida substansminskning i 20 kap. 23 §, - underprisöverlåtelser i 23 kap. 18-23 §§, överlåtelser i 23 kap. 18-23 §§, -avdrag för ränta på vinstandelslån i 24 kap. 6, 7 och 10 §§, -avskattning av fastighet i 25 a kap. 25 §, -när en fastighet eller andel är lagertillgång i 27 kap. 4-6 §§, -kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 27 §, -utskiftning vid ombildning av en ekonomisk förening till aktiebolag i 42 kap. 20 §, -andelsbyten i 48 a kap. 6 a, 8 a, 9, 12-14 och 16 §§, -avyttring av andelar i svenska handelsbolag i 50 kap. 7 § och 51 kap. 7 §, -pensionssparavdrag i 59 kap. 4, 10 och 15 §§, -familjebeskattning i 60 kap. 12-14 §§, och -grundavdrag i 63 kap. 5 §. andel i ett fåmansföretag under andel i ett fåmansföretag under de fem föregående beskattnings- de fem föregående beskattnings- åren varit verksam i betydande åren varit verksam i betydande omfattning i företaget eller i ett omfattning i företaget eller i ett annat fåmansföretag eller i ett verksamhet som bedriver samma eller likartad verksamhet, eller 2. företaget, direkt eller indirekt, under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren har ägt andelar i ett 20Senaste lydelsen 2003:224. annat fåmansföretag eller i ett fåmanshandelsbolag och andels- ägaren eller någon närstående till honom under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i detta fåmansföretag eller fåmans- handelsbolag. Om en sådan andel i ett fåmansföretag som inte skall anses vara kvalificerad enligt bestämmelserna i första stycket förvärvats under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren genom sådan utdelning på kvalificerad andel i ett annat fåmans- företag som på grund av bestämmelserna i 42 kap. 16 § inte har beskattats, skall villkoren i första stycket tillämpas som om det företag som den utdelade aktien avser vore det företag som delat ut aktien. Dör ägaren till en kvalificerad andel, anses andelen kvalificerad även hos dödsboet. Delägare i dödsboet likställs då med när- stående. Byggnadsrörelse som bedrivs som enskild näringsverksamhet anses som samma eller likartad verksamhet som fastighets- förvaltning som bedrivs i fåmansföretag, om någon av företagets fastigheter skulle ha varit en lagertillgång i byggnadsrörelsen om fastigheten hade ägts av den som bedriver byggnadsrörelsen. 1.Denna lag träder i kraft . Om inte annat följer av punkterna 2–7 tillämpas de nya bestämmelserna på beskattningsår som börjar efter . 2.De nya bestämmelserna i 20 b kap., 23 kap. 10 och 12 §§, 42 kap. 2 § samt 53 kap. tillämpas på överlåtelser och förvärv som görs efter ikraftträdandet. 3.Om den skattskyldige begär det tillämpas de nya bestämmelserna i 23 kap. 2, 2 a och 3 §§ redan vid taxering eller . 4.De nya bestämmelserna i 25 a kap. 1, 5 och 26-32 §§, 40 kap. 2 §och 48 kap. 26 § tillämpas när företaget upplöses efter ikraftträdandet. 5.De nya bestämmelserna i 44 kap. 23 § och 48 kap. 19, 20 och 22 §§ tillämpas på kapitalförluster på grund av avyttringar efter ikraftträdandet. 6.En andel som var lagertillgång enligt 27 kap. 6 § eller enligt 4 kap. 41 § lagen (1999:1230) om ikraft- trädande av inkomstskattelagen skall anses vara kvalificerad enligt 57 kap. efter utgången av 2006. 7.Om på grund av ikraftträdandet av bestämmelserna i 7 kap. 3, 7 och 15 §§ beskattning skall ske enligt 22 kap. 5 § skall denna beskattning underlåtas. 2Förslag till lag om ändring i lag (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 4 kap. 41 § skall upphöra att gälla, dels att 4 kap. 39 § skall ha följande lydelse. I fråga om fastigheter som förvärvats före det beskattningsår för vilket taxering skedde och som inte är privatbostadsfastigheter gäller – om inte annat följer av 40 § – i stället för bestämmelserna i 27 kap. 4, 5 och 18 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) att de är lagertillgångar om de var att anse som sådana vid taxering eller, om taxering inte skedde då, vid taxering, enligt vad som gällde enligt den upphävda kommunalskattelagen (1928:370) före ikraftträdandet av lagen (1981:295) om ändring i nämnda lag. i inkomstskattelagen (1999:1229) att en bestämmelse gäller för en fastighet som är lagertillgång enligt 27 kap. om- fattar bestämmelsen även en fastighet som är lagertillgång enligt föregående stycke. Denna lag träder i kraft och tillämpas på beskattningsår som börjar efter . 3Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Härigenom föreskrivs att 4 § kupongskattelagen (1970:624) skall ha följande lydelse. Skattskyldighet föreligger för utdelningsberättigad om denne är fysisk person, som är begränsat skattskyldig, dödsbo efter sådan person eller utländsk juridisk person, och utdelningen ej är hänförlig till inkomst av näringsverksamhet som bedrivits från fast driftställe här i riket. Skattskyldighet föreligger dock inte för utdelningsberättigad utländsk juridisk person för sådan del av utdelningen som motsvarar det belopp som skall beskattas hos delägaren enligt 5 kap. 2 a § eller 39 a kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229). För handelsbolag, europeisk ekonomisk intressegruppering, kommanditbolag och rederi föreligger skattskyldighet för den del av utdelningen som ej är hänförlig till inkomst av näringsverksamhet som bedrivits från fast driftställe här i riket och som belöper på delägare eller medlem som är begränsat skattskyldig. Skattskyldighet föreligger slutligen för utdelningsberättigad, som innehar aktie under sådana förhållanden, att annan därigenom obehörigen beredes förmån vid taxering till inkomstskatt eller vinner befrielse från kupongskatt. Skattskyldighet föreligger inte för person som avses i 3 kap. 17 § 2-4 inkomstskattelagen. Skattskyldighet föreligger inte heller för en juridisk person i en främmande stat som är medlem i Europeiska gemenskapen, om den innehar eller mer av andelskapitalet i det utdelande bolaget och uppfyller villkoren i artikel 2 i det av Europeiska gemenskapernas råd antagna direktivet om en gemensam ordning för beskattning avseende moder- och dotterbolag i olika medlemsstater i direktivets lydelse (90/435/EEG). Skattskyldighet föreligger inte heller för utländskt bolag som avses i 2 kap. 5 a § inkomstskattelagen och som motsvarar ett 22 Senaste lydelsen 2004:1148. sådant svenskt företag som avses i 24 kap. 13 § 1-4 den lagen, för utdelning på aktie om aktien är en sådan näringsbetingad andel som avses i 24 kap. 14 § första stycket 1 eller 2 samma lag. Som förutsättning för skattefrihet enligt sjätte stycket gäller att utdelningen skulle ha omfattats av bestämmelserna om skattefrihet i 24 kap. 17-22 §§ eller 25 a kap. 5, 6 och 8 §§ inkomstskattelagen, om det utländska bolaget varit ett svenskt företag. I fråga om innehavstid enligt 24 kap. 20 § samma lag gäller dock att andelen alltid skall ha innehafts vid utdelningstillfället. Skattskyldighet föreligger inte heller om utdelningen inte skulle ha tagits upp som utdelning enligt bestämmelserna i 23 kap. 11 § inkomstskattelagen om den skulle ha hänförts till någon som är obegränsat skattskyldig. Denna lag träder i kraft och tillämpas på utdelningar som lämnats eller . 1.Genom direktivet (dir. 2002:28) Vissa företagsskattefrågor (se bilaga) fick utredningen i uppdrag att se över vissa företagsskatte- frågor vid omstruktureringar m.m. 2.Den 11 mars 2004 erhöll utredningen tilläggsdirektiv (dir. 2004:28). Med anledning av tilläggsdirektivet har utredningen lämnat delbetänkandet Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet, SOU 2005:19. I delbetänkandet lämnades förslag till anpassning av den svenska skattelagstiftningen till utvidgningar och ändringar i ett EG-direktiv, det s.k. fusions- direktivet. I delbetänkandet ingick förslag beträffande svenska ekonomiska föreningar som köpande företag vid andelsbyten enligt 48 a kap. och 49 kap. IL. Att utredningen skulle se över denna fråga angavs redan i utredningens ursprungliga direktiv. Denna fråga slut- behandlades i delbetänkandet. Övriga frågor i det ursprungliga direktivet behandlas i detta slut- betänkande. Förslag avges i huvuddelen av dessa frågor. Vissa frågor är inte slutbehandlade och där lämnas inte förslag. 3.Genom tilläggsdirektivet överlämnades även dåvarande Riks- skatteverkets skrivelse med hemställan om vissa förtydliganden i de omstruktureringsregler som trädde 1999 (Fi 1999/2927) till utredning. I tilläggsdirektivet sägs att de omstrukturerings- frågor som aktualiseras i skrivelsen bör uppmärksammas vid redo- visning av uppdraget. 1.2Utredningens behandling av frågorna 1.Direktivet anger ett stort antal frågor. Frågorna har varierande omfattning och svårighetsgrad. Utredningen har prioriterat de frågor som mer direkt utgör uppskjutna ställningstaganden i reformeringen av omstruktureringsreglerna 1998 och framåt. Dessa frågor hänger även delvis samman. Utredningen kan enligt direktivet även lämna förslag om andra beskattningsfrågor som har samband med omstruktureringar än de som särskilt anges i direktivet. De frågor utredningen behandlat och som inte är särskilt angivna i direktivet har alla anknytning till de i direktivet särskilt angivna frågorna. 2.En reformering av byggnadsrörelsebeskattningen har ansetts angelägen eftersom en sådan reform kan anses påkallad alltsedan skattereformen 1990. Som framgår av kapitel 8 är reformeringen tämligen komplicerad och har inneburit ett omfattande arbete. Utredningens förslag omfattar de strukturella frågorna. 3.Vidare lämnas förslag om en avdragsrätt för förlorade inve- steringar när det företag som investeringen gjorts i likvideras eller går i konkurs (avdrag för likvidationsförluster). I övrigt lämnar utredningen förslag i frågor om Lundinreglerna, förluster på andelar till följd av värdeöverföringar, regelkonkurrens mellan den s.k. korrigeringsregeln och uttagsbeskattningsregler, över- låtelse till underpris av kapitalbeskattad egendom till utländsk juridisk person och värdepappersrörelse. Förslagen i sistnämnda frågor är av mer begränsad omfattning. 4.Utredningen har inte hunnit behandla frågan om det skatte- rättsliga avyttringsbegreppet. Frågan omfattar regler av många olika slag. Den tillgängliga tiden har inte bedömts vara tillräcklig för att slutföra en behandling av frågan. Utredningen har inte heller hunnit behandla frågan om options- och konvertibellån. I utredningens delbetänkande nämndes några frågor som utred- ningen om möjligt skulle återkomma till i slutbetänkandet (se s. 107 och 116). Dessa frågor har inte bedömts vara av den vikt att de bör utredas och eventuellt åtgärdas före någon av de övriga frågor som utredningen haft att lösa. Dessa frågor har utredningen därför inte behandlat. Slutligen har några frågor i ovan nämnda skrivelse från dåvarande inte hunnit behandlas. 1.3Utgångspunkter för utredningens arbete Utredningsfrågorna är som sagt av varierande karaktär. För omstruktureringar finns ett omfattande och konsekvent utformat regelsystem. Det har inte varit utredningens uppgift att överväga förändringar av strukturen på detta regelsystem utan endast att föreslå förändringar som innebär en utveckling av regelsystemet. För byggnadsrörelsebeskattningen etc. har det däremot varit utredningens uppgift att föreslå mer generella regelförändringar. Övriga frågor gäller mer begränsade regler/regelsystem. För nästan alla frågor gäller att de kräver överväganden om hur olika regler samverkar i det omfattande och komplicerade regel- systemet för företagsbeskattning. Jämförelser mellan regler, över- väganden om alternativ samt förslag till förändringar görs därvid med den strävan till konsekvens och neutralitet som skall utmärka företagsbeskattningen. Vid överväganden om företagsbeskattning i krävs ofta att även internationellt skatterättsliga aspekter beaktas. Detta har blivit viktigare dels för att de internationella transaktionerna och företagsgrupperna blivit fler och dels för att utländska alterna- tiv uppmärksammas alltmer vid skatteplanering. En bedömning av hur övervägda interna regler fungerar måste därför ofta komplet- teras med överväganden om det finns alternativ med utländska komponenter, som kan påverka det övervägda förslaget. Vid över- väganden om regelutformningen måste EG-rätten beaktas. Inter- nationella och EG-rättsliga aspekter kommer i varierande utsträck- ning att redovisas vid utredningens överväganden i olika frågor. Nedan skall översiktligt anges något om dessa principer och aspekter i ett mer generellt perspektiv. Det är inte en presentation av någon särskild metod för utredningens arbete utan mer några observanda om de utgångspunkter och förutsättningar som gällt. Utredningen strävar som ovan angavs efter att lämna förslag som så långt möjligt innebär en neutral och konsekvent beskattning och de nedan angivna utgångspunkterna kan vara till nytta för att göra detta arbete mer systematiskt. Som är fallet i nästan all mer komplex skattelagstiftning uppstår konflikter mellan olika syften. Avvägningarna mellan olika syften är en fråga om att prioritera dem emellan, men även en bedömning av hur realistiskt det är att man i verkligheten kan uppnå olika syften. 2.I flera av utredningens frågor är uppgiften att göra regelsystemet mer neutralt. Genom skattereformen 1990 har neutralitet fått ökad betydelse vid regelutformningen på företagsskatteområdet. Skatteregler är neutrala om de inte påverkar valet mellan möjliga handlingsalternativ. För regelutformningen innebär det att rele- vanta likartade alternativ bör beskattas på ett likartat sätt. I kon- kreta situationer är detta inte alltid lätt. Ett exempel finns i kapitel 8om byggnadsrörelsebeskattning där utredningen överväger om beskattningen av enskild byggnadsrörelse bör göras mer likartad beskattningen av fastighetsförvaltning eller beskattningen när verk- samheten drivs i aktiebolagsform. Ett mer generellt problem är att närliggande alternativ sällan är helt lika utan att skillnader finns i större eller mindre grad. I många konkreta situationer är det dock inte kontroversiellt att anse att en likartad beskattning är motiverad. Det är dock ofta svårt att tekniskt och praktiskt åstadkomma den likartade beskattningen. Utredningen anser att trots problemen så är neutralitetsbedöm- ningar centrala och viktiga utgångspunkter för utredningens ställningstaganden. Möjligheten och vikten av att uppnå neutralitet i praktiken får vägas mot andra effekter och syften. Särskilt praktiska aspekter kan ibland motivera att mer schablonmässiga, men åtminstone i teorin mindre neutrala, regler föreslås. 3.För några utredningsfrågor är syftet att försöka åstadkomma en mer konsekvent beskattning och att därigenom undvika att beskatt- ningen blir större eller mindre än den eftersträvade.