sou · GTB363 · 2006-01-01 00:00:00 — Med hänsyn till att endast för verksamheten nödvändiga drift- kostnader och andra kostnader som följer av fjärrvärmeverksam- heten skall vara stödberättigade måste det finnas sakkompetens hos den instans som skall pröva konkursboets medelsbegäran. Sakkom- petensen blir än mer värdefull när, som i aktuella fall, prövningen skall ske med skyndsamhet. Jag anser att det finns ett värde i att staten har insyn i hur den viktiga värmeförsörjningsfrågan hanteras då fråga är om en samhäl- lelig nyttighet. Insyn kan lämpligen erhållas om en myndighet utför uppgiften som prövningsinstans. Jag förordar en sådan ordning. Central förvaltningsmyndighet på fjärrvärmeområdet är . Inom myndigheten finns redan en uppbyggd kunskapsbank genom de uppföljningar av fjärrvärmemarknaden som skett inom myndigheten. inrättades även en sär- skild vid myndigheten som bl.a. tillför- des resurser för att följa utvecklingen på fjärrvärmemarknaderna och utöva viss tillsyn över fjärrvärmeverksamhet. Det förefaller därför rimligt att låta vara prövningsinstans för Fjärrvärmefonden. En ordning där ett råd eller en nämnd inom prövar utbetalningar av stöd ur fondens medel skulle även innebära en begränsning av de organisatoriska konse- kvenser som fondlösningen annars kan medföra. Jag föreslår alltså att utbetalningar från fonden skall prövas av . Denna fråga bör dock regeringen förfoga över. När det gäller att pröva frågor om återbetalning till Fjärrvärme- fonden av medel som använts i strid med syftet med medlen eller inte förbrukats för avsett ändamål kan samma synsätt anläggas även om skyndsamhetsaspekten inte är lika aktuell. Också denna uppgift bör enligt mitt förmenande åvila även om det bör ankomma på regeringen att ta ställning till vilken myndighet som bör utföra uppgiften. kostnader för prövning av ansökningar om stöd ur Fjärrvärmefonden respektive ärenden om återbetalningar till denna skall finansieras ur fonden. Hur bör en reglering utformas? 6.4Hur stort belopp bör fonden uppgå till? Mitt förslag: Fjärrvärmefonden bör uppgå till . Av dessa kan cirka 6–hänföras till kostnader för de bränslen som används i produktionsledet. Enligt beräkningar baserade på uppgifter från branschorganisationen värme, bör medianföretaget bland dess medlemmar, leverera cirka 94 GWh . Ett sådant företag bör ha bränslekostnader på vid köp av bränsle till ett genomsnittligt pris. Medianfjärrvärmeföretaget har personalkostnader för samt drift- och underhållskostnader för . Det ger en totalsumma för rörliga kost- nader på . Vilka fasta kostnader som belastar verksamheten är svårare att bilda sig en uppfattning om. Den ersättning som kan utgå från fjärrvärmefonden skall täcka mellanskillnaden mellan intäkterna från den fortsatta verksamheten såsom den bedrevs vid konkursbeslutet, och det pris som behövs för att täcka huvudsakligen de löpande kostnaderna i rörelsen. Detta belopp bör rimligen kunna uppskattas till av medianföretagets kostnadsbelopp, dvs. Det är tillräckligt att detta kapital tillförs . Ett årligt tillskott till fonden på borde därför vara lämpligt. Med hänsyn till fjärrvärmeområdets historik och särskilda för- utsättningar, bör det enligt min bedömning inte bli aktuellt med ett stort antal konkurser i fjärrvärmeföretag. Tvärtom bör mängden konkurser i fjärrvärmeföretag kunna hållas på en relativt blygsam nivå. Det är dock så att de fåtal konkurser som kan förekomma kan inträffa på en och samma gång. Därför måste fonden innehålla till- räckligt med kapital för att säkerställa fortsatta fjärrvärmeleveran- ser. Dessutom bör det finnas visst utrymme för att trygga fjärr- värmeleveranserna till kunder hos andra företag med större om- sättning än medianföretaget. Även sådana större företag kan gå omkull. Det bör även finnas en övre gräns för hur mycket pengar som fonden skall innehålla för att inte onödigtvis belasta den som bör finansiera fonden. Min bedömning är att fondens kapital bör kunna maximeras till . Hur bör en reglering utformas? Mitt förslag: Fonden skall finansieras genom avgifter som skall betalas av den som bedriver fjärrvärmeverksamhet enligt fjärr- värmelagen (2006:000). Från avgiftsskyldigheten undantas verk- samhetsutövare som bedriver verksamheten i för- valtningsform eller endast tillfälligt. Avgift skall betalas med av omsättningen i fjärrvärmeverksamheten om inte behållningen i fonden uppgår till . Jag förordar att avgiften skall betalas till . Av det föregående står klart att Fjärrvärmefonden kan beräknas be- höva uppgå till . En grundläggande fråga är hur ett fondsystem som det föreslagna skall finansieras. Det finns som jag ser det huvudsakligen två sätt att angripa finansie- ringsfrågan. En första tänkbar väg för att tillskjuta fonden avsedda medel skulle kunna vara att, som fallet är med författar- fond och , statsmakterna sätter av pengar till fonden ur statsbudgeten. Det är också möjligt att tänka sig ett system där fonden avgiftsfinansieras. Ett avgiftsfinansierat system kan rikta sig mot de verksamheter som berörs av regleringen. Så är fallet med t.ex. Kärnavfallsfonden. Fjärrvärmeområdet är tämligen oreglerat. Även kommunala företag är skyldiga att bedriva sin fjärrvärmeverksamhet affärs- mässigt. Utgångspunkten bör därför vara att det system som väljs inte skall belasta statsbudgeten utan avgiftsbördan bör ligga på berörda intressenter så långt det är möjligt. Ett avgiftsfinansierat system uppfyller dessa förutsättningar. Genom ett avgiftsfinan- sierat system kommer man även runt problemet att låta fondlös- ningen belasta statsbudgeten. Jag förordar därför en sådan ordning. Vid utformningen av ett avgiftssystem bör en utgångspunkt vara att rimliga krav på rättvisa, konkurrensneutralitet och enkel admi- nistration tillgodoses. Dessutom bör avgiftssystemet ge fonden till- räckliga medel för att kunna fullgöra sitt ändamål. Hur bör en reglering utformas? 6.5.2Vem skall betala avgifterna till fonden? Det är fjärrvärmebranschen som sådan som tillsammans med fjärr- värmekunderna huvudsakligen står att vinna vid en situation som den aktuella, dvs. där fjärrvärmekunderna tryggas säkra leveranser av fjärrvärme. Vinsten för företagen är till inte oväsentlig del för- troendemässig. Det är således till stor del fjärrvärmeföretagen som erhåller fördel av att det tillskapas en Fjärrvärmefond. Det faller sig därför naturligt att det är den som bedriver fjärrvärmeverksamhet som skall betala in avgifter till Fjärrvärmefonden. Bör avgiftsskyldigheten omfatta alla verksamhetutövare kan man då fråga sig. Detta är inte helt givet. Vissa verksamheter är mindre sannolika att hamna i ekonomiska problem som i slutändan kan leda till en konkurs. Det kan därför argumenteras för att sådana verksamheter inte borde behöva betala någon avgift till Fjärrvärme- fonden. Det bör för att kunna motivera den aktuella avgiften uppkomma en fördel eller en motprestation för den som betalar. De allra flesta av de som bedriver fjärrvärmeverksamhet kan komma i fråga för det skydd som Fjärrvärmefonden ger. Detta gäller oavsett hur verk- samhetsutövarens ägarstruktur eller koncernförhållande i övrigt ser ut. Även om sannolikheten för att t.ex. kommunägda fjärrvärme- företag skulle tillåtas gå i konkurs är liten föreligger möjligheten. Det anförda gäller även företag som ingår i stora internationella koncerner eller är statligt ägda. Det finns dock fjärrvärmeverksamheter som av naturen inte kan gå i konkurs. Jag tänker i det närmaste på de fjärrvärmeverksam- heter som bedrivs i förvaltningsform. Att låta avgifts- skyldigheten till Fjärrvärmefonden omfatta även dessa verksam- heter skulle innebära att de kommunala förvaltningarna utsätts för en skatt i avsaknad av motprestation. På de anförda skälen föreslår jag att det från avgiftsskyldigheten till fonden görs undantag för kommunala förvaltningar. Även tillfälliga fjärrvärmeverksamheter, t.ex. ett konkursbos verksamhet, bör undantas från avgiftsskyldig- heten. Hur bör en reglering utformas? 6.5.3Hur och till vilket belopp skall betalning till fonden ske? Det sammanlagda värdet av fjärrvärmeföretagens försäljning uppgår till . När det gäller i vilken takt som kapital skall tillföras Fjärrvärmefonden har jag försiktigt- vis uppskattat behovet till . Ett sådant belopp skulle relativt snart täcka kostnaderna för fortsatt drift av de mindre fjärrvärmeverksamheterna, vilka ju typiskt sett ligger närmare att hamna i finansiella svårigheter som kan leda till kon- kurs. Det skulle innebära att varje fjärrvärmeverksamhetsutövare skall betala tre hundradels procent av sin årsomsättning i fjärrvärme- verksamheten till Fjärrvärmefonden , dvs. För att fonden skall utgöra det skydd för fortsatta fjärrvärme- leveranser som eftersträvas bör det vara underkastat viss statlig in- blandning och kontroll. Betalningen av fondens medel bör t.ex. lämpligen ske till en myndighet som för över inkomna avgiftsmedel till Fjärrvärmefonden. För att kunna kontrollera att alla verksam- hetsutövare erlägger betalning i enlighet med föreskrifterna därom bör det finnas ett register eller liknande över de som bedriver fjärr- värmeverksamhet. Sådana uppgifter är normalt förekommande hos den tillsynsmyndighet som skall kontrollera efterlevnaden av de regler som gäller på ett område. Det kan finnas administrativa vinster med att låta en myndighet som har en god bild av de på fjärrvärmeområdet förekommande verksamhetsutövarna även agera betalningsmottagare av de aktuella fondmedlen. Att låta utföra dessa uppgifter skulle alltså inte nämnvärt öka myndighetens arbetsbörda och skulle också kunna samordnas med att andra avgifter på fjärrvärmeområdet tas ut, t.ex. tillsynsavgifter enligt den föreslagna fjärrvärmelagen. Det är också tänkbart att annan myndighet utför uppgiften att ta emot och föra över avgiftsmedlen till Fjärrvärmefonden. Några di- rekta samordningsvinster ser jag inte att man då kan vinna. Jag för- ordar därför att blir betalningsmottagande myndighet. Jag anser dock att regeringen bör ges möjlighet att när- mare bestämma vilken den betalningsmottagande myndigheten skall vara. Hur bör en reglering utformas? Mitt förslag: Fjärrvärmefondens medel skall förvaltas av Kammar- kollegiet som en särskild fond. Avkastningen på fondens medel skall läggas till kapitalet. Medlen i fonden skall förvaltas bl.a. så att kraven på en tillfreds- ställande betalningsberedskap tillgodoses. Kammarkollegiets förvaltning skall bekostas ur Fjärrvärme- fondens medel. Enligt det förslag som jag lägger skall en fond bildas av de avgifts- medel som flyter in på grund av bestämmelserna härom i den före- slagna lagen om fjärrvärmefond. De medel som betalas in via avgifts- systemet skall således inte föras till statsbudgeten utan i stället direkt föras över till och bilda en särskild fond. Detta innebär också att det inte kommer att ske utbetalningar som utgör överföring av för- mögenhetsmassa från staten till enskild. Medlen betalas av fjärrvärme- verksamhetsutövarna och statens inblandning är endast administrativ. 6.6.1Vem bör förvalta Fjärrvärmefonden? Det förekommer ett antal olika former av reglerade fonder. Bland dessa kan nämnas Allmänna arvsfonden, Kärnavfallsfonden och . Många av dessa förvaltas av Kammarkollegiet. Kammarkollegiet är central förvaltningsmyndighet bl.a. för frå- gor om statlig egendom. Kollegiet utgör statens huvudsakliga alternativ för kapitalförvaltning i egen regi av fonder och stiftelser som har statlig eller kyrklig anknytning.6 Kollegiet placerar dess- utom betydande belopp för och Kärnavfallsfondens räkning. Utöver kapitalförvaltning tillhandahåller kollegiet redovisning, värdepappersadministration och andra administrativa tjänster för stiftelser och fonder inom huvudsakligen det statliga och kyrkliga området. Kollegiet tillhandahåller också administrativ, ekonomisk och juridisk service till myndigheter under regeringen. Kollegiet har även uppgifter som rör riskhantering för myndigheter under regeringen och utför också kansligöromål åt vissa nämnder och styrelser. 6 Drygt 400 fonder och stiftelser är uppdragsgivare. Hur bör en reglering utformas? Kammarkollegiet har dessutom ett stort antal uppgifter av skiftande karaktär vilka dock ofta är av utpräglad juridisk och eko- nomisk art. Till exempel beslutar Kammarkollegiet om de garantier som researrangörer eller återförsäljare av paketresor är skyldiga att ställa. I uppgifterna ligger även att svara för det statliga försäkrings- systemet. Den uppgift som främst blir aktuell för Kammarkollegiet att ut- föra när det gäller en fjärrvärmefond är kapitalförvaltning. Omfatt- ningen av ett kapitalförvaltningsuppdrag bestäms normalt genom ett avtal som träffats med uppdragsgivaren. I några fall grundas uppdraget på beslut av riksdag och regering.7 Det av Kammarkollegiet förvaltade kapitalet uppgår till . För att rationalisera kapitalförvaltningen har kollegiet bildat ett aktie- och ett räntekonsortium där kundernas kapital placeras genom köp av andelar. Konsortierna motsvarar vanliga värdepappersfonder och tillgångarna i dessa ägs gemensamt av de fonder som har köpt andelar. Köp och försäljning av andelar verkställs avgiftsfritt på kundens uppdrag. För kunder med egna placeringsregler förvaltar Kammarkollegiet kapitalet i särskilda portföljer, s.k. diskretionär förvaltning. förvaltar kollegiet ett tiotal diskretionära portföljer. Kollegiet utför dessutom olika kompletterande administrativa tjänster, t.ex. lånehantering för stiftelser som har som ändamål att låna ut pengar och en mer omfattande service för utbetalning och redovisning av löner och skatter. fullgör även kanslifunktionen åt . Förvaltningen av en fjärrvärmefond faller som framgått väl in under de uppgifter som Kammarkollegiet utför. Kammarkollegiet besitter dessutom djupa kunskaper om och har stor erfarenhet av förvaltning av kapital i fonder. Det är därför lämpligt att låta Kammarkollegiet förvalta även den fjärrvärmefond som jag nu före- slår. Några andra alternativ kan jag inte se . Jag har dessutom samrått med Kammarkollegiet som förklarat att förvalt- ningen av Fjärrvärmefonden faller in under den typ av uppgifter som kollegiet åtar sig att utföra och att kollegiet är villigt att åta sig att förvalta Fjärrvärmefondens medel. Jag förordar även att Kammar- kollegiet får i uppdrag att redovisa förvaltningen av fondens medel samt sköta dess räkenskaper. 7 Exempel på sådana fonder är Allmänna arvsfonden och vissa fonder som är knutna till . Hur bör en reglering utformas? 6.6.2Placeringsdirektiv för fondens medel Förvaltningen av Fjärrvärmefonden bör ske på ett sätt som medger snabba utbetalningar till den konkursförvaltare som begär medel ur fonden. Placeringsdirektiv bör därför normalt utfärdas för att säkerställa att de till fonden bundna medlen kan realiseras och ut- betalas tämligen omgående. I förordningen (1987:778) om placering av fondmedel under Kammarkollegiets förvaltning ställs vissa krav på Kammarkollegiets förvaltning av fondmedel som inte utgör stiftelse. bildas på huvudsakligen två sätt. Det kan för det första ske genom att egen- dom enligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för att var- aktigt förvaltas som en självständig förmögenhet för ett bestämt ändamål.8 Det kan även ske genom att en eller flera stiftare för- ordnar att de pengar som flyter in efter ett upprop skall främja ett bestämt och varaktigt ändamål som en självständig förmögenhet samt att någon åtar sig att ta emot pengarna för förvaltning i enlig- het med förordnandet (insamlingsstiftelse).9 Enligt allmänna regler krävs att stiftaren råder över den egendom som avses bli avskild för stiftelsen.10 Stiftelseförordnandet skall dessutom i båda fallen vara skriftligt och undertecknat av stiftaren eller stiftarna. Så är inte fallet när det gäller Fjärrvärmefonden. Den bör, med hänsyn till det anförda, inte bedömas utgöra en stiftelse. Den nämnda förordning- en utgör därför i princip tillräckliga placeringsdirektiv för hur Fjärrvärmefondens medel skall förvaltas av Kammarkollegiet. Det bör dock särskilt anges att medlen bör placeras med beaktande av behovet av att snabbt kunna omsätta medlen i pengar för konkurs- boets drift av fjärrvärmeverksamheten. För den verksamhet som Kammarkollegiet utför tar den ut vissa avgifter. De aktuella avgifterna bygger på självkostnadsprincipen. Det innebär att kollegiet inte har något vinstintresse. Avgiften för kapitalförvaltningen beräknas normalt på det förvaltade kapitalets marknadsvärde. Regeringen har satt ett tak för avgiften motsvarande på de förvaltade medlens marknadsvärde. För de flesta uppdragen tillämpas en årlig taxa be- 81 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220). 911 kap. 1 § första stycket stiftelselagen. 10Isoz, , Stiftelselagen – En kommentar, , 1997, s. 28. Hur bör en reglering utformas? roende på fondstorleken. Om fonden understiger tar Kammarkollegiet ut en avgift på . För det fall be- hållningen överstiger men inte blir avgiften på och därutöver. Skulle behållningen överstiga tar Kammarkollegiet ut en taxa på på hela beloppet . I avgiften ingår köp och försäljningar av konsortieandelar och betalnings- och redovisningstjänster, med förslag till bokslut och självdeklaration eller särskild uppgift. I vissa fall tillkommer avgift för egen bankdepå. För mera omfattande redovisningstjänster och betalningsservice, liksom för lånehantering och andra speciella tjänster, utgår särskild avgift enligt överenskommelse. De ifrågavarande kostnaderna för kapitalförvaltningen av Fjärr- värmefondens medel torde, när fonden nått sin föreskrivna kapital- nivå, uppgå till och är därför tämligen rimliga. Jag föreslår att kostnaderna för Kammarkollegiets förvalt- ning skall bekostas ur Fjärrvärmefondens medel. Mitt förslag: Konkursboet skall vara skyldigt att hålla de mottagna medlen avskilda från konkursboets egna tillgångar. 6.7.1Kan bidraget ur fonden anses som ett otillåtet statsstöd? En fråga uppkommer i anledning av den utformning som jag nu föreslagit att Fjärrvärmefondlösningen bör ges. Det är om stödet ur fonden kan anses strida mot EG-fördragets regler om statsstöd. I EG-fördragets artiklar 87–89 regleras under vilka förutsätt- ningar statsstöd får lämnas. Med statsstöd avses enligt artikel 87 stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida kon- kurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Förenligt med den gemen- samma marknaden är bl.a. stöd av social karaktär som ges till enskilda Hur bör en reglering utformas? Även andra former av stöd kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. Det finns således inte någon exakt definition av stödbegreppet. Jag anser att det stöd som kan erhållas ur Fjärrvärmefonden inte utgör stöd som ges av en medlemsstat. Inte heller kan jag se att de medel som verksamhetsutövarna på fjärrvärmeområdet betalar in kan anses utgöra statliga medel. Någon förmögenhetsöverföring från staten till enskild är det inte tal om. Staten saknar förfoganderätt över medlen mer än som administratör av fonden och som beslut- ande organ. Fondens medel kan alltså inte överföras till statens medel utan expropriativa ingrepp. Stöd ur Fjärrvärmefonden utgör därför enligt mitt förmenande inte något statsstöd enligt EG- fördragets definition. 6.7.2Skyldighet för konkursboet att hålla fondmedel avskilda För det fall att utmätning görs hos den som har tagit emot stöd ur Fjärrvärmefonden eller om denne går i konkurs kan erhållna fond- medel komma att tas i anspråk för att täcka mottagarens skulder. Med hänsyn till ändamålet med Fjärrvärmefonden är det enligt min uppfattning mycket otillfredsställande om fondmedlen inte skulle användas för sitt avsedda ändamål utan i stället användas för att täcka skulder som inte har samband med det ändamål för vilket fondmedlen beviljats. Eftersom utbetalningarna av fondmedel kommer att ske till ett konkursbo genom konkursförvaltaren bör det säkerställas att de medel som utbetalas från fonden endast används till täckande av den differens mellan konkursboets intäkter och kostnader under konkursboets drift som uppstår. All egendom som tillhörde gäldenären vid konkursutbrottet eller som tillfaller denne under konkursen och som är sådan att den kan utmätas ingår i ett konkursbo. Egendom som finns hos gäldenären vid konkursutbrottet anses tillhöra denne om det inte framgår att egendomen tillhör någon annan. Den som äger egendom som finns i gäldenärens besittning har rätt, s.k. separationsrätt, att få ut denna. I fråga om kontanta medel har ägaren separationsrätt om det rör sig om s.k. redovisningsmedel. Med redovisningsmedel av- ses, som berörts ovan under avsnitt 4.3.1, medel som gäldenären har tagit emot för annans räkning med skyldighet att redovisa för Hur bör en reglering utformas? dem.11 För att ägaren skall ha separationsrätt till kontanta medel krävs som huvudregel att gäldenären har avskilt medlen t.ex. genom att sätta in dem på ett särskilt bankkonto. Det stöd som betalas ut ur Fjärrvärmefonden utgör normalt inte redovisningsmedel hos mottagaren eftersom medlen mottagits för egen räkning och inte annans räkning. Det ovan anförda kravet på redovisning av hur medlen använts, ändrar inte detta förhållande. Någon separationsrätt på den grunden finns alltså i allmänhet inte för Fjärrvärmefonden. För att gäldenärens egendom skall anses ingå i konkursboet krävs emellertid också att den kan utmätas. Medel som för särskilt angivet ändamål har anvisats gäldenären av staten, kommun eller annan menighet eller av samfund, stiftelse eller inrättning med allmän- nyttigt syfte eller har samlats in bland allmänheten, får inte utmätas om det strider mot det angivna ändamålet.12 Om medlen har be- talats ut gäller utmätningsförbudet dock bara så länge medlen hålls avskilda. Det är av vikt att de från fonden utbetalade medlen inte tillfaller konkursgäldenären. För att förhindra att fondens medel används till betalning av konkursboets skulder utan att åstadkomma åsyftade fortsatta leveranser av fjärrvärme till kund, bör det införas en lagstadgad skyldighet för den som har tagit emot stödet att hålla de mottagna medlen avskilda. Jag anser att detta kriterium uppfylls t.ex. genom att pengarna sätts in på ett separat bankkonto där det särskilda ändamålet anges. För det fall medlen hålls avskilda på detta sätt bör de, enligt min mening, inte kunna utmätas och medlen ingår därmed inte heller i mottagarens konkursbo. Det bör därför framgå av regleringen att medlen inte tillförs konkursboet, utan att de destineras för ett visst ändamål och skall hållas åtskilda från boets tillgångar för de syften som fonden skall skydda. 11Se lagen om redovisningsmedel. 125 kap. 6 § utsökningsbalken. Mitt förslag: Den myndighet som regeringen bestämmer skall utöva tillsyn över efterlevnaden av lagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Jag föreslår att tillsynen över konkursboets användning av medel ur Fjärrvärmefonden underställs granskning av kronofog- demyndigheternas enheter för tillsyn i konkurser. Tillsynen över att föreskrivna avgifter till Fjärrvärmefonden betalas i rätt tid bör utföras av . Den myndighet som enligt regeringens föreskrifter har att ut- öva tillsynen enligt den aktuella lagen skall inom ramen för till- synen kunna kräva in information, m.m. samt meddela föreläg- ganden och förbud. Det förslag till lag om fjärrvärmefond som jag nu lagt fram inne- håller få bestämmelser som bör kunna föranleda ett behov av till- syn. Regleringen i lagen riktar sig mot sådana konkursbon som be- driver fjärrvärmeverksamhet. Den ger vissa föreskrifter om hur konkursförvaltaren skall agera i den situation att ett fjärrvärme- företag går i konkurs och medel ur Fjärrvärmefonden beviljats för att finansiera fortsatt drift av fjärrvärmeverksamheten.