sou · GTB366 · 2006-01-01 00:00:00 — Jämställdhetspolitiken har varit aktiv för att öka andelen kvinnor på ledande ställningar i näringslivet. I regeringens proposition om jämställdheten inför 90-talet antogs en handlingsplan för jämställd- hetspolitiken under åren 1988 till 1993.86 Inom området Jämställd- het på arbetsmarknaden gavs SCB i uppdrag att kartlägga andelen kvinnor i ledande ställning i såväl privat som offentlig sektor. Kart- läggningen visade att av cheferna i privat sektor var kvinnor. Med anledning av detta tillsatte regeringen en utredning med uppgift att undersöka möjligheterna till en jämnare könsfördelning på chefsnivå inom näringslivet.87 tillsatte regeringen en uppföljande utredning.88 Den senare utredningen beskriver en fortsatt stark mansdominans men med en svag tendens 84Göransson (2004) till förändring mot en jämnare könsfördelning. avsatte regeringen medel till projektet på toppen. antog en proposition om att företag skall redovisa andelen kvinnor och män i styrelser och ledningar i årsredovisningen. När det gäller könsfördelningen i styrelserna för statligt ägda företag finns ett mål om jämn könsfördelning. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt anges ett delmål på kvinnliga styrelseleda- möter år 2003.89 I rapporten i näringslivet konstateras att antalet kvinnliga chefer har ökat och uppgick av det totala antalet chefer på alla nivåer.90 Detta torde innebära att antalet kvinnliga kandidater för de verkliga topplatserna ökat markant. Dock ser man ännu ingen förändring vad gäller könsfördelningen på dessa topposter. Andelen kvinnor har där varit oförändrat 11 procent.91 hade av börsbolagen ingen kvinna i företags- ledningen, detta är dock en minskning då av företagen hade en helt manlig ledning. av företagen i undersökning säger sig aktivt arbeta för att öka antalet kvinn- liga chefer och chefrekryterarna anger att så gott som alla företag explicit säger att de vill ha kvinnliga chefskandidater.92 utgjorde, enligt SIS Ägarservice sammanställning Styrel- ser och revisorer i börsbolag, kvinnorna av de ordinarie styrelseledamöterna och 24 av suppleanterna. Av de börs- noterade företagen hade någon kvinna i styrelsen. Ingen kvinna innehade posten som styrelseordförande år 2005.93 Det finns ett starkt opinionstryck för att näringslivet ska öka antalet kvinnor på maktpositioner. Detta har lett till att näringslivet själva i högre grad har uppmärksammat problemet. Regeringen har tidigare också diskuterat lagstiftning om inte näringslivet självmant åstadkommer förändring. menade den då nyutnämnde jämställdhetsministern att detta dock inte var aktuellt under 2005.94 beslutade regeringen att tillsätta en sakkunnig person för att kartlägga frågan och komma med förslag till ändringar i aktiebolagslagen som kan användas om 90Renstig, Cilgin och (2004) 93Fristedt och (2005) 94Intervju med i () företagen inte själva åstadkommer en jämnare könsfördelning på styrelsenivå.95 ska resultaten redovisas. Staten har som företagsägare försökt föregå som gott exempel. I rapporten 2004 skriver regeringen att målet är en jämn könsfördelning i styrelserna för de statligt ägda företagen. Totalt består styrelserna i de företag som ägs till av staten av kvinnor och män. Könsfördel- ningen är jämnare i de av staten helägda företagen. I verksamhets- berättelsen för de statligt ägda företagen redovisas andelen män och kvinnor bland de anställda, i ledningsgruppen och i sty- relsen.96 Tabell 3.7 Könsfördelningen i procent i ledningen för företag ägda till av staten, 2004 Källa: (2004) Som synes är könsfördelningen även i de statligt ägda företagen skev på topposterna. Kvinnorna finns i ledet bakom de högsta che- ferna. Det återstår att se om de också släpps fram till den absoluta toppen. Trots att makten är långt ifrån jämt fördelad mellan kvin- nor och män i statens företag så är kvinnorna mycket bättre repre- senterade här än i det övriga börsbolag där kvinnorna utgör 0 pro- cent av styrelseordförandena och av de verkställande direktörerna.97 De statliga företagen visar att det är långt ifrån omöjligt att för- ändra könsfördelningen i bolagsstyrelser. Eftersom de statliga före- tagen har visat goda resultat, torde det heller inte finnas något sam- band mellan fler kvinnor och lägre kompetens. Enligt de personer på som arbetar med rekrytering till bolagsstyrel- ser handlar det främst om att arbeta aktivt och att bredda urvals- 95PM Uppdrag om könsfördelningen i bolagsstyrelser (2005) 96Näringsdepartementet (2004) samt PM från Jämställdhetsenheten på Näringsdeparte- mentet (2005) 97Fristedt & (2005) kriterierna från det tidigare kravet på vd-erfarenhet, vilket effektivt utestängde kvinnor, till en bredare definition av vilken kompetens som behövs i styrelsearbetet. Statens exempel borde i högre grad lyftas upp som exempel i diskussionerna kring kvinnor på ledande poster i näringslivet. Dessutom kommer staten att ha genererat en stor grupp kvinnor med erfarenhet av styrelsearbete i stora företag, ofta med teknisk och finansiell inriktning, vilket borde underlätta även för det övriga näringslivet att hitta kompetenta kvinnor.98 Sammantaget borde läget vara gynnsamt för näringslivet att öka andelen kvinnor på beslutsfattande poster. Antalet kvinnliga chefer ökar, fler företag säger sig aktivt arbeta för att få in fler kvinnor i ledning och styrelse, chefsrekryterare får i stor utsträckning krav på att hitta kvinnliga kandidater, kvinnor utbildar sig i högre grad än män och kvinnor finns på i stort sett alla delar av arbetsmark- naden. 3.6Analyser på olika ledder visar olika mönster En intressant studie som gjorts på uppdrag av , , , och ger en bild av hur olika fält samspelar kring en samhällssektor, i det här fallet trans- portsektorn. När man kartlägger könsfördelningen i toppen av de departement, nämnder, myndigheter, branschorganisationer, branschtidningar och företag som tillsammans styr sektorn fram- träder könsmönstret i sektorn med stor tydlighet.99 Könsfördelningen i transportsektorn följer det mönster som elit- undersökningen visat. Det vill säga att könsfördelningen är jämnast inom departementet och myndigheterna medan mansdominansen är som störst inom branschorganisationerna, branschtidningarna och företagen. Så består t.ex. ledningar och styrelser för bransch- organisationerna av kvinnor och män. Samma könsfördelning återfinns i redaktionerna för branschtid- ningarna. Tittar man däremot på chefredaktörer och ansvariga utgi- vare så är endast 2 av 24 kvinnor. Totalt finns 64 företag, eller utövarna, i transportsektorn. Ledningarna och styrelserna i dessa består av män och kvinnor.100 98Samråd med , (2004) 99Representation av kvinnor och män i beslutande organ inom transportsektorn (2004) Liknande undersökningar på andra samhällssektorer bör ges i uppdrag till berörda myndigheter för att ge en bild över hur köns- fördelningen ser ut bland dem som äger frågan. Genom att snitta makten på detta vis blir det tydligt hur olika fält i samhället utövar inflytande över centrala samhällsfrågor och hur jämställdheten gynnas respektive missgynnas i detta samspel. 3.7Slutsatser och förslag till fortsatt arbete Kvinnorepresentationen har ökat i direktvalda politiska organ. Offentlighet och öppenhet verkar gynna en hög kvinnorepresen- tation. På indirekt valda positioner som inte redovisas offentligt är mansdominansen fortfarande hög. Exempel på detta är de nya samverkansformer som uppstått på regional nivå. Topppositioner på tjänstemannanivå i kommuner och landsting innehas till största delen av män. Konsekvensen blir en manlig maktformation i ledningen för kommuner och landsting. Uppföljningen och redo- visningen av könsfördelning på politisk nivå och tjänstemannanivå bör utökas till de regionala samverkansorganen, befattningar till vilka regeringen har utnämningsmakten samt topptjänstemän på alla politiska nivåer. Att införa krav på jämn könsfördelning i alla institutioner som hanterar statliga medel bör övervägas. En jämställd representation är en förutsättning för en jämn för- delning av makt och inflytande. som kvinnorepresenta- tionen ökar kommer emellertid många vittnesbörder om att kvin- nor motarbetas och marginaliseras i den politiska sfären. Kvinnor, och särskilt yngre kvinnor, hoppar oftare av sina politiska uppdrag än män och många uttrycker en stor frustration över villkoren för politiskt arbete. Det behövs ökat synliggörande och fördjupad dis- kussion kring villkoren i politiken och de informella maktkonstel- lationer som i hög grad styr det politiska livet. Konkreta förslag som framkommit i utredningens samråd med kvinnliga politiker är att införa jämställdhetsutbildning för nya folkvalda. Att krav på kompetensutveckling i jämställdhetsfrågor kopplas till partistödet. Att synpunkter på de politiska arbetsformerna regelmässigt samlas in via enkätundersökningar bland de ledamöter som lämnar sina uppdrag. Dessa förslag sammanfaller delvis med de åtgärder som arbetsgruppen för en jämställd riksdag föreslagit.101 101 2004/05:URFI Kvinnorepresentationen i och i samiska organisatio- ner ligger på lägre nivåer än i resten av det svenska samhället. Samiska kvinnor har blivit dubbelt underordnade. Att påtala kvin- noförtryck har upplevts som ett svek mot den samiska identiteten. En annan viktig faktor är att rennäringen har präglat och präglar både synen på samer och det samiska samhället. Rennäringen är i hög grad en maskuliniserad näring. Det jämställdhetsarbete som pågår i det samiska samhället bör stödjas aktivt i den statliga poli- tiken. EU är, trots höga jämställdhetspolitiska målsättningar, en mans- dominerad institution – både på politisk nivå och som arbetsplats. Det råder stora brister i statistik och uppföljningar av såväl det interna som det externa jämställdhetsarbetet. bör i ökad grad verka för en jämn könsfördelning i EU:s institutioner, både på politisk nivå och tjänstemannanivå. Könsfördelningen bör redovi- sas . Även resultaten av EU:s externa jämställdhetsarbete bör redovisas öppet och regelbundet. Fördelningen av makt och inflytande mellan kvinnor och män är olika i olika delar av samhället. Kvinnor har en större del av den formella makten i det politiska maktfältet än i det ekonomiska. Detta ger utslag när man tittar på makten inom en sektor. Trots en hög kvinnorepresentation i den politiska sfären kan kvinnors infly- tande vara litet i sektorn som helhet. Ett förberedande arbete är på gång i för att möjliggöra en regelbunden och sam- lad statistik över fördelningen av makt mellan kvinnor och män inom samhällets olika sektorer.102 Detta arbete är angeläget att slutföra. En sakkunnig person tillsattes med uppdrag att utreda könsfördelningen i bolagsstyrelser. I uppdraget ingår att hitta lösningar som innebär att bolagen på egen hand åstadkommer en bättre könsfördelning i styrelserna samt att föreslå ändringar i aktiebolagslagen alternativt andra lagändringar.103 Kartläggningen av representationen i transportsektorn kan användas som förebild för liknande studier inom andra samhälls- sektorer som t.ex. samhällsplanering, näringspolitik och hälso- och sjukvårdspolitik. Endast genom en sådan samlad redovisning fram- träder könsmönstren i sektorn som helhet. 103PM ang. uppdrag om könsfördelningar i bolagsstyrelserna (Ju 2005/5704/P) Amft, (2000) Sápmi i förändringens tid. En studie av svens- ka samers levnadsvillkor ur ett genus- och etnici- tetsperspektiv. Kulturens frontlinjer, Skrifter från forskningspro- grammet Kulturgräns Norr 20. Samiska studier, uni- versitet. , (2004) Tillhör framtiden enbart männen? I , , (red.) Framtiden i samtiden. Könsrelationer i förändring i och omvärlden. , (1994) Mäns makt och kvinnors intressen. , (2003) Reflektioner och slutsatser. I Brynielsson, (red.) På jakt efter en ny regio- nal samhällsordning! , , (2004) Det nya seklets förtroende- valda. Om politikerantal och representativitet i kommuner och landsting 2003. , Landstingsförbun- det och . Dahlerup, Drude (1988) From a small to a large minority: Women in politics. I Scandinavian political studies, num- mer 4-1988. , (2003) Journalistikens kön. Fältets struktur och logik . I Kvinnovetenskaplig tidskrift nr 2/2003. Ds 2001:15 Rapport om tillväxtavtalen – Första året. Ds 2002:34 Rapport om tillväxtavtalen – Andra året. , (2002) Förbjuden handling: om kvinnors organise- ring och feministisk teori. , , (1993) Många kände sig manade, men få blevo kallade: en granskning av arbetet för ökad kvinnorepresentation. , (2005) Horisontella mål blir moln vid horison- ten. Om jämställdhetsintegrering i regionalpolitiken. , (red.) – och likväl rör det sig: genusrelationer i förändring. Freidenvall, (2005) Kvinnors väg in i politiken. I SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jäm- ställdhetspolitiken mot nya mål. , , (2005) Styrelser och reviso- rer i 2005–2006. SIS ägarservice AB. nr 3/2000 (2000) Kvinna i sameland. Nationella sekretaria- tet för genusforskning. , (red. ), , , (1997) Towards a new democratic order. , (2004) Kvinnor, män och karriärer. Visioner och verklighet i näringslivet. , (2005) Utländsk bakgrund – tillgång eller hinder på vägen mot makt? I Ds 2005:12 Makten och mångfalden: Eliter och etnicitet i . Kvinnliga politiker trakasseras. , (1996) Det handlar om prioriteringar: kvinnors villkor och intressen i lokal politik. , (1997) Kön, makt, organisation och ekonomi i svenska kommuner. I SOU 1997:114 Styrsystem och jämställdhet: institutioner i förändring och könsmaktens framtid. Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekono- miska resurser mellan kvinnor och män. , (1987) Women and the welfare state. Essays in state feminism. , (1988) Skandinaviske kvinners medborgarskap i vel- ferdsstaten. I Kjønn og velferdsstat. , (2001) – om det stabilas föränderliga former. , , (2004) Kampen om euron. , , (2004) Svenskt väljarbete- ende. Redogörelse valundersökning genomförd i sam- arbete mellan vid uni- versitet och . , , (1984) Kampen om kärnkraften: en bok om väljare, massmedier och folkomröstningen . , , (2003) Uteslutande partner- skap. I Brynielsson, (red.) På jakt efter en ny regional samhällsordning!Svenska Kommunförbundet. , , (1993) Kommunerna och kvin- nomisshandeln. (2004) Regleringsbrev för avseende . (2005) PM Uppdrag om könsfördelningen i bolagsstyrelser. Kanter, Rosabeth (1977) Men and women of the corporation. : Basic books. , (2001) In pursuit of equity. Women, men, and the quest for economic citizenship in 20:th-century . Lennqvist , (2005) Politikerrollen ur ett genusperspektiv. I SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Lennqvist , (2004) Vad ska politikerna göra? En analys av den nya politikerrolldiskursen. Paper presenterat vid den 13:de Nordiska kommunalforskarkonferensen, . Lennqvist , (2003) När politikerna skulle möta medborgarna. Novemus rapportserie 2003:1. Männen har makten i . , (red. ), , , & , (1998) Delad makt. , (2005) Dokumentation av jämställdhetspolitiska utredningens samtal med kvinnliga politiker. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. , , (2005) Kvinnorepresenta- tion: en förebild med förhinder. I Ds 2005:12 Makten och mång- falden: Eliter och etnicitet i , s. 41–68. Integrationspoli- tiska maktutredningens forskningsprogram. (2002) Riktlinjer för arbetet med regionala tillväxtprogram. Bilaga 1 till regeringsbeslut nr II 12. (2004) Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2003. (2005) PM Ambassadörer & generalkonsuler – könsfördelning, förordnandetider. (2005) PM Generaldirektörer – könsfördel- ning, förordnandetider. (2005) PM Jämställdhetsintegrering i EU- (2005) PM Kvinnor och män i statliga före- tagsstyrelser 2004. (1991) Makt: en sammanfattning av . , (2000) Närvarons politik. Den politiska representatio- nen av kön, etnicitet och ras. , (1998) Feminism and politics. 1987/88:105 Jämställdhetspolitiken inför 90-talet. 1993/94:147 Delad makt delat ansvar. Regeringen proposition om jämställdhetspolitiken. , , Roken, Cilgin & , (2004) Kvinn- liga chefer i näringslivet 2004. Statistik och trendbarometer. Representation av kvinnor och män i beslutande organ inom trans- portsektorn. En kartläggning på uppdrag av , , , och (2004) . , (2004) Politikens genusgränser: Den kvinnliga rösträttsrörelsen och kampen för kvinnors politiska medborgarskap, 1902–1921. jämställdhetsprogram (2004) Antaget av . SCB (2003) Politiska resurser och aktiviteter 1992–2001. SCB (2004) På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet. 2002/03:140 Jämt och ständigt. Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden. 2003/04:110 Demokratipolitik. SOU 1975:58 Målet är jämställdhet. En svensk rapport med anled- ning av FN:s kvinnoår. Delegationen för jämställdhet mellan kvinnor och män. SOU 1987:19 Varannan damernas. Slutbetänkande från Utred- ningen om kvinnorepresentation. SOU 1990:44 Demokrati och makt i . SOU 1994:3 Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap. Betänkande av Utredningen om kvinnor och chefskap. SOU 1999:83 Globalisering. SOU 1999:113 Medborgarnas erfarenheter: delbetänkande av Demo- kratiutredningen. SOU 2000:1 En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse på 2000- talet. SOU 2000:85 Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning. Den parlamentariska regionkommittén. SOU 2003:16 Mansdominans i förändring. Om ledningsgrupper och styrelser. Betänkande från Utredningen om kvinnor på ledande poster i näringslivet SOU 2003:123 Utvecklingskraft för hållbar välfärd. Statskontoret (2004) Det regionalpolitiska experimentet. Lärande nätverk för regional utveckling? Statsrådsberedningen (2005) Telefonlista politiskt sakkunniga. Statsrådsberedningen (2005) Internt statssekreterarbrev . , (1996) Från bokförlag till mediekoncern: huset 1909–1929. Ekonomisk–historiska institutionen, . Ingen lag om kvotering . , (2000) Staten, grundlagen och sexualiteten: Pornografidebatten och statens ansvar för demo- kratins idéer. I Samhällets demokratiska värdegrund. En bok om mångfald, olikhet men lika värde. Rapport 1 från Värdegrunden. riksdag (2005) 15 förslag för en jämställd riksdag. Rapport från arbetsgruppen för en jämställd riksdag. Wängnerud, (1998) Politikens andra sida. Om kvinnorepresen- tation i riksdag. Wängnerud, (2005) Effekter av ökad kvinnorepresentation. I SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. 4 Utbildning och forskning Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken rör utbildning. Målet, som det är formulerat i den senaste jämställdhetspolitiska proposi- tionen , är att kvinnor och män ska ha lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger.1 Detta kapitel omfattar de jämställdhetspolitiska målen inom utbildningspolitiken, redovisning av vissa forskningsresultat, köns- skillnader i utbildningsresultat, könsfördelning bland skolans per- sonal, flickors och pojkars studieval, samt genusforskning. Kapitlet avslutas med en diskussion om utbildningspolitikens roll i jäm- ställdhetspolitiken. Utbildningspolitiken har betydelse för jämställdhet på en rad olika sätt. Det handlar om hur skolan fungerar i relation till de barn och unga som finns i utbildningen. Till exempel hur eleverna for- mas som individer, som flickor och pojkar (könssocialiseras). Vilka kunskaper och vilken värdegrund som förmedlas. Vilken pedagogik och vilken litteratur och annat material som används. Hur könsför- delningen och utvecklingsmöjligheterna ser ut för dem som arbetar inom utbildningssystemet. Jämställdhetspolitiken har varit mer framgångsrik inom vissa politikområden och mer kraftlös inom andra. De stora framgång- arna som tog sig uttryck i viktiga politiska refor- mer som föräldraförsäkringen, utbyggnaden av barnomsorgen och särbeskattningen motiverades i hög grad av arbetsmarknadspoli- tiska motiv som fick genomslag i familjepolitik och skattepolitik. Jämställdhetssträvandena inom utbildningspolitiken, i synnerhet inom den högre utbildningen, drevs däremot fram internt och ut- ifrån andra politiska målsättningar. 1993/94:147. Utbildningsfrågorna lyftes tidigt fram i jämställdhetsdiskussio- nen. Redan när jämställdhet formades som politiskt begrepp betonades utbildningens betydelse för männi- skors ställning i samhället och arbetslivet. Kvinnor hämmades av att inte ha samma möjlighet till utbildning som männen och denna eftersläpning kvarstår fortfarande i början av 1960-talet.2 Flickorna dominerade på mellannivån – realskolan eller motsvarande – medan pojkarna utgjorde flertalet bland studenterna. Men föränd- ringarna kom snabbt och kraftfullt. Utbildningssystemet byggdes ut liksom arbetsmarknadsutbildningen som stärkte kvinnornas ställning på arbetsmarknaden och bidrog till att möjliggöra den stora ökningen av kvinnornas förvärvsarbete. Utbildningen skapade nya möjligheter men den har sina begränsningar, konstateras i betänkandet Målet är jämställdhet 1975. Inställningen till manligt och kvinnligt ändras inte så länge de ideal skolan försöker ge inte stämmer med verkligheten. Åtgärder inom skolan kan därför inte ensamma åstadkomma de samhälls- förändringar som en verklig jämställdhet kräver.4 kan man i ett annat utredningsbetänkande konstatera att skillnaden i utbildningstid mellan kvinnor och män nu blivit relativt obetydlig.5 Den största skillnaden är att flickor och pojkar väljer olika utbildningar. Övriga problem som man lyfter fram, och som i hög grad fortfarande lever kvar, är den köns- uppdelade arbetsmarknaden, läromedel med traditionella köns- rollsvärderingar, begränsad utbildning om könsrollsfrågor i lärarut- bildningarna etc. Forskning om jämställdhetsfrågor har varit efter- satt och behöver stärkas liksom villkoren för kvinnor som forskar.6 Politikområdet Utbildningspolitik omfattar fem verksamhetsområ- den; förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, barn- och ungdoms- utbildning, vuxenutbildning, högre utbildning och studiestöd. Ett framtidsprogram, , 1964. En översikt av debatten om kvinnliga forskares och forskarstuderandes situation ges i Jämställdheten inom forskarutbildning och forskning, Forum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning I , , Rapport 1982:2. Det övergripande målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Sam- hällsförändringarna innebär att individens lärande måste ses som ett livslångt projekt. Därför måste alla – oberoende av kön och etnicitet, socioekonomisk bakgrund, sexuell läggning och funk- tionshinder – tillförsäkras en god utbildning av högsta kvalitet genom hela utbildningssystemet. Det är förutsättningen för att skapa såväl ett jämställt och jämlikt samhälle som ekonomisk till- växt.7 Jämställdhetsmål finns angivna i såväl propositioner8 skollagen (1985:1100) samt i läroplaner för samtliga skolformer. läroplan för förskolan (Lpfö 98) fastslås att förskolans verksamhet ska präglas av grundläggande värden och att det handlar om ett etiskt förhållningssätt. Omsorg om och hänsyn till andra männi- skor, liksom rättvisa och jämställdhet samt egna och andras rättig- heter ska lyftas fram och synliggöras i verksamheten Vidare an- ges att för att hävda grundläggande värden krävs att värderingar tydliggörs i den dagliga verksamheten. Verksamheten ska bedrivas i demokratiska former och därigenom lägga grunden till ett växande ansvar och intresse hos barnen för att de aktivt ska delta i samhällslivet. Vad gäller jämställdhet sägs mer specifikt (under avsnittet Sak- lighet och allsidighet): Vuxnas sätt att bemöta flickor och pojkar liksom de krav och för- väntningar som ställs på dem bidrar till att forma flickors och pojkars uppfattning om vad som är kvinnligt och manligt. Förskolan skall motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar skall i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla för- mågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller.