sou · GTB3100 · 2006-01-01 00:00:00 — Vad är personlig assistans? De uppgifter som förekommer i detta avsnitt kommer från tre källor, som i vissa fall är osäkra och svåra att foga samman till en helhetsbild: (tidigare RFV), som regelbundet redovisar hur många som är berättigade till assistansersättning enligt , hur många timmar detta gäller och hur mycket statlig assistansersättning som betalas ut. Den innehåller således inga uppgifter om insatser enligt LSS. statistik omfattar både statliga och kommunala kostnader för assistans- ersättningen. , som publicerar statistik över antal personer som har ett beslut om personlig assistans enbart enligt LSS, dvs. assistans som helt finansieras av kommunerna. Stati- stiken visar bl.a. i vilken utsträckning personer som har ett beslut om personlig assistans enligt LSS också har beslut om andra LSS-insatser. Statistiken ingår i Officiella Statistik. SCB, som publicerar uppgifter om kommunernas bokslut, där det går att se vilka utgifter som kommunerna haft för bl.a. personlig assistans. Dessa utgifter består av kostnader för den assistans som enbart anordnas enligt LSS och inte omfattas av assistansersättningen, men också av sjuklöneersätt- ningar vid frånvaro hos enskilda anordnare och jourkostnader. Också denna statistik ingår i Officiella Statistik. Personlig assistans enligt LSS och De senast tillgängliga siffrorna för både statens och kommunernas insatser i samband med personlig assistans är . Antalet personer som var berättigade till assistansersättning varierade något , men uppgick till i genomsnitt 12 300 personer. var dessutom omkring 3 900 personer berättigade till personlig assistans enbart enligt LSS.3 Antalet personer med assistansersättning ökade med omkring 4 200 personer under 3 Uppgiften om assistansersättning avser och är hämtad från hemsida på Internet (). Uppgiften om assistans enbart enligt LSS avser situationen och är hämtad ur rapporten personer – insatser enligt LSS , utgiven av . SOU 2005:100 Vad är personlig assistans? perioden –2003. Antalet personer som hade beslut om person- lig assistans enbart enligt LSS ökade inte i motsvarande utsträck- ning . uppgick statens utgifter för assistansersättning till och kommunernas kostnader för person- kostnaderna var alltså preliminärt omkring Motsvarande siffror för var kommunerna, dvs. Ökningen till 2004 var således . Sammanlagt ökade statens utgifter med –2004 och kommunernas kostnader med 2,9 miljarder . I vårt fortsatta arbete kommer vi att närmare beskriva och analy- sera de samlade kostnaderna för personlig assistans. 2.2.2Personlig assistans och andra rättigheter enligt LSS statistik över beslutade insatser bland kom- munerna och andra beräkningar visar att 3 900 personer var berät- tigade till personlig assistans enbart enligt LSS . Observera att detta antal enbart avser de personer som hade beslut om hjälp med grundläggande behov med i genomsnitt . Antalet var något lägre än , men eftersom förtydligat frågorna till kommunerna i den senaste undersökningen kan en direkt jämförelse bli miss- visande. Vidare beräknar att 2 100–4 100 personer hade beslut om råd och stöd som enda LSS-insats . Ytterligare omkring 48 000 personer hade detta datum en eller flera andra insatser än personlig assistans eller råd och stöd enligt LSS. De kommunala LSS-insatser som berörde flest personer var daglig verksamhet (2 410 personer ), bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna (19 800 personer) samt kontaktperson (16 100 personer). För varje enskild insats var andelen män större än andelen kvinnor. 4 Funktionshindrade personer – insatser enligt LSS . 2005, Resurser för att leva som andra – en analys av kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen (RFV nalyserar 2001:3), 2001, och Budgetpropositionen (prop. 2005/06:1), utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Vad är personlig assistans? För LSS-insatser utom personlig assistans uppgick kommuner- nas kostnader till 21,4 miljarder kronor.5 2.2.3Personlig assistans med statlig assistansersättning enligt LASS6 Om man enbart ser till kostnaderna för personlig assistans enligt så uppgick dessa till . Det var en ökning jämfört med året innan. Observera att denna kostnad avser hjälp med grundläggande behov som i genomsnitt överstiger . –2004 har kostnaderna stigit med i genom- snitt , vilket motsvarar . Enligt prognos för väntas kostnaderna fortsätta att stiga, dock i något avtagande takt. Kost- naderna väntas uppgå till . Som framgått delas kostnadsansvaret för assistansersättningen mellan stat och kommun . Staten står för av assistansersättningens totala kostnad medan kommunerna står för resterande del. Fördelningen av kostnaderna har i stort sett varit densamma –2004. har dock statens andel ökat något medan kommunernas har minskat. Enligt en analys som RFV gjorde beror kostnadsutveck- lingen framför allt på att antalet assistansberättigade var betydligt större än förväntat, de som var i behov av stöd behövde mer än förväntat, schablonbeloppet har ökat över åren.7 En omständighet som också kan ha betydelse är att den assistans- berättigade som fyller får behålla sin personliga assistans från . 5 Kommunernas hushållning med resurser 2004. Uppgifter från kommunernas och kommunalförbundens bokslut . Statistiska Meddelanden OE 25 . 6Hela detta avsnitt bygger på information från . 7Resurser för att leva som andra – en analys av kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen (RFV Analyserar 2001:3). Vad är personlig assistans? skall, enligt direktiven, i sitt fortsatta arbete analysera orsakerna till kostnadsutvecklingen och föreslå åtgärder som dämpar och stabiliserar den samt förbättrar kostnads- kontrollen. Diagram 1 Statens och kommunernas kostnader för assistansersättning enligt , 1994–2004. Uppgifterna avser prognostiserade värden Schablonbeloppet för assistansersättningen var . Det är en ökning jämfört med motsvarande belopp . Schablonbeloppet har i genom- snitt ökat , det första helåret efter att den schabloniserade timersättningen infördes. Den genomsnittliga utbetalda assistansersättningen uppgick till . (Enligt ersätter kommunerna kostnaderna för de första .) Vad är personlig assistans? Att den genomsnittliga faktiska ersättningen är högre än schablonbeloppet beror på det s.k. förhöjda timbeloppet. Den genomsnittliga ersättningen har varit högre än schablonbeloppet –2004 och skillnaden har ökat . Antal personer och timmar Nivå och utveckling för samtliga fick i genomsnitt cirka 12 800 personer assistanser- sättning. Det är en ökning jämfört med . Det genomsnittliga antalet timmar som beviljades var 97,1 per person och vecka – en ökning jämfört med året innan. Den genomsnittliga ökningen för hela perioden –2004 har varit när det gäller antalet personer med assistans- ersättning och när det gäller antalet assistanstim- mar . Att det senaste årets ökning av antalet personer och antalet tim- mar i genomsnitt har varit lägre än tidigare förklaras troligtvis helt av administrativa skäl. En person kan t.ex. beviljas assistansersätt- ning för så sent som . Omfattningen av sådana s.k. retroaktiva beslut uppskattas till 2–. Fler män än kvinnor får assistansersättning. var män och kvinnor, en fördelning som i stort sett varit . Denna varierar dock i olika åldersgrupper, männen är fler än kvinnorna i de yngre ålders- grupperna medan kvinnorna är fler i de äldre. Likaså beviljas män i genomsnitt fler assistanstimmar än kvinnor. Enligt en genderanalys från är skillnaderna små, i genomsnitt , men förekommer år från år.8 8 Assistans för kvinnor och män – en genderanalys av assistansersättningen. RFV analyserar 2004:11. Vad är personlig assistans? Ålderssammansättningens struktur bland dem som fått assistans- ersättning har varit densamma –2004. Störst är åldersgruppen 40–, medan åldersgrupperna 0–samt 60 eller äldre är minst. var cirka en tredjedel av dem med assistansersättning . En fjärdedel var i åldern 20–medan en femtedel var 0–respektive 60 eller äldre. har antalet personer ökat i samtliga åldersgrupper. Ökningen har varit svagast i åldersgruppen 0–. Mest har antalet personer i åldersgruppen ökat, vilket förklaras av den lagändring som innebar att en person som beviljats assistansersättning får behålla den även efter 65-års- dagen. Diagram 2 Antalet personer med assistansersättning enligt , 1994–2004 (Observera att antalen kan komma att öka något efter uppdateringar av retroaktiva beslut) Vad är personlig assistans? Diagram 3 Antalet beviljade timmar/vecka bland personer med assistansersättning enligt , 1994–2004 (Observera att antalen kan komma att öka något efter uppdateringar av retroaktiva beslut) har antalet personer ökat i samtliga åldersgrupper. Ökningen har varit svagast i åldersgruppen 0–. Mest har antalet personer i åldersgruppen ökat, vilket förklaras av den lagändring som innebar att en person som beviljats assistansersättning får behålla den även efter 65-års- dagen. De flesta personer med assistansersättning har funktionshinder i enlighet med personkrets 3, dvs. varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som inte beror på normalt åldrande. utgjorde av samtliga som beviljats assistansersättning personer i personkrets 3. Vad är personlig assistans? Andelen personer i personkrets 1 (personer med utvecklings- störning, autism eller autismliknande tillstånd) var näst störst, . hade funktionshinder enligt personkrets 2, betydande och bestående begåvningsmässiga funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder som orsakats av yttre våld eller kroppslig sjukdom. –2004 har antalet personer ökat i samtliga personkretsar. Procentuellt sett har dock ökningen varit störst i personkrets 2. Det finns inga exakta uppgifter om antalet personliga assistenter. SCB särredovisar inte yrkesgruppen i sin statistik. Uppgifter från de olika arbetsgivarorganisationerna pekar på att över 50 000 personer arbetade som personliga assistenter under år 2003.9 Enligt en något äldre beräkning är omkring 40 000 personer anställda som personliga assistenter under en enskild månad.10 Enligt denna beräkning arbetar flertalet personliga assistenter del- tid och personalomsättningen är hög. Vidare är en stor majoritet av de personliga assistenterna kvinnor. är i åldern 20–. 2.3.1Olika typer av anordnare Den assistansberättigade kan, som framgått, välja mellan att låta assistansen organiseras av sin kommun, ett kooperativ eller en annan enskild verksamhet (t.ex. ett företag) alternativt själv vara arbetsgivare för sina assistenter. redovisar hur den statliga assistansersättningen fördelas på de anordnare som de 9 Personliga assistenters arbetssituation. 10Rekrytering av personliga assistenter. Rapport från arbetsgruppen för att underlätta rekryteringen av personliga assistenter (2001:72). Vad är personlig assistans? assistansberättigade valt.11 Som framgår nedan bör dessa uppgifter tolkas med försiktighet. Enligt statistik anlitar de flesta assistansbe- rättigade kommunen som assistansanordnare. anordnade kommunerna personlig assistans för av alla assistansberättigade, vilket var mindre än . Den anordnartyp som ökat kraftigast sedan assistansreformen genomfördes är den som kallas annan serviceorganisation i För- säkringskassans statistik och som utgörs av olika sorters företag. Mellan 1994 och slutet av ökade andelen assistans- berättigade som anlitar dessa anordnare från . Kooperativens andel har varit relativt sedan assistans- reformen genomfördes, men minskat något till . Andelen assistansberättigade som är arbetsgivare för sina assistenter har varit sedan assistans- reformen genomfördes. Andelen som anlitar flera arbetsgivare har varit under en procent. De lokala variationerna är, enligt statistik, stora när det gäller andel assistansberättigade med enskilda anordnare. I t.ex. län är kommunen anordnare för mindre än hälften av de assistansberättigade. Detsamma gäller i , även om fördelningen på olika anordnare i ser ut ungefär som i hela riket. Också i vissa delar av landet med mycket landsbygd och glesbygd är andelen enskilda anordnare stor. Det gäller t.ex. i där ungefär hälften av de assistans- berättigade valt assistans i enskild regi. Andelen kooperativ varierar mindre än andelen privata företag. Även när det gäller timantal för assistansberättigade med olika anordnare finns det lokala skillnader. I t.ex. har det genomsnittliga antalet timmar ökat kraftigt när det gäller assistansberättigade som ger företag i uppdrag att anordna sin personliga assistans. Samma mönster går också att se på andra håll i landet. Assistansberättigade som anlitar kooperativ beviljades fler timmar än assistansberättigade som valt någon annan anordnartyp. Knappt en femtedel av de assistansbe- rättigade som anlitar kooperativ hade förhöjd 11 Se information på webbplats (). Det finns inga motsvarande uppgifter om fördelningen på olika anordnare av den assistans som enbart anordnas enligt LSS. Vad är personlig assistans? ersättning, vilket är en betydligt större andel än hos andra anordnartyper. En förklaring till detta kan vara skiftande möjlig- heter mellan anordnare att redovisa kostnaderna individuellt för varje assistansberättigad, vilket krävs för förhöjd ersättning. påpekar i sin redovisning av dessa uppgifter att siffrorna är osäkra och bör tolkas försiktigt. Det är t.ex. oklart hur stor gruppen som har flera arbetsgivare egentligen är. Många personer kan ha flera arbetsgivare för assistenterna även om För- säkringskassan bara registrerar huvudarbetsgivaren. Granskning av underlaget för statistiken i har granskat underlaget i länet för statistiken om anordnartyp. Granskningen visar att 8–av uppgifterna inte stämde. Kommunernas och kooperativens andelar har överskattats medan företagens andel varit för låg. Orsaker till detta kan vara att den nye assistansanordnaren inte alltid förs in i statistiken när en assistans- berättigad byter anordnare. Enskilda anordnare verkar också ibland ha registrerats som kooperativ när det inte varit tydligt om de är kooperativ eller företag. Om de nya uppgifterna från är representativa för hela landet så skulle företagens andel av assistansmarknaden vara medan kommunernas andel skulle motsvara och kooperativens omkring 7–. Detta är dock mycket osäkert. har fått en lista från över anordnare som statlig assistansersättning betalades ut till . Listan omfattar samtliga anordnare utom assistans- berättigade som är egna arbetsgivare. Kooperativ och företag går inte att skilja från varandra i listan. Listan omfattar inte den assi- stans som enbart anordnas enligt LSS och betalas av kommunerna. Det kan därför finnas ytterligare anordnare av personlig assistans, men det är inte troligt att någon större mängd enskilda anordnare enbart har assistansberättigade med enbart LSS-beslut. Vad är personlig assistans? Sammanlagt betalades assistansersättning ut till cirka 330 kommunala anordnare, inklusive stadsdels- och kommun- delsnämnder, och ungefär lika många kooperativ och företag. Omkring två tredjedelar av de enskilda anordnarna i listan hade sin hemvist i landets tre största län. I handlar det om cirka 90 stycken, i län knappt 70 stycken och i Västra Göta- lands län cirka 35 stycken. I de övriga länen fanns det upp till ett drygt dussin enskilda anordnare. Några regionala mönster är svåra att urskilja. Anordnarna är förtecknade på hemorten. Det går därför inte att se hur många enskilda anordnare som har assistansberättigade i flera kommuner eller län. Det kan noteras att i län gjorde en inventering av de enskilda anordnare som hade assistansberättigade i länet. Resultatet blev en lista på cirka 25 enskilda anordnare, av vilka endast sex hade sin hemvist i länet. Det kan också noteras att det i fanns cirka 50 assistansanordnare, av vilka nästan en tredjedel hade sin hemvist i andra län än . enkäter till enskilda assistansanordnare och kommuner Enkätundersökningar som genomfört bland omkring 200 enskilda assistansanordnare och omkring 100 kommuner (se bilaga 7 och 8) ger också en del kunskap om dagens utbud av assistansanordnare. Bland de enskilda assistansanordnarna – kooperativ såväl som företag – är variationen stor när det gäller antalet assistans- berättigade och personliga assistenter. I grova drag är marknaden delad i tre någorlunda stora andelar assistansanordnare som anlitas av 1–2 assistansberättigade, 3–9 assistansberättigade respektive 10 eller fler assistansberättigade. Några enskilda assistansanordnare, särskilt några företag, är mycket stora. Av dem som svarat på en- käten anlitades fyra enskilda anordnare av drygt 100–500 assistans- berättigade.12 12 I referensgrupp för enskilda anordnare finns ett företag representerat som har uppdrag från omkring 600 assistansberättigade. Kommittén har även haft kontakt med ett annat företag med uppdrag att anordna assistans för omkring 600 assistansberättigade. SOU 2005:100 Vad är personlig assistans? Tabell 1 Enskilda assistansanordnares uppdrag att anordna personlig assistans (andel i procent) Hur många brukare erhåller assistans genom företaget/kooperativet? Ange det antal brukare ni hade 1–2 brukare 3–9 brukare 10 eller fler brukare Samma variation i storlek finns om man ser till antalet anställda personliga assistenter. Även här finns det tre någorlunda lika stora andelar med 1–9 anställda assistenter, 10–35 anställda assistenter respektive 36 eller fler assistenter. Tabell 2 Anställda personliga assistenter hos enskilda assistansanordnare (andel i procent) Hur många assistenter var anställda under föregående månad? 1–9 assistenter 10–35 assistenter 35 eller fler assistenter Omkring hälften av de enskilda assistansanordnarna uppger att de räknar med att expandera när det gäller antalet assistansberättigade eller personliga assistenter, medan omkring en fjärdedel inte gör det. Främst är det de större enskilda anordnarna som räknar med att expandera. Omkring en av fyra enskilda assistansanordnare har en särskild inriktning på verksamheten. Några omfattande skillnader mellan större och mindre anordnare går inte att se när det gäller denna fråga. De vanligaste inriktningarna tycks gälla funktionshinder (psykiskt eller fysiskt), hur aktiv den assistansberättigade själv är genom att t.ex. ta på sig arbetsledaransvar samt barn och ungdomar. Inte av de svarande kommunerna uppger att det finns andra assistansanordnare i kommunen. Dessutom svarar av kommunerna att de känner till alla eller fler- talet av dessa anordnare. En nästan lika stor andel kommuner säger Vad är personlig assistans? att de har kontakt med andra anordnare, men de allra flesta har detta endast vid behov. Nästan samtliga svarande kommuner säger att de ger assistansbe- rättigade och deras närstående information om möjligheten att välja annan assistansanordnare än kommunen. I de allra flesta fall hand- lar det om muntlig information. En mindre andel uppger att de har skriftlig information, i första hand broschyr eller liknande med beskrivande information om personlig assistans. Några kommuner, av de svarande, säger att de har en lista med assistansanordnare som finns i kommunen. Det finns en viss, ömsesidig misstro mellan kommunerna och enskilda anordnare. Det framgår inte minst av enkätunder- sökningarnas öppna svar. Vissa enskilda anordnare tycker inte att kommunen tar sitt ansvar att informera om deras verksamhet och att kommunerna vill ta åt sig så mycket som möjligt av assistansen. Det finns också hos flera av dessa anordnare en kritisk attityd gentemot kommunen som anordnare. visar enkäten till enskilda assistansanordnare att de företag och kooperativ som anlitar kommunen för att få hjälp att klara vissa assistanssituationer är nöjda med hjälpen. Drygt hälften av dem som har denna erfarenhet svarar bra eller mycket bra på frågan hur kommunen fungerar. Det bör påpekas att de flesta enskilda anordnare inte har någon erfarenhet av att anlita kommunen. De allra flesta företag eller kooperativ har skriftliga avtal med den assistansberättigade. Enkätsvaren visar att av de enskilda anordnarna har skriftliga avtal med sina brukare. För kommunerna ser det lite annorlunda ut. På frågan om kom- munen har skriftliga avtal med brukarna av personlig assistans svarar att de har sådana avtal med alla eller flertalet och med en mindre del. En stor andel av de enskilda assistansanordnarna är medlemmar i någon arbetsgivar- eller branschorganisation. Kooperationens () har cirka 300 anordnare av personlig assistans som medlemmar, av vilka omkring en tredjedel utgörs av assistansberättigade som är arbetsgivare för sina assistenter. Vad är personlig assistans? Vårdföretagarna, som ingår i , har drygt etthundra enskilda assistansanordnare som medlemmar. Vårdföretagarna är en arbetsgivar- och intresseorganisation med bl.a. ett bransch- område för omsorger om funktionshindrade. Kommunala Företagens () har drygt tjugo enskilda assistansanordnare som medlemmar. Dessutom har Arbetsgivaralliansen ett fåtal enskilda assistans- anordnare som medlemmar.