sou · GTB357d7 · 2006-01-01 00:00:00 — Biljetterna hade sålts separat utan något tvång att den betalande gästen även skulle äta utan gästen hade kunnat se showen från barplats. Showen hade bestått i olika trolleriakter utförda av och hans medhjälpare. Kammarrätten som ändrade länsrättens dom i denna del ansåg med hänsyn till vad som framkommit i målet att föreställningen måste anses utgöra en med de i 3 kap. 11 § 4 ML (numera reducerad skattesats enligt 7 kap. 1 § tredje stycket ML) uppräknade företeel- serna jämförlig föreställning som var undantagen från skatteplikt. Målet har inte överklagats. RÅ 2002 ref 9 I målet kom Regeringsrätten fram till att undantaget från beskatt- ning i 3 kap. 11 § 1 ML inte kunde tillämpas när ett produktions- bolag tillhandahöll ett artistframträdande till en arrangör. Beskatt- ning skulle därför ske med 25 procents mervärdesskatt. Detta rättsfall diskuteras vidare under avsnittet om upphovsrätter. RÅ 2003 ref 24 Målet är ett överklagat förhandsbesked från . () skulle arrangera European Music Awards () i i . Under galan skulle en rad världsartister framträda med olika musikinslag. Vidare skulle utmärkelser delas ut till olika internationella musikartister och grupper. Publiken skulle till en mindre del bestå av inbjudna gäster och 7500 biljetter skulle säljas till allmänheten. Frågan i målet var vilken skattesats som skulle vara tillämplig vid omsättningen av entrébiljetter till EMA-galan. Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller nämndens bedömning borde galan anses utgöra en prisutdelning. Mervärdesskatt skulle därför tas ut . Regeringsrätten gjorde en annan bedömning. Det var enligt domstolens uppfattning klart att det i första hand varit de musikaliska framträdandena och inte prisutdelningarna som utgjort tyngdpunkten i evenemanget och som varit avgörande för allmän- hetens efterfrågan av och försäljningen av biljetter till . Regeringsrätten menade vidare att det fick anses klarlagt att nämnda artisters musikaliska framträdanden och presentationerna av dessa varit av det slag som vanligen inryms i vad som brukar betecknas som en konsert. Domstolen menade vidare att de olika inslagen som rörde prisutdelningarna hörde naturligen samman med artistframträdandena, vilket medförde att evenemangen borde ses som en helhet. Vid en bedömning av vad som utgjort EMA:s huvudsakliga karaktär fann Regeringsrätten, mot bakgrund av vad som sagts om evenemangets tyngdpunkt, att det fick anses utgöra en konsert. Mervärdesskatt skulle därför tas ut av beskattningsunderlaget. Regeringsrättens avgörande (mål nr 2247-03) En av frågorna i målet var om tillhandahållande av erotiska tele- fonmeddelanden kunde betraktas som tillträde till föreställning och beskattas . () ansåg inte att det var fråga om tillträden till föreställningar av det slag som avses i 7 kap. 1 § tredje stycket 5 ML. Mervärdesskatt skulle därför tas ut av beskattningsunderlaget. Regeringsrätten gjorde samma bedömning som nämnden och fast- ställde således beslutet. Domstolsavgöranden om avdragsbegränsning (8 kap. 13 a § ML) Kommunen Y och aktiebolaget X hade ingått ett avtal om att bolaget skulle utföra kulturverksamhet i enligt en av kommunen fastställd kravspecifikation. Enligt avtalet fick bolaget en viss ersättning per avtalsår. Bolaget ansökte om förhandsbesked om att den ersättning som bolaget erhöll av kommunen skulle anses som ersättning för tillhandahållna tjänster och därmed som Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller omsättning enligt ML. En konsekvens av ett sådant synsätt skulle vara att regeln om avdragsbegränsning i 8 kap. 13 a § ML inte aktualiserades. ansåg att den ersättning bolaget fått var att betrakta som ett sådant bidrag eller stöd av det allmänna som inte kunde anses utgöra ersättning för en omsatt vara eller tjänst. Regeln om avdragsbegränsning skulle därför tillämpas (Skattenytt 2002, s. 148). Beslutet har inte överklagats. tre förhandsbesked om avdragsbegränsning har avgjort tre förhandsbesked som avser tolkningen av regeln om avdragsbegränsning i 8 kap. 13 a § avseende verksamhet som består av anordnande av konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar eller andra jämförliga föreställningar. Enligt regeln får avdrag inte göras i sådan verksamhet för ingående skatt till den del intäkten i verk- samheten utgörs av sådant bidrag eller stöd från det allmänna som inte kan anses utgöra ersättning för omsatt vara eller tjänst. Alla målen har överklagats av sökanden till Regeringsrätten. I det första ärendet bedrev sökandebolaget kulturverksamhet genom att arrangera turnéer och driva teaterverksamhet i kommunen X. I samband med dess årliga redogörelse inför kom- munen X för den planerade verksamheten redogör sökandebolaget även för den ekonomiska situationen och anger det medelstillskott som bolaget anser nödvändigt för att verksamheten inte skall bli likvidationspliktig. Verksamheten hade krävt stora kapitaltillskott. Sökandebolaget menade att det bidrag kommunen X tillskjuter har sådan karaktär att det kan ges i egenskap av aktie- ägare varför bidraget skall betraktas som aktieägartillskott och inte som en intäkt i den mening som avses i mervärdesskattelagen. Bolaget ställde flera frågor till nämnden. uttalade efter att ha redogjort för relevanta delar av det sjätte direktivet att bestämmelsen i 8 kap. 13 a § ML får anses vara förenlig med artikel 19.1 i sjätte mervärdesskatte- direktivet. Nämnden uttalade vidare följande: Bolagets aktuella verksamhet består i att bedriva kulturverksamhet genom att driva teaterverksamheten vid i kommunen X och arrangera olika turnéer. Vad bolaget enligt avtalet erhåller från kommunen har enligt nämndens mening inte sin grund i att bolaget Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller tillhandahåller kommunen i dess egenskap av rättssubjekt tjänster utan betalningarna, som sker kontinuerligt, görs för att skapa de ekono- miska förutsättningarna för att den nämnda kulturverksamheten skall kunna bedrivas. Att kommunen har ett eget intresse av nämnda kultu- rella utbud och tar ett ekonomiskt ansvar för att kommunens invånare erbjuds sådana evenemang av bolaget innebär därför inte att den för- värvar någon tjänst. Inte heller föreligger något sådant direkt samband mellan vad bolaget erhåller och de tjänster till betalande publik avse- ende de teaterframträdanden som bolaget tillhandahåller att det kan anses vara fråga om sådana bidrag direkt kopplade till priset för tjänsterna som avses i 7 kap. 3 a § första stycket ML. Mot bakgrund av det ovan anförda och då begreppet bidrag eller stöd enligt förarbetena skall ges en förhållandevis vid innebörd med- för mottagandet av de bidrag som kommunen X kontinuerligt betalar ut till bolaget för att detta skall kunna driva sin verksamhet att bolagets rätt till avdrag för ingående skatt begränsas enligt 8 kap 13 a § ML. Skäl för att göra någon annan bedömning såvitt avser de bidrag som utgår från och olika landsting har inte visats föreligga. Det andra målet gällde ett bolag som ägs av regionen Y och bedriver kulturell verksamhet som består i musikaler, operor, baletter och andra verk i bolagets lokaler i kommunen Z. Det lång- siktiga målet för bolagets verksamhet är att det skall bära sig eko- nomiskt. har bolaget dock gått med förlust. Regionen (ägaren) avser enligt frågan till att omorganisera sin kulturverksamhet och skapa en kulturkoncern. Regionen kommer då att äga alla andelar i ett moderbolag som i sin tur äger alla andelar i sökandebolaget. Regionen överväger att utge ett aktieägartillskott eller tillskott från koncernmoderbolaget för att täcka underskott i sökandebolagets kulturverksamhet. Mot denna bakgrund ställde sökandebolaget flera frågor. Vad gällde frågan om ett aktieägartillskottet från Regionen skulle be- gränsa bolagets avdragsrätt uttalade nämnden följande: Bolagets aktuella verksamhet består i att bedriva kulturverksamhet genom att anordna musikaler och andra föreställningar. Vad bolaget erhåller från Regionen har enligt nämndens mening inte sin grund i att bolaget tillhandahåller Regionen i dess egenskap av rättssubjekt tjäns- ter utan betalningarna, som sker kontinuerligt, görs för att skapa de ekonomiska förutsättningarna för att den nämnda kulturverksamheten skall kunna bedrivas. Att Regionen har ett eget intresse av nämnda kulturella utbud och tar ett ekonomiskt ansvar för att dess invånare erbjuds sådana evenemang av bolaget innebär därför inte att den för- värvar någon tjänst. Inte heller föreligger något sådant direkt samband mellan vad bolaget erhåller och de tjänster till betalande publik avse- Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller ende musikframföranden m.m. som bolaget tillhandahåller att det kan anses vara fråga om sådana bidrag direkt kopplade till priset för tjäns- terna som avses i 7 kap. 3 a § första stycket ML. Mot bakgrund av det ovan anförda och då begreppet bidrag eller stöd enligt förarbetena skall ges en förhållandevis vid innebörd med- för mottagandet av de bidrag som Regionen kontinuerligt betalar ut till bolaget för att detta skall kunna driva sin verksamhet att bolagets rätt till avdrag för ingående skatt begränsas enligt 8 kap 13 a § ML. Fråga 2 C som sökanden ställde i målet gällde om det förhållandet att de medel som sökandebolaget erhåller för att bedriva sin verk- samhet inte utgår från Regionen direkt utan från ett av Regionen ägt aktiebolag, som skall vara moderbolag till sökandebolaget, medför att stödet inte kan anses utgå från det allmänna. Majori- teten (två ledamöter var skiljaktiga) fann att Det inflytande som Regionen kommer att ha över den tilltänkta kulturkoncernen talar – med hänsyn till den skatterättsliga regler- ingens syfte – för att det inte bör göras någon skillnad mellan ett bi- drag eller stöd som utgår direkt från Regionen eller från moderbolaget. Detta är förenligt inte endast med det synsätt som kommer till uttryck i det nyssnämnda rättsfallet utan även med den vidsträckta innebörd som motsvarande begrepp har vid tillämpning av bestämmelser i det sjätte mervärdesskattedirektivet. På nu anförda skäl finner nämnden att vad som enligt förutsättningarna för fråga 2 c utgår från det till- tänkta moderbolaget till sökandebolaget bör anses utgöra sådant bi- drag eller stöd som avses i 8 kap. 13 a § ML. Att tillskotten t.ex. rubriceras som aktieägartillskott har inte någon betydelse för bedöm- ningen (jfr RÅ 1989 ref. 85 där ett koncernbidrag med hänsyn till om- ständigheterna ansågs som ett vederlag för tillhandahållna tjänster). Minoriteten av nämnden ansåg att ett aktiebolag inte kan anses ut- göra det allmänna varför ifrågavarande avdragsförbud i 8 kap. 13 a § ML inte är tillämpligt. I det tredje förhandsbeskedet var förutsättningarna att teater- verksamheten i kommunen X skulle föras över till ett teaterbolag som skulle tillhandahålla föreställningarna till allmänheten. Teater- bolaget skulle ägas till av kommunen X och till av ett moderbolag (stadsbolaget), som i sin tur är ett av kommunen X helägt bolag. Teaterbolaget skulle genom denna kon- struktion komma att ingå i koncernen med stadsbolaget. Förutom biljettintäkter, övrig försäljning samt statsbidrag skulle teaterverk- samheten att till övervägande del finansieras med rörliga och fasta tillskott från moderbolaget (stadsbolaget). Dessa tillskott skulle antingen ske genom aktieägartillskott eller som koncernbidrag. Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller Utgångspunkten är att utrymmet för tillskottet skapas inom kon- cernen och att detta inte utgörs av medel som inom koncernen vidareförmedlas från kommunen. Bolaget ställde flera frågor. Den första frågan gällde om det för- hållandet att de medel sökandebolaget erhåller inte utgår från kommunen direkt utan från det av kommunen ägda stadsbolaget alternativt från ett systerbolag till sökandebolaget medförde att stödet inte kunde anses utgå från det allmänna. Nämnden ut- talade i sitt svar på fråga 1 bl.a. följande: Det inflytande som kommunen X har över koncernen talar – med hänsyn till den skatterättsliga regleringens syfte – för att det inte bör göras någon skillnad mellan ett bidrag eller stöd som utgår direkt från kommunen eller från ett aktiebolag i koncernen. Detta är förenligt inte endast med det synsätt som kommer till uttryck i det nyssnämnda rättsfallet utan även med den vidsträckta innebörd som motsvarande begrepp har vid tillämpning av bestämmelser i det sjätte mervärdes- skattedirektivet. På nu anförda skäl finner nämnden att vad som enligt förutsättningarna för fråga 1 utgår från stadsbolaget eller dotterbolag till detta bolag till sökandebolaget bör anses utgöra sådant bidrag eller stöd som avses i 8 kap. 13 a § ML. Att tillskotten t.ex. rubriceras som aktieägartillskott eller koncernbidrag har inte någon betydelse för be- dömningen (jfr RÅ 1989 ref. 85 där ett koncernbidrag med hänsyn till omständigheterna ansågs som ett vederlag för tillhandahållna tjänster). I fråga 2 och 3 var förutsättningen att stadsbolaget alternativt kommunen genom en nyemission skulle förvärva aktier i sökande- bolaget. Nämnden uttalade följande: Vid bedömningen måste enligt nämndens mening avgörande betydelse tillmätas det förhållandet att nyemissionen i detta fall framstår som ett alternativ till ett direkt bidrag eller stöd till sökandebolaget. Genom att kommunen direkt och indirekt äger samtliga aktier i sökandebolaget förändrar emissionen inte ägarförhållandena i sökandebolaget och kommunen erhåller genom det utökade antalet aktier i detta inte heller någon större andel. För kommunen utgör vad som erläggs för aktierna således i realiteten inte någon kostnad för förvärv av andelar i bolaget utan en ekonomisk hjälp för att möjliggöra fortsatt drift av bolagets verksamhet. Eftersom bolaget är i kontinuerligt behov av ekonomiskt stöd från kommunen, direkt eller indirekt, innebär det tilltänkta förfarandet att nya emissioner måste genomföras med jämna mellanrum. Uttrycket intäkt i verksamheten som används i 8 kap. 13 a § ML kan i sammanhanget inte heller tillmätas någon självständig betydelse i mervärdesskattehänseende. Med hänsyn till bakgrunden till det tilltänkta förfarandet bör detta således ses endast som ett likvärdigt alternativ till ett sådant tillskott som avses med fråga 1 och bedöm- Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller ningen bör därför bli densamma. Detta gäller oavsett vilka alternativa förutsättningar som kan föreligga enligt frågorna 2 och 3. Två ledamöter var skiljaktiga och ansåg att avdragsförbudet inte kunde vara tillämpligt då ett aktiebolag enligt deras uppfattning inte kunde anses utgöra det allmänna. Begäran om förhandsavgörande hos (C-390/04) I ett av ovanstående mål har Regeringsrätten beslutat att enligt artikel 234 EG begära förhandsavgörande av . I Regeringsrättens begäran redogörs för sakomständigheterna i det nationella målet samt anges att i målet aktualiseras en tolkning av bestämmelserna i artikel 17 och 19.1 i sjätte direktivet. Regerings- rätten ställer tre frågor till . Är det förenligt med bestämmelsen om subventioner i artikel 17 och artikel 19.1 första stycket andra strecksatsen i det sjätte direktivet att sådana subventioner som de som nämns i den sistnämnda bestäm- melsen beaktas vid bestämmandet av avdragsrätten för ingående skatt även i sådana fall där den ingående skatten avser varor och tjänster som enbart skall användas för transaktioner med avseende på vilka mervärdesskatten annars är avdragsgill? Om den första frågan besvaras jakande, anhålls om svar även på följande frågor. 2.Är det förenligt med bestämmelsen om subventioner i artikel 19.1 första stycket andra strecksatsen i sjätte direktivet att, av konkurrensneutralitetsskäl eller av andra skäl, tillämpa bestämmelsen endast inom vissa av medlemsstaten särskilt utvalda sektorer? 3.Skall bestämmelsen om subventioner i artikel 19.1 första stycket andra strecksatsen i sjätte direktivet anses innefatta även sådant ekonomiskt stöd som en region kontinuerligt lämnar till ett av regionen helägt bolag för att detta skall bedriva sådan kulturell verksamhet som kunnat bedrivas direkt av regionen? Har det någon betydelse om stödet utbetalas från ett annat bolag som ägs av regionen och som är moderbolag till det förstnämnda bolaget? Det kan antas att först kommer att meddela dom i målet. Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller RSV:s skrivelse till , dnr 4297-97/901 I skrivelsen uttalar RSV att den nya bestämmelsen i 7 kap. 1 § tredje stycket 2 ML uttryckligen gäller för tillträde till bl.a. teater- föreställning. Enligt författningskommentaren till bestämmelsen utgörs beskattningsunderlaget av avgiften för tillträdet till före- ställningen, jfr prop. Den nya beskattningsregeln gäller således endast för en teaterarrangörs entréintäkter (se Skatte- verkets Handledning för mervärdesskatt 2004, s. 702). Frågor och svar avseende kulturmomsen (RSV:s skrivelse 971219, dnr 7944-97/901) RSV hade fått en sammanställning av frågor från teaterkonsulenter, kulturchefer m.fl. angående kulturmomsen. I huvudsak valde RSV att hänvisa till relevanta avsnitt i sin handledning (dåvarande avsnitt 19 i Handledningen [upplaga motsvarar det avsnitt 30]). Exempel på frågeställningar som hade samband med tillträde till konserter m.m. var bl.a. följande: Skall moms debiteras vid en teaters försäljning av en hel föreställning till arrangör (t.ex. skola och kommun)? Vilken momsskattesats skall tillämpas när teatern på detta sätt inte säljer några biljetter till föreställningen? Vad gäller när en länsteater (stiftelse) säljer en hel föreställning till en ideell förening? köper färdiga produktioner som visas gratis av . Skall producenten/försäljaren lägga moms på fakturan? Hur fungerar regeln om avdragsbegränsning? RSV:s skrivelse 980130 (dnr. 743-98/212) Enligt skrivelsen hade det uppkommit frågor om hur beskattning enligt ML borde ske av entréavgifter till s.k. festivaler. Med festival i sammanhanget avsågs tillfälliga arrangemang då en eller flera delar av ett område, t.ex. i en stad spärras av och en entréavgift tas ut för tillträdet till det avspärrade området. Inom ett sådant område kunde det förekomma artistuppträdanden och konserter, allmän Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller dans samt även servering och varuförsäljning. Entréavgiften kunde även berättiga till annat än tillträde till festivalområdet som del- tagande i lotteri, rabatt hos vissa företag och rätt till resor med kommunala färdmedel. Sammanfattningsvis menade RSV att be- dömningen av beskattningsfrågorna fick göras i varje enskilt fall. En prövning fick därvid ske beträffande frågan om en entréavgift avsåg enbart en konsert och dyl. eller om avgiften avsåg betalning för flera olika prestationer. Det kan i sammanhanget nämnas att RSV i rekommendationer uttalat sig om beskattningen av konserter m.m. som sker i samband med servering av mat (RSV S 1995:20, p. Rekommendationen är utfärdad före det att beskattning infördes för tillträde till kon- serter m.m. och gäller således gränsdragningen mellan undantag från beskattning (konserter m.m.) och normalskattesatsen (serveringstjänster). Enligt gällande lagstiftning är motsvarande avgränsning den mellan den reducerade skattesatsen, och normalskattesatsen. RSV uttalar att om ett serveringsföretag mot särskilt debiterad avgift arrangerar t.ex. en konsert skall avgiften inte räknas in i företagets skattepliktiga omsättning. Om avgiften däremot till någon del utgör ersättning för förtäring eller t.ex. dans skall den delen av avgiften ingå i den skattepliktiga omsättningen. Synpunkter och exempel på svårigheter som redovisats av hand- läggare inom expert i utredningen har lämnat synpunkter på praktiska problem inom detta område. Synpunkterna bygger både på hans egen erfarenhet och på uppgifter som inhämtats från med- arbetare inom verket. Det måste understrykas att synpunkterna är enskilda handläggares synpunkter och därför inte behöver samman- falla med inställning i olika avseenden: Teater eller annat tillhandahållande? Problem förekommer när det gäller att avgöra om en aktivitet är teater eller inte ur momssynpunkt. En anläggning består av ett inhägnat område där man visar bl.a. hus och andra anläggningar. Man tar ut en entréavgift och inne på området framförs ett antal teaterliknande uppträdanden på olika platser. Inom anläggningen finns en stor serveringslokal med restaurang och försäljning av souvenirer m.m. På området finns dessutom kioskförsäljning av glass, godis, tobak m.m. Fråga har uppkommit om entréintäkten i sin hel- Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller het, till någon del eller inte alls ska beläggas moms (teater- verksamhet). Det förekommer att antal andra liknande anläggningar där det i första hand gäller att bedöma om det till någon del är fråga om till- handahållande av teater eller jämförlig föreställning. Härefter måste bedömas om den eventuella teaterföreställningen är ett särskilt till- handahållande eller möjligen ett underordnat led i ett annat tillhanda- hållande dvs. ska uppdelnings- eller huvudsaklighetsprincipen tillämpas. Sedan återstår den mest besvärliga delen nämligen att, om delningsprincipen ska tillämpas, komma fram till en lämplig grund att fördela entréavgiften efter. Det ligger i sakens natur att man kan ha olika synpunkter på hur en sådan fördelning ska ske och då framför allt att och företaget inte alltid har samma utgångs- punkter vid en sådan bedömning vilket innebär långa diskussioner för att komma fram till en rimlig bedömning. Interaktiv teater (aktivitet där man betalar en avgift för att medverka i exempelvis ett historiskt skeende) contra föreställning. Punkten 5 i 7 kap 1 § ML. En definition av "föreställning" skulle kanske under- lätta. Inget stort problem men en och annan diskussion om skatte- satsen för deltagaravgiften till en sådan interaktiv teater. Tillträde till konserter m.fl. föreställningar medför betydande gräns- dragnings- och tolkningsproblem. Det är erfarenhetsmässigt framför allt vad som är konsert och vad som ska inrymmas i jämförliga föreställningar som ställer till problem. När det gäller musikaliska aktiviteter hävdas ofta från restauranghåll att det är en konsert () och inte restaurangunderhållning () man anordnat. Samma svårigheter gäller för festivaler av olika slag. I förarbetena uttalades att det skulle vara verksamheter som var en tydlig del av kulturområdet. Begreppet kultur är tyvärr svårdefinierbart. Det finns inte någon enhetlig definition på kulturområdet. Det har medfört att sannolikt ett alltför stort område inom nöjesbranschen omfattas av den reducerade skattesatsen. Denna oklara avgränsning leder sannolikt också till stor risk för olikformighet i beskattningen. När det gäller avdragsbegränsningen är efter de tre senaste förhandsbeskeden från rätt klart vad som ska ses som sådana bidrag från det allmänna som ska medföra avdragsbe- gränsning. Två av förhandsbeskeden är dock överklagade. Den kvar- varande frågan är vad som gäller för mer generella bidrag till en kulturverksamhet, om begränsningen enbart ska gälla den del av bi- draget som är destinerad till just sådana föreställningar som anges i lagregeln. Tolkningsproblem kvarstår alltså. Tillträde till konserter cirkus- biograf-, teater-, opera- eller Synpunkter som framförts i samband med besvarandet av enkät- undersökning (avseende tidsåtgång för hantering av reducerade skatte- satser) i på konsert och på dans kan vara svårt att motivera för de skattskyldiga. Lekparker med kulturella inslag som teater m.m. – ofta svårt att dokumentera fördelningsunderlag. Ett svårhanterligt område är festivaler, mässor och liknande arrangemang. Det kan finnas olika inträdesbiljetter. Vissa biljetter inkluderar camping, inträde till mässområde, inträde till konserter andra gör det inte.