sou · GTB372 · 2006-01-01 00:00:00 — En säkerställd regelkedja – förankrad i lagar, förordningar, föreskrifter och tekniska specifikationer – är nödvändig generellt för allt nytt- jande av alkolås och är inte endast en fråga om acceptansen för alkolås. Många av de förslag vi lägger förutsätter en stabil regel- struktur. När sådana krav föreligger kan säljaren och kunden enkelt komma överens om vilken produkt som avses när man köper ett alkolås eller ställer krav vid upphandlingar m.m. De tekniska kraven på alkolås och gällande författnings- reglering är utformade främst utifrån behoven i försöket med villkorlig körkortåterkallelse. Dessa alkolås är personanknutna. Nuvarande krav och författningsregler kan därför inte direkt tillämpas för fordonsanknutna alkolås. Krav och regler måste täcka olika användningsområden såväl för frivillig användning som om alkolås blir obligatoriskt för alla motordrivna fordon, eller för vissa kategorier av dessa fordon. MHF har tagit på sig ett frivilligt ansvar att vara fristående provningsorgan. Vilken modell och juridisk grund för krav på funktion, teknik, provning och kontroll som är lämpligast beror bl.a. på graden av obligatorium för användningen av alkolås. Det behövs dock alltid en författningsreglerad grund för utrustning som är obligatorisk i motorfordon. Det naturliga är enligt utredningens bedömning att i första hand undersöka om det finns möjlighet att reglera frågan genom tillägg i redan befintliga regelsystem. I fordonsförordningen (2002:925) finns bestämmelser om fordons utrustning och kontroll av denna. har genom en bestämmelse i förordningen bemyndigats att ange de närmare förutsättningarna för denna kontroll. Alternativa tänkbara modeller redovisas i bilaga 4. En modell som även kan övervägas är den som tillämpas av försäkringsbolagen med en särskild regelnämnd. Utredningen finner att frågan om regelverk för alkolås kanske är den viktigast att lösa för att få en ökad acceptans för och använd- ning av alkolås. Det behövs en tydlig strategi om lämplig modell för författningsreglering av kraven på funktion, teknik, provning och inte minst kontroll. Denna strategi behöver också utformas så att den underlätta för en framtida EU-harmonisering av alkolås inom ramen för modellen med helfordonsgodkännande. Regel- systemet och standarder m.m. bör även utformas så att de stöder att alkolåsfunktionerna helt integreras med fordonens elektronik- plattform. Utredningen föreslår därför att skyndsamt får i uppdrag att tillsätta en brett sammansatt kommitté för att föreslå en modell för författningsreglering och att implementera denna. bör förslag till modell för denna författningsreglering föreligga. 1.4.1.2Använd alkolås som ett verktyg för en bättre arbetsmiljö och för rehabilitering Alkolås i den kommersiella trafiken skulle inte bara bidra till att förbättra trafiksäkerheten. Alkolås i dessa fordon är även ett mycket rationellt verktyg för att undanröja många kostsamma, komplicerade och ibland infekterade frågor mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisationerna gällande behovet av och krav på utdrag ur belastningsregistret, frekvensen stickprovkontroller m.m. Frågorna blir än mer aktualiserade då andelen korttidsanställda och i anställda utländska förare förväntas öka. Arbetsgivarna har även ett ansvar för rehabilitering av sin personal. Utredningens bedömning är att alkolås är ett effektivt instrument i denna rehabilitering, men också ett effektivt instru- ment att förebygga att förarna utvecklar ett alkoholberoende. Alkolås bör därför i högre utsträckning aktualiseras som ett verksamt stöd i arbetsmiljö- och rehabiliteringsverksamheten. För att installationen av alkolås ska få avsedd verkan är det dock viktigt att det sker en lokalt förankrad partsamverkan. Några förslag till åtgärder ges nedan. 1.Länsstyrelserna bör i högre utsträckning ställer krav på alkolås i trafiktillstånden för den yrkesmässiga gods- och persontrafiken då problem med rattonykterhet konstateras. 2.Arbetsmiljöverket bör i än högre grad ser alkolås som ett verk- tyg i tidigt skede för att förebygga alkoholproblem. Nyttjande av alkolås i företagen tror vi skulle vara ett verksamt instrument för att dämpa den ökande alkoholkonsumtionen. 3.En systematisk information bör ges till , arbetsgivarna och läkarna om möjligheten för anställda med alkoholproblem att ansluta sig till föreslaget alkolåsprogram Körkortshavare med alkoholproblem, men som inte är dömda för rattfylleri, måste genomgå ett alkolåsprogram för att få behålla körkortet. Förslaget är en verkningsfull åtgärd för att på ett kostnads- effektivt sätt förbättra arbetsmiljön och rehabiliteringen. Någon ytterligare beredning av förslaget är inte nödvändig. 1.4.1.3Synliggör de ekonomiska och moraliska motiven för att ställa krav på alkolås vid upphandling Köpare av transporter kan inte komma ifrån sitt moraliska ansvar om en olycka inträffar förorsakad av en rattfull förare. Här har ofta de politiskt ansvariga det överordnade moraliska ansvaret om en olycka skulle inträffa. Staten har på ett förtjänstfullt sätt varit pådrivande och visat vägen för krav på alkolås i sina upphandlingar och i egna fordon. Ännu återstår dock åtskilligt att göra inom flera statliga organisa- tioner. Kommuner och landsting är dock de stora transportköparna av persontransporter. Dessa har därför en strategiskt avgörande be- tydelse för att skynda på processen, inte minst för att de bär en stor del av kostnaden för trafikolyckor. Industrin och handeln är de stora köparna av godstransporter. bör i samspel med kommuner och landsting och övriga aktörer fortsätta att utveckla metoder och verktyg för att underlätta att krav ställs på alkolås vid upphandlingar av person- och godstransporter och vid köp och hyra av fordon – upphand- lingsmallar m.m. Näringslivet och SLTF bör även involveras i detta arbete som stora beställare av transporter. Ett verktyg för att argumentera för alkolås som utredningen saknar är kalkyler och redovisningar av de totala ekonomiska kon- sekvenserna vid användning av alkolås. Det gäller att tydliggöra effekterna på kostnaden för vårdsystemet, sjukskrivningarna, tid- hållningen, godsskadorna m.m., m.m. Det är då viktigt att kalkyl- mässigt inse att det finns en intäktssida som i initialskedet måste få motivera ett högre transportpris fram till att transportörerna själva inser den ekonomiska nyttan med alkolås. Problemet är oftast att kostnader och intäkter inte bokförs i debet- och kreditkolumnerna i samma kassabok. Vad gäller många transporter som skolskjutsar, transport av farligt gods m.m. är det moraliska ansvaret så påtagligt att det måste anses oansvarigt att inte kräva alkolås. De moraliska motiven är tillräckligt starka för att ställa krav på alkolås vid upphandlingar av transporter. De kommande eko- nomiska redovisningarna om effekterna torde ytterligare stärka motiven för att ställa krav på alkolås vid upphandlingar. 1.4.1.4Rikspolisstyrelsens (RPS) bör få krav i regleringsbrevet gällande kvalitet och volym för kontrollen av alkohol i trafiken kommer att ställa kvantitativa mål för ut- andningsprov i den strategi för trafiksäkerhetsarbetet som revideras . Ett preliminärt beslut finns även om att investera i en ny generation alkometrar som är enkla och rationella att handha och som innehåller ett tillförlitligt statistikprogram som kan användas för utvärderingar och forskning. Ambitionen är att såväl alla trafikpoliser som de ca 7 000 9 000 poliserna i yttre tjänst ska utrustas med sin egen personliga alko- Syftet är att fler kontroller ska genomföras och att dessa görs i fler trafikmiljöer. Den nya strategin och de nya alkometrarna bedöms komma att öka kunskapen om alkohol i trafiken och acceptansen av alkolås. För att säkerställa och driva på denna utveckling föreslår utred- ningen att krav införs i RPS regleringsbrev om ett lägsta antal genomförda utandningsprov. Även kvalitetskrav bör ställas på dessa kontroller och redovisningen av dem. Inga ytterligare redovisningar utöver de som nämnts behövs för att ge RPS detta uppdrag. 1.4.1.5Nya förmånsbilar bör /08 ha alkolås I de fall då arbetsgivaren erbjuder den anställde en bilförmån gäller förmånsskatteregler. Det är rimligt att staten genom dessa regler gynnar eftersträvad miljö- och säkerhetsutveckling. Enligt huvudprincipen ska all extrautrustning till en förmånsbil beaktas fullt ut vid värderingen av bilförmånen. Med den principen kommer alkolås som extrautrustning att beskattas fullt ut vid bestämmande av förmånsvärdet för bilen. Denna bestämmelse ut- gör ett hinder för alkolås i förmånsbilar. Från denna regel finns några principiellt viktiga undantag. Det närmast liggande exemplet är att för miljöbilar – som definieras på visst sätt – beräknas förmånsvärdet på ett sätt som är mera gynn- samt för den anställde i förhållande till en vanlig bil. Avsikten är givetvis att stimulera till användning av miljöbilar i större utsträck- ning. På motsvarande sätt går det att argumentera när det gäller den skattemässiga bedömningen av värdet av ett alkolås. En gynnsam- mare beräkning av värdet för en förmånsbil försedd med alkolås skulle säkerligen bidra till att på frivillig väg öka användningen av alkolås. Utredningen vill dock gå ett steg längre. Vi föreslår att förmåns- bilar (se även bilaga 6) /2008 måste vara ut- rustade med alkolås. av alla nya personbilar (för svenska bilar) köps av en juridisk person och många av dem är förmånsbilar. Ett beslut enligt utredningens för- slag skulle därför få en mycket stark inverkan på utvecklingen av alkolås i trafiken och biltillverkarnas engagemang i den fortsatta utvecklingen. Frågan kommer att behandlas i det fortsatta utredningsarbetet. 1.4.1.6Avskaffa nuvarande regel om trafikskadeersättning till rattfulla förare som själva medverkat till sina skador En person som inte är främmande för att köra rattfull möts av inkonsekventa signaler. Samhället redovisar genom de straffrätts- liga bestämmelserna en tydlig inställning till körning i alkohol- påverkat tillstånd. Däremot ger andra lagregler och tillämpningen av dessa besked om motsatsen. Reglerna i trafikskadelagen och skadeståndslagen öppnar nämligen möjligheter för den som i alkoholpåverkat tillstånd medverkat till sina egna personskador att få full och ojämkad ersättning vid en trafikolycka. I stället bör den rattfulle föraren – på samma sätt som gäller i andra länder – vara diskvalificerad från ersättning från trafikförsäk- ringen när han har vållat sina egna skador. För dem som kör bilar försedda med alkolås uppkommer i praktiken inte situationer där det kan bli tal om jämkning av personskadeersättningen på grund av rattfylleri. Den som kör ratt- full bör därför uteslutas från rätt till ersättning om han medverkat till sina egna skador genom oaktsamhet. Vi vill poängtera att det inte handlar om någon reduktion av den ersättning från den allmänna försäkringen eller andra försäkringar som den skadade kan vara berättigad till. Den rattfulle förare som medverkat till sina egna skador kommer ersättningsmässigt att behandlas på samma sätt som den som utanför trafikskadelagens tillämpningsområde medverkar till sina egen personskada, t.ex. cyklisten som cyklar omkull och skadar sig. Frågan torde inte kräva någon ytterligare utredning innan beslut kan tas. 1.4.1.7Ge försäkringsbolagen tillgång till information om trafikbrott för att bättre kunna differentiera premierna efter skaderisk Försäkringsbolagen sätter premien efter den risk som en förare utgör. Om en nykterist installerar ett alkolås så minskar inte risken på grund av rattfylleri. Synpunkter finns dock om att alkolås i allt för liten grad rabatteras av försäkringsbolagen via försäkrings- premierna. En majoritet av försäkringsbolagen är positiva till att få ökad tillgång till information om begångna trafikbrott. Sådan informa- tion skulle innebära att alkolås skulle få större genomslag i risk- bedömningen och att premierna differentieras ytterligare. Varje bolag förbehåller sig dock rätten att själva värdera informationen. Enligt uppgifter från försäkringsbolaget har försäkrings- bolagen i såväl som tillgång till uppgifter om trafikbrott. Försäkringsbolagen bör ges ökade möjligheter att få tillgång till information om begångna trafikbrott. Förslaget medför sannolikt ett stärkt fokus på frågan om alkolås eller liknande system för en mindre grupp bilägare. En större påverkan på differentieringen kan förväntas om försäkringssystemet får bära en större del av kost- naderna för personskadorna, vilket är ett av utredningens övriga förslag. Frågan kräver ställningstagande av regeringen. 1.4.1.8Stimulera ett trafiksäkert beteende genom att de som orsakar trafikskadorna får bära kostnaderna Ett sätt att sätta frågan om trafik och alkohol mera i fokus skulle kunna vara att göra samhällskostnaderna mera synliga. En metod för detta kan vara att överföra trafikskadornas kostnader i sin helhet till trafikförsäkringen vilket görs i flera Europeiska länder, bl.a. . En sådan ordning medför också att det via trafik- försäkringen skapas ökande incitament till ett trafiksäkert be- teende. Inom miljöområdet är pollutor pays principle etablerad. Mot- svarande princip bör tillämpas inom trafiksäkerhetsområdet. De ökade skadekostnaderna kommer att innebära en kraftig höjning av trafikförsäkringspremierna. Samhällets kostnader för trafikolyckor minskar i motsvarande mån. Olika tekniker kan väljas för att kostnaderna slutligt ska bäras av trafikförsäkringen. Frågan har varit och är aktuell i den politiska diskussionen, se bilaga 8. har varit avvaktande i frågan och har inte presenterat något eget förslag. Olika beräkningar har skett av de ekonomiska konsekvenserna av att helt överföra kostnaderna för personskadorna i trafiken till trafikförsäkringen. Samhället har dock oerhört stora åtaganden från tidigare inträffade personskador som fortsättningsvis troligen måste ligga kvar på samhället. Enligt de uppgifter som utredningen har tillgång till rör sig den årliga kostnaden för samhällets vård av och ersättning till trafik- skadade till uppskattningsvis . I kostnaden ingår kost- nad för sjukförsäkring, förtidspensionering, rehabilitering m.m.1 Denna kostnad skulle kunna föras över från det allmännas ansvar till trafikförsäkringen. I tillämpas ett sådant system. Förslaget medför sannolikt ett stärkt fokus på frågan om alkolås eller liknande system. Förslaget omfattar hela fordonsparken vilket är en styrka. Förslaget kommer dock att ta att genomföra och hanteringen av tidigare personskador måste få en lösning. Systemet får inte heller bli kostnadsdrivande genom att sjukvårds- kostnader okontrollerat överförs till försäkringsbolagen. Frågan kommer att behandlas i det fortsatta utredningsarbetet. 1.4.1.9Ge de trafikskadade en organiserad möjlighet ett påverka trafiksystemets framtida utformning – trafikofferjour Situationen kan vara besvärlig för en person som har skadats vid en trafikolycka till följd av att en annan person har gjort sig skyldig till en så allvarlig lagöverträdelse som rattfylleri. Det finns därför anledning att överväga om särskilda insatser är befogade för att ge de drabbade stöd och hjälp. Ett sätt kan vara att inrätta en särskild trafikofferjour som drabbade kan vända sig till. 1 Kalkyl gjord av , , . Material som ut- redningstjänst begärt. En djupare analys pågår inom . en sådan skulle vara värdefulla i ett systematiskt arbete med att skapa rutiner för det psykosociala omhändertagandet efter trafikskador. Det skulle sannolikt också komma fram synpunkter som är värdefulla för trafiksäkerhetsarbetet. En åtgärd för att öka acceptansen för alkolås och andra trafik- säkerhetsåtgärder vore att erbjuda en kontaktväg direkt för dem som skadats i trafiken samt eventuellt också deras anhöriga. Riks- dagen har tidigare gett regeringen i uppdrag att den ska återkomma med överväganden om en trafikofferjour. Syftet med en organisation för de olycksdrabbade (trafikoffer- jour) skulle kunna vara dels att informera om olika möjligheter till rehabilitering och hur försäkrings- och rättsliga processer fungerar m.m., dels att bilda opinion i trafiksäkerhetsfrågor. Att få möjlighet att tillsammans med andra verka för att minska riskerna i trafiken kan kanske också vara en del av själva rehabiliteringen efter den olycka som man drabbats av. En möjlighet vore att inom ramen för anslagen till trafiksäkerhet reservera ett utrymme för att stödja de ideella organisationerna på ett sådant sätt att de kan etablera en organisation för de trafik- olycksdrabbade. Denna organisation skulle kunna verka inom ramen för NTF och samverka med sjukvården på lämpligt sätt. Det borde det ligga i de ideella trafiksäkerhetsorganisationernas intresse att bredda underlaget för nyrekrytering till sina egna organisa- tioner. Nollvisionens uppfyllande underlättas av om det finns folk- rörelser som verkar i dess riktning. Frågan om hur en organisation för trafikolycksdrabbade (trafik- offerjour) ska organiseras bereds i Närings- departementet. 1.4.1.10Vägverkets insatser gällande alkohol i trafiken måste koordineras och underordnas en långsiktig strategi har ett speciellt ansvar för frågan om alkohol och trafik som väghållningsmyndighet och som sektorsansvarig myndighet. Därmed har också ett särskilt ansvar för att bidra till ökad acceptans och användning av alkolås. Inom och sektorn bedrivs också en mängd aktiviteter med kopplingar till alkohol i trafiken. Utredningens bedömning är att dessa projekt präglas av kortsiktighet, är dåligt koordinerade med varandra och saknar en förankring i en långsiktig strategi. Detta försvårar också en dialog och ett målinriktat samspel med kopplingar till justitie- och socialdepartementens ansvarsområden. Vi finner därför att effekterna av arbete avsevärt skulle kunna förbättras om arbetet koordinerades bättre och inord- nades i en långsiktig och samordnad strategi och att åtgärderna fortlöpande utvärderas. Utredningen föreslår att i regleringsbrev, och inom ramen för regeringens handlingsplan för alkoholpolitiken, ges i uppdrag att ta fram en samlad strategi för samhällets arbete med alkohol och trafikfrågor. Alkolås bör där framhållas som ett viktigt verktyg. Verksamheten bör fortlöpande utvärderas och avrapporte- ras. Om verksamhet får en koordinering och ges en långsiktighet blir det också lättare att påverka andra ansvars- områden så att målet trafik utan alkohol kan uppfyllas. Frågan kräver inte någon ytterligare utredning innan beslut kan tas. 1.4.2Krav på alkolås för personer med alkoholproblem och för rattfyllerister 1.4.2.1Körkortshavare med alkoholproblem, men som inte är dömda för rattfylleri, måste genomgå ett alkolåsprogram för att få behålla körkortet Till grund för förslaget ligger en utredning genomförd av Väg- verket. Utredningen har dock modifierat tidigare förslag avseende bl.a. programdeltagarnas egna kostnader och krav tills vidare på alkolås i egna fordon om rehabiliteringsprogrammet misslyckas. Läkare möter mycket ofta personer med allvarliga alkohol- problem i sin dagliga verksamhet. Anmärkningsvärt nog anmäls endast 1 av 1 000 patienter med diagnosen alkoholberoende till enligt 10 kap. 2 § körkortslagen. För att öka anmälningsbenägenheten föreslås att länsstyrelserna bör få befogenhet att föreskriva alkolås i kombination med läkar- intyg (alkolåsprogram) som villkor för fortsatt körkortsinnehav och i stället för återkallelse av körkortet. Detta är aktuellt för personer som är alkoholberoende eller alkoholmissbrukare eller som är så opålitliga i nykterhetshänseende att en varning enligt körkortslagen inte är tillräcklig som alternativ till indraget körkort. Denna ordning har likheter med pågående försök med villkorlig körkortsåterkallelse. De ekonomiska villkoren föreslås i huvudsak vara desamma som i detta försök. En väsentlig skillnad är dock att körkortshavaren inte först måste köra rattfull innan han eller hon kan få ett alkolås. För vissa personer kan det ge incitament till att gå igenom en behandling för att ta sig ur sitt beroende. Systematisk riktad information bör även ges till Försäkrings- kassan, arbetsgivarna och läkarna om möjligheten för anställda med alkoholproblem att ansluta sig till detta program. Därmed kommer alkolås i högre utsträckning att aktualiseras som ett verksamt stöd i arbetsmiljö- och rehabiliteringsverksamheten och detta underlättar för arbetsgivare att ta sitt ansvar för rehabiliteringen. Alkoholkom- mittén har visat ett intresse att medverka i en sådan informations- kampanj. Det är svårt att bedöma hur många som skulle ansluta sig till ett sådant program. Den viktigaste faktorn torde bli i vilken utsträck- ning programmet kommer att användas i företagens rehabilitering av sin personal. En skattning kan vara något tusental personer . För de personer som inte klarat sin rehabilitering vid slutet av programtiden föreslås att krav ställs enligt föreslagen modell Den som dömts för rattfylleri bör tvingas att installera alkolås i sina fordon. Regeringen har i ett särskilt uppdrag ålagt att utreda om systemet med läkares anmälningsskyldighet kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Utredare är och Trafikmedicinska råd är engagerat i frågan. utredning avser att föreslå att fler trafikmedi- cinska centrum inrättas. Trafikmedicinska centrum skulle kunna vara den instans som hanterar alkolåsprogram som görs i (förebyggande alkolåsprogram eller vid rattfylleri). Dessa centrum skulle också kunna bidra till förbättrad rehabilitering av alkohol- beroende förare. Frågan är i långa stycken slutbehandlad och klar för beslut. Frågan kommer dock att behandlas i det fortsatta utrednings- arbetet för att stämma av förslaget mot övriga åtgärder. 1.4.2.2Den som dömts för rattfylleri bör tvingas att installera alkolås i sina fordon Det är ett viktigt inslag i arbetet för en förbättrad trafiksäkerhet att den som dömts för rattfylleri så långt det är möjligt förhindras att göra sig skyldig till nya rattfylleribrott. Användande av alkolås enbart på frivillig basis efter ett upptäckt rattfylleri kan aldrig få mer än marginell betydelse för trafiksäkerheten totalt. Ett obliga- toriskt användande av alkolås i alla motorfordon är den enda åtgärd som på ett acceptabelt sätt i det närmaste kan eliminera onyktra körningar i trafiken. Ett naturligt första delmål är att ställa ett obligatoriskt krav på alkolås för de som begått rattfylleribrott. Ett förslag vore att samtliga förare som dömts för rattfylleri med viss alkoholhalt i kroppen ska tvingas att installera alkolås i sina fordon och att detta ska gälla tills vidare. Förslaget innebär en hög grad av tvång eftersom det inte längre finns en valmöjlighet för de rattfylleridömda att i berusat tillstånd kunna köra sina egna fordon. Förslaget rymmer dock komplicerade juridiska ställningstagande och överväganden. Till skillnad mot i pågående försök med villkorlig körkortsåter- kallelse menar utredningen att ett obligatoriskt krav inte ska ställas på att ingå i ett alkolåsprogram. Däremot bör ett erbjudande ges att påbörja ett program för rehabilitering där metodiken från pågående alkolåsprogram kan tillämpas. Här finns också en stark koppling till arbetsgivares ansvar för rehabiliteringen av sin personal. Frågan kommer att behandlas i det fortsatta utredningsarbetet. 1.4.3Utvecklingen av alkolås bör integreras med den fordonstekniska plattformen för att stärka den svensk fordonsindustrins säkerhetsimage Svensk fordonsindustri har internationellt en image av hög säker- het. Alkohol i trafiken är ett av de största trafiksäkerhetsproblemen i många länder. Alla framgångsrika åtgärder mot detta problem i kommer därför att ytterligare stärka imagen för svensk fordonsindustri, även för åtgärder som inte är direkt fordons- anknutna. bör ges i uppgift att starta ett FUD-projekt i samverkan med , , Folkhälsoinstitu- tet och med syfte att dokumentera indirekta effekter av alkolås – tidhållning, sjukskrivningar, fordonsskador, godsskador m.m.