sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — priskommissionen bett civilekonomen . , med erfarenhet från förlags- och bokhandels- branschen, att titta på nätbokhandelns framtid. Hans artikel i ämnet redovisas senare i denna rapport. Som en allmän kommentar till redovisningen av resultatet av prisutvecklingen inom de olika försäljningskanalerna förtjänar att nämnas att de olika kanalerna givetvis har olika vikt i konsumentledet. Det är en omständighet man bör ha i minnet när man jämför de olika resultaten. I våra senaste rapporter har vi beskrivit våra resul- tat i delvis nya former. Procentangivelserna har kom- pletterats med uppgifter om hur mycket resultatet, uttryckt i kronor och ören, avvek från det resultat som borde ha uppstått vid fullt genomslag av moms- sänkningen. Även i denna slutrapport vill vi tillämpa den metoden för att ännu tydligare illustrera situatio- nen. Det kan ske genom att ge några exempel. Det bör betonas att beräkningarna i exemplen bygger på ett utnyttjande av medelvärdet i prismätningarna och att osäkerhetstalen alltså inte har beaktats. Detta bör särskilt noteras när det gäller prissituationen i bok- klubbarna. I våra skrivningar har vi ju angivit att det inte kan uteslutas att fullt genomslag av momssänk- ningen har uppnåtts där. Med utgångspunkt i medel- värdet kommer dock också bokklubbarna med bland exemplen här. Som framgått av den tidigare framställningen förut- sätts ett fullt genomslag av momssänkningen ge ett sänkt pris på bokområdet om . För en bok, som före momssänkningen har kostat , bör priset nu vara , dvs en sänkning med . Motsvarande prisför- ändring för en bok som har kostat är . Boken bör alltså nu kosta 62,02 kro- nor (om vi fortfarande tillämpade örespriser). När vi nu kan konstatera att bokhandelns priser inte fullt ut avspeglar momssänkningen utan att det fattas ett antal procentenheter betyder det följande: 250-kronorsboken borde vid fullt genomslag av momssänkningen alltså kosta . Det uppnådda resultatet inom bokhandeln innebär att bo- ken i stället kostar . Skillnaden mot idealresultatet är . Motsvarande siffror för 70-kronorsboken är att den i bokhandeln kostar mot förväntade – en skill- nad på . På bokklubbsområdet kostar 250-kronorsboken mot idealresultatet 221,50 kro- nor. Skillnaden är alltså . Motsvarande siff- ror för 70-kronorsboken är att den hos bokklub- barna kostar i stället för förväntade – en skillnad på . Exemplen syftar i första hand till att ge relief åt en i övrigt procentbaserad framställning. Vi återkommer till motsvarande exemplifieringar vid analysen av ut- vecklingen inom tidskriftssektorn. Kurslitteratur inom universitet och högskola och vuxenutbildning När det gäller kurslitteraturen är vår uppgift att be- döma om den sedan mätningarna startade har blivit billigare eller dyrare jämfört med summan av andra varor i samhället. Vårt svar är att för den konsument som har köpt sin kurslitteratur i bokhandeln har pri- serna gått upp mer än andra varor. Den slutsatsen gäller dock inte om vederbörande har köpt utländsk universitets- och högskolelitteratur. På det området kan bokhandelns priser till och med ha gått ner . Om inköpen har gjorts i nätbokhandeln har konsu- menten mötts av sjunkande priser om han eller hon har sökt svenskproducerad universitets- och hög- skolelitteratur eller komvuxlitteratur. Vi har alltså inga uppgifter om nätbokhandelns försäljning av ut- ländsk universitets- och högskolelitteratur. Som vi har nämnt finns det kanske inte anledning att dra alltför stora växlar på de långsiktiga effekterna av priserna inom nätbokhandeln. Men för de studen- ter som har kunnat utnyttja den nuvarande situatio- nen inom den handeln är det förstås en stor fördel med sjunkande priser på kurslitteraturen. Inom de områden där bokhandeln har höjt sina priser på kurslitteraturen motsvaras utvecklingen av motsvarande höjningar i det svenska förlagsledet. Det är alltså i princip samma mönster som vi finner i för- hållandet mellan förlag och bokhandel generellt. Bokhandelns prisutveckling är oroande eftersom kunderna i stor utsträckning är studenter som ofta är hänvisade till att betala det pris som erbjuds utan att kunna välja mellan att köpa eller inte köpa den aktu- ella litteraturen. Ur studentperspektiv är det förstås mycket gläd- jande att bokhandeln har valt att prissätta den utländ- ska universitets- och högskolelitteraturen på ett sådant sätt att de höga inköpspriserna för bokhandeln inte slår igenom i konsumentledet. Möjligen är bokhan- delns agerande här ett uttryck för en begynnande kon- kurrens med nätbokhandeln även om vi alltså inte har några siffror därifrån som kan belägga detta påstående. Situationen för studenterna när det gäller inköpen av kurslitteratur har berörts i artikel om läroböckerna. Den återfinns senare i denna rapport. Ett fullt genomslag av momssänkningen på det pris som konsumenten betalar skulle på tidskriftsområdet betyda att priset reduceras . Det målet har inte nåtts. Det fattas minst 5,2 procenten- heter för att man skall kunna tala om fullt genomslag. Den generella avvikelsen från idealresultatet är klart större än på bokområdet. Det förefaller sanno- likt att vi inom denna sektor liksom inom boksektorn kan sätta vissa frågetecken om KPI är ett rimligt jäm- förelsetal för kostnadsökningarna. Differensen mellan uppmätta resultat, både generellt för sektorn som så- dan och särskilt för de tidskrifter som uppvisar de sämsta resultaten, och idealresultatet är dock här så stor att det inte förefaller rimligt att anta att den en- bart beror på att tidskriftsbranschen generellt har haft så speciella kostnadsökningar. Även om tidskrifts- förlagen i stort sett visade ett plus minus noll-resultat efter att ha haft en negativ lönsamhet –2001 är vår slutsats att vissa tidskrifts- förlag kan ha dragit fördel av momssänkningen till att något förbättra sina låga marginaler. Vi kan också peka på vad som anfördes i arti- kel i vår tredje delrapport. Hennes undersökning av kulturtidskrifternas hantering av momssänkningen visade att många tidskrifter inte sänkte priserna utan i stället gav läsarna mer tidning för pengarna eller utnyttjade situationen för att helt enkelt överleva. Spännvidden i tidskrifternas agerande avspeglar sig i de variationer som vi kan avläsa i utfallet för de olika tidskriftskategorierna. För familje- och damtidningarna är avståndet till idealresultatet så litet att det inte finns anledning att säga annat än att läget är tillfredsställande. Också för tidskrifter inom idrott, motion och friluftsliv och för tidskrifter inom hem, bostad och trädgård vill vi påstå att priserna har utvecklats så att kon- sumenterna har dragit fördelar av momssänkningen. Att tidskrifterna inom berörda områden inte helt har nått idealresultatet kan vara beroende av porto- prisernas utveckling. De områden där konsumenterna uppenbarligen prismässigt har dragit det kortaste strået rör ekonomi, teknik, hobby och foto. Inom dessa områden finner konsumenten att hela effekten av momssänkningen nu har ätits upp och prisnivån är högre än före momssänkningen. I samtliga delredovisningar har denna sektor legat klart förankrad i toppen i prishöjningsligan. Där har vi också funnit datortid- skrifterna som i slutredovisningen bibehåller sin pla- cering. Även serie- och motortidningar har prismässigt utvecklats på ett sätt som inte har gynnat konsumen- terna. Det är förstås för den sistnämnda gruppen av tid- skrifter som vi har anledning att fundera över vad som kan ligga bakom utvecklingen. En förklaring kan vara att köparna av specialtidningar, liksom köpare av facklitteratur, är mindre priskänsliga än tidskrifts- köpare i allmänhet och att det kan vara en orsak till prishöjningar inom vissa tidskriftskategorier. Om denna teori stämmer kan man fråga sig varför ett spe- cialintresse inom t.ex. motion och friluftsliv respek- tive motorområdet leder till olika köpbeteenden. Nå- got riktigt bra svar på den frågan har vi inte. Vi tycker oss möjligen kunna skönja ett könsrelaterat mönster bakom företeelsen, men det fordras mer in- gående studier för att kunna säkerställa om den iakt- tagelsen är giltig. En omständighet som nog ändå måste vägas in i bilden är att det uppenbarligen finns ett samband mellan benägenheten att låta momssänkningen slå ige- nom i priserna och relationen till själva moms- reformen. De stora familje- och damtidningarna var klara och tydliga aktörer i arbetet med att driva fram en skatteomläggning och vi kan också se att dessa tid- skrifter nu ligger i täten när det gäller anpassning till reformen. För de mindre förlagen innebar moms- sänkningen i första hand möjligheter till överlevnad och kvalitetsförbättringar. Priserna inom tidskriftssektorn har generellt ökat klart mer än priserna för dagstidningar. Vad kan det bero på? Vi har redan pekat på portoprisernas utveckling un- der perioden. Det kan vara en viktig kostnadsfaktor för en verksamhet som i betydande utsträckning byg- ger på prenumerationer. Tidskriftssektorn själv har vidare menat att prissättningen inom dagspressen har lett till mer sammanslagningar och nedläggningar och att dagspressen egentligen har behov av att öka sina priser mer än vad man faktiskt har gjort. har ingen möjlighet att inom ramen för sitt granskningsuppdrag göra fördju- pade studier om situationen inom dagspressområdet, men kan inte utesluta att tidskriftssektorns iakttagel- ser kan vara riktiga. Som vi har nämnt finns det anledning att, liksom på bokområdet, illustrera prisproblematiken på tidskriftsområdet genom att beskriva situationen i termer av kronor och ören. Syftet är redan tidigare angivet. Beräkningarna i exemplen bygger genomgå- ende på ett utnyttjande av medelvärdet i pris- mätningarna utan beaktande av osäkerhetstalen (som för övrigt är relativt låga på tidskriftsområdet). Som framgått av den tidigare framställningen förut- sätts ett fullt genomslag av momssänkningen ge ett sänkt pris på tidskrifter om . För en tidskrift, som före momssänkningen kostade , bör priset nu vara , dvs. en sänkning med . Motsvarande sänkning av priset för en tidskrift som tidigare kostade är . Den tidskriften bör alltså nu kosta . Men vi kan nu konstatera att tidskrifterna generellt sett inte fullt ut avspeglar momssänkningen utan att det fattas ett antal procentenheter. 20-kronors- tidskriften borde vid fullt genomslag kosta 17,72 kro- nor. Det uppnådda resultatet innebär i stället att tid- skriften kostar . Skillnaden är 1,22 kro- nor. Motsvarande siffror för 40-kronorstidskriften är att den kostar i stället för förvän- tade , dvs. en skillnad på . De angivna resultaten bygger på de generella resul- taten inom tidskriftssektorn. Vi kan också illustrera spännvidden inom sektorn genom att titta på hur dif- ferenserna ser ut mellan de tidskrifter som ligger när- mast idealresultatet och dem som ligger längst ifrån. Bäst resultat har familje- och damtidningar. Om man utgår från ett lösnummerpris om kos- tar en tidning inom denna grupp i snitt 18,24 kronor mot förväntade 17,72, dvs. en skillnad på . För den grupp som ökat sina priser mest, tid- skrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto kostar den tidskrift som 2001 kostade i snitt . Priset ligger alltså över det som gällde före momssänkningen och hela effekten av sänkningen för konsumenten är borta. Försäljningen av böcker och tidskrifter samt den ekonomiska utvecklingen inom branscherna Det är för ingen huvuduppgift att ge en fullständig bild av hur bok- och tidskrifts- marknaderna totalt har påverkats av momssänk- ningen. En sådan aktiv kartläggning skulle innebära utredningsinsatser av en omfattning som inte ryms inom våra ramar. Vi har ändå för- sökt att fånga upp och förmedla en del information om detta område i våra delrapporter. En iakttagelse som vi därvid har gjort är att det inte går att på ett enkelt sätt komma åt uppgifter som berättar om hur t.ex. bokförsäljningen har påverkats uttryckt i antalet försålda volymer. Det närmaste vi har kommit svaret på den frågan är branschstatistikens uppgifter om att medlemmarna i sålde 43 miljoner böcker och att det repre- senterade ett rekord. Ökningen i bok- och tidskriftsförsäljningen har i stället beskrivits i ekonomiska omsättningstermer. Kompletterat med de uppgifter som vi har fått del av via SCB inför slutrapporten kan vi konstatera att ut- vecklingen har varit på- taglig, särskilt på bokområdet. Siffrorna pekar på att omsättningen av böcker ökade med uppskattningsvis i löpande priser. Även om omsättningen därefter har minskat från den höga nivå som uppnåddes året efter momssänkningen är den kvarvarande effekten 2004 fortfarande påtag- lig. Vi har inte några säkra siffror på den faktiska ni- vån. Tidskriftsförlagen har inte upplevt samma ut- efter momssänkningen kan man till och med avläsa en viss nedgång i omsätt- ningen som dock har utbytts i en ganska kraftig om- sättningsökning . Kommissionen har kunnat konstatera att det bakom denna utveckling kan finnas olika orsaker. Den kraftiga ökningen av billiga pocketutgåvor, ut- vecklingen av nya försäljningsställen, förekomsten av globala mediesuccéer m.m. kan tillsammans med momssänkningen ha påverkat situationen. Vi noterar dock att medan flera av de nämnda faktorerna har utvecklats innebar momssänkningen att prisförutsättningarna i ett slag förändrades. Som vi har redovisat i våra rapporter kom också bok- och tidskriftsbranscherna att snabbt följa upp moms- sänkningsbeslutet med en prissättning av sina pro- dukter som så gott som avspeglade ett genomslag av momssänkningen. Det var dock inte enbart själva prissänkningen som lockade bok- och tidskrifts- köparna. Böcker och tidskrifter blev genom moms- beslutet heta områden som diskuterades i medier och bland allmänheten. Detta påverkade säkerligen allmänhetens köplust. Så, även om det inte går att klart isolera hur de olika faktorerna kan ha påverkat omsättnings- utvecklingen i bok- och tidskriftsbranscherna bedö- mer vi ändå att momssänkningen troligen är den fak- tor som spelat den mest avgörande rollen. En naturlig fråga i sammanhanget är om denna po- sitiva effekt på omsättningen kommer att bestå. Det är en fråga som kan besvaras först i ett längre tidsper- spektiv där prisutveckling m.m. fortsatt följs och rela- teras till utvecklingen av bok- och tidskriftsförsälj- ningen. Vi återkommer till denna fråga när vi redovi- sar våra förslag till åtgärder. Har då momssänkningen och den omsättningsök- ning som sannolikt har följt påverkat branschernas ekonomiska situation? Det är också en fråga som egentligen skulle kräva utredningsinsatser långt utöver dem som Kommissio- nen har för att kunna besvaras med någon större grad av säkerhet. Det material som SCB har ställt till Kommissionens förfogande ger dock vissa indikatio- ner som är tillräckliga för de syften som Kommissio- nen har i sammanhanget, nämligen att kunna bedöma de allmänna effekterna av momssänkningen. I under- laget gör vi följande generella och summariska obser- vationer om utvecklingen inom bok- och tidskrifts- branscherna, där vissa av observationerna sannolikt kan relateras till påverkan från momssänkningen (för mer detaljerade uppgifter hänvisar vi till SCB:s rap- port): –lönsamheten hos bokhandel förbättrades något eller var i stort sett oförändrad och lönsamheten hos bokförlag förbättrades påtagligt () –lönsamheten hos tidskriftsförlagen var negativ eller låg. –nätbokhandelns omsättning har ökat –bokbinderier, boktryckerier och tidskriftstryckerier har haft en minskad omsättning och en försämrad lönsamhet. Det är enligt uppenbart att särskilt bokbranschen har kunnat dra stor nytta av beslutet att sänka momsen på böcker och tidskrifter. Enligt branschen själv innebär förbättringen att man kan uppvisa en lönsamhet som motsvarar ge- nomsnittet för företag på marknaden i övrigt. Den förbättrade ekonomiska situationen har enligt bran- schen bl.a. givit effekter i form av förändringar i bok- utgivningen vad gäller bredd och art, strukturen när det gäller antalet förlag och styrkeförhållandet mellan stora och små förlag och förhållandet till författarna m.m. har för sin del menat att de förändringar som kan ha inträffat är svåra att bedöma beträffande relevans (t.ex. ) och eventuellt samband med momsreformen – bedömningen gäller inte minst beträffande författarsidans förutsättningar i yrket. Kommissionen får anledning att senare åter- komma till dessa frågor. Den positiva bilden av utvecklingen inom bok- sektorn gäller uppenbarligen inte sektorn bokbin- derier och bok- och tidskriftstryckerier. Kommissio- nen har inhämtat att detta kan bero på den tilltagande trenden att binda och trycka böcker och tidskrifter utomlands. Enligt vissa uppgifter skulle numera av denna verksamhet ha förts över till utländ- ska företag. Under avsnittet Iakttagelser om läsningens utveckling har vi ju redan summerat våra slutsatser som de pre- senterades i den femte delrapporten och som basera- des på underlag från Nordicom och . Det nya material som stått till vårt förfogande bekräf- tar i stort dessa slutsatser. Ett centralt moment i våra direktiv är vårt uppdrag att verka för att läsandet skall öka och breddas och redovisa effekterna av momssänkningen i det avseen- det. Vi kan i skrivande stund inte påstå att moms- sänkningen har påverkat läsvanorna så att de som inte läste före momssänkningen skall ha börjat efter den. Underlaget synes ge vid handen att situationen i stället är oförändrad. Möjligen har de som redan läste tidigare något ökat sin läsning. Några förändringar i de sociala och könsmässiga mönstren i läsandet har inte kunnat avläsas. En iakttagelse som man kan ta fasta på när det gäl- ler förutsättningarna för läsandet och som framträder både i det statistiska underlaget och i den forskning som vi har stimulerat tycks vara att priset på boken inte spelar den roll som vi kanske har föreställt oss. Det är andra faktorer som mer synes påverka ambitio- nen att läsa. Vi tycker att det är en utgångspunkt för fortsatta funderingar inom området och återkommer till frågan när vi redovisar våra förslag till åtgärder. Det är viktigt att poängtera att allt vad vi säger om momssänkningens påverkan på läsningen måste upp- fattas som mycket preliminärt och det har att göra med att förändringar i kulturvanor, inklusive läsva- nor, är långsiktiga processer och att det behövs för att kunna fastställa om förändringar faktiskt har ägt rum. Det kan från den utgångspunkten möjligen ifråga- sättas om det är meningsfullt att vi på det sätt som vi gör här liksom i tidigare rapporter över huvud taget uttala oss om läseffekterna. Men i våra direktiv ingår det att redovisa vilka effekter som momssänkningen har haft för läsandet. Vi tycker att vi har löst denna uppgift genom att redovisa situationen på det sätt som vi har gjort, som vi tydligt har marke- rat redovisningens preliminära karaktär. Våra iaktta- gelser representerar ju ändå en form av indikation på möjliga effekter och det är angeläget att det sker en uppföljning av denna fråga så att det kan klargöras om indikationen är korrekt eller inte. Vi återkommer till den frågan under nästa avsnitt där vi presenterar vissa förslag till åtgärder. Enligt våra direktiv kan Kommissionen vid behov lämna förslag till åtgärder som motiveras av vår granskning. Som har framgått av våra skrivningar un- der avsnittet Slutsatser har vi på olika punkter pekat på behovet att följa upp vissa av de frågor som vi har noterat. De tas upp i det följande. Med hänsyn bl.a. till det uppdrag som (Fi 2002:11) har att analysera effekterna av olika mervärdesskattesatsstrukturer finner vi det angeläget att presentera ett slutomdöme om momssänkningens totala effekter på bok- och tidskriftsområdena. uppdrag skall utred- ningen hålla sig informerad om de förslag och be- dömningar som lämnar (dir 2002:141). På grundval av vår bedömning av moms- sänkningens totala effekter analyserar vi också om momsreformen kan anses ha givit sådana effekter att de motsvarar kostnaden för dess genomförande. Vi inleder vårt förslagsavsnitt med den frågan. Överväganden om momssänkningens totala effekter och förslag rörande den framtida momsnivån bedömer att effekterna av momssänkningen på bok- och tidskriftsområdena varierar men i stort motsvarar vad som kunde förväntas av reformen och att det inte finns an- ledning att ompröva skattesatsnivån på detta om- råde. Kommissionen föreslår att dess generella iakttagelser och slutsatser rörande momssänk- ningens effekter beaktas av Mervärdesskattesats- utredningen (Fi 2002:11) i dess fortsatta arbete. Sänkningen av mervärdesskatten på böcker och tid- skrifter m.m. från till den 1 ja- nuari 2002 innebar att staten avstod från vissa skatte- intäkter. Regeringens bedömning, som den har redo- visats i de senaste årens budgetpropositioner, talar om att den årliga kassamässiga effekten på statsbud- geten kan beräknas till . Vilka är då effekterna av momssänkningen? Vi kan notera följande: –sänkningen av momsen på böcker och tidskrifter till innebär att dessa produkter nu i skattehänseende jämställs med andra kultur- produkter och alltså faller inom ramen för kultur- moms. Kommissionen menar att detta är en viktig – och riktig – kulturpolitisk åtgärd. nerellt en rimlig konkurrenssituation för utbudet både inom kulturområdet och i förhållande till när- liggande områden, t.ex. dagstidningsområdet. –för konsumenterna innebar reformen att priset på böcker och tidskrifter gick ner i en omfattning som i stort sett innebar ett gott genomslag av moms- sänkningen. Priserna gick generellt sett ner men variationerna är delvis stora. Vi har kunnat konsta- tera att bokköparna sannolikt vann mer på moms- sänkningen än tidskriftsköparna. För bokområdet saknas det drygt ett par procentenheter för att man skall kunna tala om fullt genomslag och för tid- skriftssektorn är det tal om . När det gäller boksektorn tycks fördelarna ha varit särskilt stora för köparna av skön- och barnlitte- ratur, medan prisutvecklingen inom facklitteraturen har varit mindre förmånlig från ett konsument- perspektiv. Även på tidskriftsområdet är olikhe- terna i momsgenomslaget påtagliga och många tidskriftsläsare inom vissa genrer har kunnat dra tydliga fördelar av momssänkningen medan andra inte lika klart har kunnat se prisfördelarna – men möjligen har de upplevt kvalitetsförbättringar och att ekonomiskt hotade tidskrifter har överlevt. –prissänkningarna utgör sannolikt den viktigaste fak- torn för att förklara konsumenternas ökade inköp av böcker och tidskrifter . Att konsu- menterna alltså ökar sina förvärv av böcker och tid- skrifter måste ses som en viktig kulturpolitisk effekt. –den ökade omsättningen inom respektive bransch kan ha medfört förbättrad ekonomi och lönsamhet för stora delar av dessa branscher. Detta har i sin tur lett till vissa dynamiska effekter som konsumen- ten har kunnat dra fördelar av bland annat i form av större mångfald på marknaden. Kommissionen har inte själv kunnat göra mer djupgående studier om de dynamiska effekterna, men enligt bran- schens bedömningar kan bokköparna sannolikt också dra nytta av vissa strukturförändringar inom branschen i form av ökat antal förlag, inte minst små förlag, ett ökat antal bokhandlar, styrkeförhål- landet mellan stora och små förlag, förnyelse av kontaktvägarna mellan förlag och bokköpare och mellan förlag och författare. Vi noterar också att dessa bedömningar delvis ifrågasätts av , som bl.a. menar att det kan vara svårt att bedöma förändringars relevans och eventuella samband med momssänkningen och be- tydelsen för författarsidans förutsättningar i yrket. –momssänkningens betydelse för utvecklingen av pri- serna på kurslitteratur kan vi inte uttala oss om, men vi noterar en inte entydigt positiv prisutveck- ling efter momssänkningen. Eftersom det drabbar en speciell grupp konsumenter återkommer vi till den frågan i våra fortsatta överväganden. –momssänkningens kulturpolitiska effekter i form av dess eventuella påverkan på läsningens omfattning och bredd är det för tidigt att bestämt uttala sig om.