sou · GTB326d5 · 2006-01-01 00:00:00 — Skriv inte mellan eller i närheten av svarsrutorna Skriv i stället på kommentarsida 1Ungefär hur många färdtjänstresor gör du vanligtvis under en månad? Uppskatta ett genomsnittligt antal resor. Varje resväg ska räknas som en enkel resa. 61 resor eller mer 2Ungefär hur åker du vanligtvis med färdtjänst under en månad? Uppskatta ett genomsnittligt antal mil. 3a Har du köpt en bil med hjälp av bilstöd från försäkrings- kassan? Nej Gå till fråga 4 3b Har du köpt bilen 1998 eller senare? Ja Gå till fråga 10 Resor med egen bil Avsikten med nedanstående frågor är att undersöka intresset av att företa resor med egen bil som ett alternativ till färdtjänst. Det är inget krav på att du själv ska kunna köra bilen. Det räcker med att någon i din omgivning kan köra bilen och att du åker med som passagerare. Färdtjänsttillståndet ska inte dras in för den som vill använda egen bil. 4Om du äger/skulle äga en bil, har du behov av att bilen anpassas? Med anpassning menas här att bilen byggs om så att den kan framföras av en person med fysiska funktionshinder eller att en person med funktionshinder kan åka med som passagerare. Gå till fråga 6a Nej, har redan en anpassad bil Gå till fråga 7a 5a Skulle du köpa en bil om du får i bidrag till bilinköpet? Gå till fråga 6a Vet inte/osäker 5b Vilken är den huvudsakliga anledningen till att du inte skulle köpa en bil? Markera endast ett alternativ. Varken jag eller någon i min omgivning kan köra bil Gå till fråga 9 Gå till fråga 5c Vill inte ha en bil Gå till fråga 9 Gå till fråga 9 5c Om du svarat av ekonomiska skäl på fråga 5b; Hur stort bidrag skulle du behöva för att kunna köpa en bil Motsvarande det fulla inköps- Gå till fråga 9 Bidraget har ingen betydelse eftersom jag ändå inte har råd med Gå till fråga 9 6a Har du tillgång till en bil som skulle kunna anpassas efter dina behov? Gå till fråga 7a 6b Skulle du vilja att bilen anpassas efter dina behov om det görs kostnadsfritt? 7a Skulle du köpa en bil om du får i bidrag till bilinköpet och kostnadsfritt får bilen anpassad efter dina behov? Gå till fråga 8a Vet inte/osäker Gå till fråga 9Gå till fråga 9 7b Vilken är den huvudsakliga anledningen till att du inte skulle köpa en bil? Markera endast ett alternativ. Varken jag eller någon i min omgivning kan köra bil Gå till fråga 9 Gå till fråga 7c Vill inte ha en bil Gå till fråga 9 Gå till fråga 9 7c Om du svarat av ekonomiska skäl på fråga 7b; Hur stort bidrag skulle du behöva för att kunna köpa en bil? Motsvarande det fulla inköpspriset för bilen Bidraget har ingen betydelse eftersom jag ändå inte har råd med driftskostnader 8a Skulle du köpa en bil om du fick bilen anpassad kostnadsfritt efter dina behov, men inte något bidrag till bilinköpet? Gå till fråga 9 Vet inte/osäker 8b Vilken är den huvudsakliga anledningen till att du inte skulle köpa en bil? Markera endast ett alternativ. Varken jag eller någon i min omgivning kan köra bil Av ekonomiska skäl Vill inte ha en bil Annat skäl 9Skulle du ha stor eller liten nytta av en egen bil? Om du redan har en egen bil, markera hur stor eller liten nytta du har av den. Varken stor eller liten nytta 10 Är du man eller kvinna?0 Man0 Kvinna 11 Vilket år är du född? 12Är du ensamstående eller gift/sambo? 13Vilken är din huvudsakliga sysselsättning just nu? Markera endast ett alternativ. Pensionär (ålders-, avtals-, sjuk- och förtidspensionär) Långtidssjukskriven (mer än 3 månader) Arbetssökande, arbetsmarknadspolitisk åtgärd Hemarbetande, sköter hushållet 14Hur stor är hushållets ungefärliga sammanlagda månadsinkomst före skatt? Räkna den sammanlagda inkomsten för alla i hushållet. Med inkomst avses lön, arbetslöshetsersättning, ersättning från försäk- ringskassa, rörelseinkomster, pensioner mm. samt olika bidrag som t.ex. barn- studie- och underhållsbidrag. 15Har du några kommentarer eller synpunkter? Tack för din medverkan! Teknisk rapport från huvudundersökning Enkätenheten vid () har oktober–genomfört en datainsamling i en enkätundersökning på uppdrag av . Bak- grunden till att undersökningen genomfördes var att skaffa underlag som beskriver vilka personer som kan omfattas av bilstöd och på vilket sätt detta stöd kan administreras. Syftet var att skicka ut frågeblanketter till ett stort urval av färdtjänstresenärer. Undersökningen genomfördes som en postenkät med en på- minnelse. Populationen utgjordes av samtliga färdtjänstresenärer i riket, som rest eller gjort minst 225 resor . 51 kommuner valdes ut med hjälp av ett stratifierat urvals- förfarande. Samtliga färdtjänstresenärer i dessa kommuner som uppfyllde nämnda villkor tillsändes en blankett. 4 av dessa kom- muner ville inte medverka. Totalt var det 2 626 personer som besvarade frågeblanketten, vilket är svarande (bland medverkande kommuner). Frågeblanketterna registrerades via skanning, varefter datafil och tabeller framställdes. har varit undersökningsledare, har varit produktionsansvarig, har ansvarat för urvalsdragningen och varit behjälplig med metodfrågor. Populationen utgjordes av samtliga färdtjänstresenärer i riket, som rest eller gjort minst 225 resor (vi kallar dessa personer för enkelhets skull för färdtjänstresenärer och menar då denna begränsade mängd). Det finns ingen samlad för- teckning över dessa färdtjänstresenärer, men däremot kan varje kommun lämna en lista. Urvalsförfarandet fick därför anpassas till denna situation. Ett urval av kommuner drogs och därefter skicka- de utvalda kommuner in en förteckning över personerna. och SCB beslutade efter diskussion att 51 kommuner skulle ingå i urvalet av kommuner. Antalet berörda färdtjänstresenärer i varje kommun var inte känd i detta läge och därför fick beslutet baseras på beräkningar utförda på vissa preli- minära data. Kommunerna stratifierades efter har system/saknar system samt storlek (antal personer ). Den första strati- fieringsvariabeln användes i första hand för att allokera urvalet på ett sådant sätt att kostnaden minimerades. Den andra variabeln förväntades samvariera med antalet berörda färdtjänstresenärer i kommunen och därför kunde reducera urvalsosäkerheten. Från varje stratum drogs ett obundet slumpmässigt urval (OSU) av kommuner med undantag av de två strata med de största kom- munerna, där samtliga kommuner ingår i urvalet. 1) Nettourval är det som kvarstår efter att övertäckningen tagits bort från (brutto-)urvalet. Frågeblankettens framsida bestod av ett informationsbrev där upp- giftslämnarna kunde läsa om undersökningens bakgrund, syfte och att undersökningen genomfördes i samarbete mellan SCB och Bilstöds- utredningen. informerade också om att uppgifter hämtas från kommunen där resenären bor och vilka uppgifter som hämtas och att det är frivilligt att deltaga. (Se bilaga 1.) För att SCB ska kunna lämna ut ett datamaterial och/eller fråge- blanketter så krävs informerat samtycke av uppgiftslämnarna. Det innebär att de genom att besvara blanketten och att skicka in den godkänner att deras svar kompletteras med de registervariabler och behandlas på det sätt som informationsbrevet informerar om. Kopplingen till personuppgifterna tas bort efter slut- leverans. Personal från har utformat frågorna i fråge- blanketten i samarbete med SCB. Blanketten har även genomgått en skrivbordsgranskning hos SCB:s mättekniska laboratorium. Blanketten bestod av 15 numrerade frågor, flera av dem hade delfrågor vilket genererade totalt 22 frågor. Frågorna handlade bl.a. om hur många och hur långa färdtjänstresor man gör under en månad, om man köpt bil via bilstöd, om man har behov av bil samt ett antal bakgrundsfrågor. Se bilaga 1. Förutom variabler som samlats in via frågeblanketten har ett antal registervariabler hämtats från SCB:s registret över total- befolkningen (RTB). Dessa är bland annat födelseår och kön. Uppgifterna från RTB avser den 11/11 2004. Frågeblanketterna sändes, från SCB till urvalspersonerna i 43 kom- muner, via post. I fyra kommuner ville kommunerna själva stå för utsändningsarbetet av integritetsskäl. Dessa kommuner var , , och . Av de ursprungliga 51 kom- munerna var det 4 stycken som inte ville deltaga i undersökningen. Via informationsbrevet ombads de utvalda personerna besvara frågorna och skicka tillbaka frågeblanketten till SCB. Det första utskicket, till de 43 kommunerna, genomfördes , sedan skickades en påminnelse ut till dem som inte besvarat fråge- blanketten. Detta utskick gjordes . De fyra kommuner som skötte utsändningarna själva skickade ut materialet något senare än ovanstående datum. Beskrivning av inflödet, angivet i antal Efter första uts. SCB har konstruerat en tablå, uppdelad på kön, som sammanfattar de viktigaste resultaten från undersökningen. Se bilaga 5. I gruppen av svarande kommuner resulterade datainsamlingen i en svarsandel på . Svarsandelen är egentligen mindre eftersom 4 kommuner inte medverkat. Vi vet inte hur många rese- närer vi missat på detta sätt och därför kan inte en helt riktig svarsandel beräknas. Bortfallet består dels av objektsbortfall som innebär att fråge- blanketten inte är besvarad alls och av partiellt bortfall som innebär att vissa frågor på blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig åt från de svarande med avseende på undersöknings- variablerna så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka, t.ex. på grund av sjukdom. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 3 nedan. Med ej avhörda menas att ingen uppgift om varför fråge- blanketten inte är besvarad har lämnats. Med förhindrad och avböjd medverkan menas att SCB meddelats att uppgiftslämnaren är för- hindrad eller inte vill medverka i undersökningen. För vidare för- se Databeredning nedan. Beskrivning av objektsbortfall. Hemlig/skyddad/saknar adress Fel person har fyllt i blanketten SOU 2005:26 Bilaga 10 Beskrivning av objektsbortfall. För att få en bild av hur bra de svarande representerar urvalet med avseende på vissa bakgrundsvariabler har information från RTB jämförts mellan de svarande och hela urvalet. Denna jämförelse finns i bilaga 2, där det bl.a. framgår att andelen ogifta svarat i lägre grad än andelen ogifta i urvalet och att andelen med en inkomst svarat i lägre grad än andelen i urvalet. Partiellt bortfall kan bero på att frågan är svår att förstå, är känslig, att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan eller att instruktionerna vid hoppfrågor misstolkas och att uppgiftslämna- ren då inte besvarar rätt frågor. Till partiellt bortfall räknas även dubbelmarkeringar och svar som inte kan tydas. I denna undersök- ning varierar det partiella bortfallet mellan för fråga 10 Är du man eller kvinna? och för fråga 10 Skulle du ha stor eller liten nytta av en egen bil. SCB har gjort kontroller över hur de svarande följt hoppanvisningarna i frågeblanketten och vi kan konstatera att en hel del personer har svarat på frågor som de skulle hoppat förbi. Detta har vi åtgärdat genom selekteringar så att de svar som felaktigt angetts inte kommit med i tabellkörningarna. Databeredningen genomfördes av Enkätenheten vid SCB. Samtliga inkomna frågeblanketter prickades av i Enkätenhetens avregistre- ringssystem. Frågeblanketterna skannades med programvaran EYES&HANDS . Kontroller genomfördes under och efter registreringen. Då kontrollerades bl.a. dubbelmarkeringar och att endast värden förekommer i materialet. Se bilaga 4. Svarsdatafilen kompletterades med registervariabler från RTB (för SCB-utskicket) och det externa utskicket kompletterades med kön, ålder och antal resor för det externa utskickets fyra kom- muner. Filen kompletterades också med vikter för uppräkning till populationsnivå. Vikter har tagits fram för att kunna räkna upp resultatet till populationsnivå. Uppräkning med vikter medför att resultat kan redovisas för hela populationen och inte bara för de svarande. Om vikterna inte används så kan resultaten bli helt missvisande. Vikter- na kompenserar för objektsbortfallet men inte för det partiella bortfallet och därmed kan antalsuppgifterna i respektive tabell bli olika. Vikterna kompenserar för att urvalspersonerna i olika strata har olika stor sannolikhet att komma med i urvalet. Låt oss beskriva hur vikterna beräknas och hur dessa utnyttjas i estimatorn. Antag att mängden av samtliga bilberättigade i riket är U och att vi vill skatta totalen Y = U yk , där yk är värdet på variabel y för person k. (Alla parametrar i denna undersökning är funktioner av totaler och därför utgör inte beskrivningen någon begränsning.) har vi svarsmängden r. = r vk yk , där vk ˆ är en vikt för person k. Vi vill bestämma vk så att estimatorn Y = r vk yk får så goda egenskaper som möjligt. Kommunerna har dragits med hjälp ett stratifierat obundet slumpmässigt urval, vilket innebär att nh kommuner har dragits (med OSU) från Nh kommuner. Svarsmängden r har uppkommit genom två ytterligare selektioner. Den första selektionen beror på att inte alla utvalda kommuner medverkat och den andra selek- tionen beror på att inte alla personer i medverkande kommuner svarat. Det är inte möjligt att beräkna inklusionssannolikheter i dessa selektioner. I framställda vikter antar vi att båda selek- tionerna sker slumpmässigt. (Det är troligen inte ett helt riktigt antagande, men det finns ingen hjälpinformation som ger oss möj- lighet att ytterligare reducera urvals- och bortfallsfelen.) Vikten vk för person k som tillhör kommun i inom stratum h beräknas på följande sätt: vk = Nh Ahi mh = antal svarande kommuner i stratum h Ahi = antal färdtjänstresenärer i kommun i inom stratum h ahi = antal svarande färdtjänstresenärer i kommun i inom stratum h Tabellerna har räknats upp till populationsnivå, vilket innebär att resultatet avser hela populationen och inte bara de svarande. Antalsuppgifterna är således skattningar av antal personer i populationen med den aktuella egenskapen. Att det uppräknade antalet individer är olika för olika frågor beror dels på det partiella bortfallet (se under rubriken ) och dels på hoppinstruk- tioner då olika delpopulationer avses. Frågorna har korstabulerats mot variablerna kön och ålder. För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selek- teringar genomförts vid tabellframställandet. För t.ex. fråga 3b har de som svarat Ja selekterats bort så att de inte förekommer förrän vid Fråga 10. Dessa Ja-svarare har plockats bort från Fråga 4 till och med Fråga 9 om de mot hoppanvisningen skulle ha svarat på någon eller några av dessa mellanliggande frågor. För frågorna 5a och 7a samt en sammanslagning av Ja-svararna på dessa två frågor anges det 95%-iga konfidensintervallet (p ). Den övre gränsen för konfidensintervallet bildas genom att ta p+v och den nedre gränsen genom att ta p-v. Med ett 95-procentigt konfidensintervall menas att intervallet i genomsnitt täcker populationsvärdet i 95 fall av 100. Något förenklat kan sägas att om konfidensintervallen från två grupper inte överlappar varandra så har man en statistiskt säkerställd skillnad mellan de båda grupper- na. I andelstabellerna är värdena avrundade till närmaste heltal och värden under 0,5 är därmed avrundade till noll. De tabeller som presenteras i undersökningens rapportdel har tagits fram enligt de formler som presenterats i avsnitt Vikt- beräkning och estimation med hjälp av SPSS. SCB tillämpar en bred definition på kvalitet. För att hålla en hög kvalitet och täcka kvalitetsdimensionerna används vid genomföran- det av undersökningar ett kvalitetssäkringsprogram med kontroller i undersökningens olika faser, allt från kundkontakter till doku- mentation och uppföljning. I SCB MIS 2001:1 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik ges en ingående beskrivning av SCB:s kvalitetsbegrepp och de olika kva- litetskomponenterna. Nedan beskrivs de begrepp som har betydel- se för denna undersökning. Ett problem som kan uppstå är täckningsfel. Det innebär att urvals- ram och population inte helt stämmer överens. Täckningsfelen kan delas in i två typer, dels undertäckning som innebär att vissa enheter som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Och dels övertäckning som innebär att enheter som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. I denna undersökning har SCB inte kunnat använda egna register utan har blivit hänvisade till kommunernas egna register eller till registerhållare där flera kom- muners uppgifter fanns samlade. Detta medför att SCB inte helt kan bedöma kvaliteten på de olika registren. I denna undersökning visade sig 41 personer vara övertäcknings- objekt. Det var personer som avlidit eller var obefintliga i befolk- ningsregistret. Någon undertäckning har inte observerats, men undertäckning är vanligtvis svårare att upptäcka än övertäckning. Denna kvalitetskomponent avser fel som uppkommer på grund av att man endast undersöker en del av populationen, det vill säga att ett urval har dragits. Urvalsfel är således den avvikelse mellan ett skattat värde (estimat) och populationsvärdet (parametern) som beror på att man inte undersöker alla objekt i populationen. Urvalsfelets storlek minskar med ökad urvalsstorlek. För några parameterskattningar har ett 95-procentigt konfidensintervall beräknats. Det ger en uppfattning om storleken på urvalsfelet. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då respondenten inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. För att försöka minimera mätfelen har frågeblanketten granskats av SCB:s mättekniska labo- ratorium och kontroller har genomförts, t.ex. kontroll av tillåtna värden vid dataregistrering. Mätfelen för registervariabler som hämtats från RTB bedöms vara liten. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan fel uppstå, så kallade bearbetningsfel. Som exempel på bearbet- ningsfel kan registreringsfel och kodningsfel nämnas. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid data- registreringen. Vanligtvis är denna typ av fel försumbara. De eventuella fel som bortfallet kan ge upphov till kallas bort- fallsfel. Det inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt (har en annan fördelning) avseende undersöknings- variablerna. En jämförelse mellan de svarande och urvalet finns beskriven under rubriken . Bilaga 1: Missiv och frågeblankett Bilaga 2: Underlag för bortfallsanalys Bilaga 3: Precisionen i skattningarna Bilaga 4: Rättningsinstruktionen Bilaga 5: Sammanfattningstablån uppdelad på kön Möjlighet till förbättrat resande för dig som reser mycket med färdtjänst! tillsatte regeringen en utredning för att göra en översyn av regler och tillämpning för bilstöd till personer med funktionshinder. Bilstöd kan man söka från . Genom bilstödet kan man få bidrag för att köpa bil och få den anpassad utifrån sitt funktionshinder så att man kan köra bilen själv eller åka med som passagerare. I utredningsuppdraget ingår även att ta reda på om kommuner ska kunna erbjuda bilstöd i någon form till färdtjänstresenärer. Den möjligheten finns inte . För att kunna utreda denna fråga behöver vi veta vilket intresse för bilstöd det finns hos dig som färdtjänstresenär. Färdtjänsttillståndet ska inte dras in för den som vill köpa en egen bil. Utredningen har därför tillsammans med SCB () ställt samman en frågeblankett som vi hoppas att du vill svara på. Ditt svar är mycket viktigt även om du tycker att det här med bilstöd inte är aktuellt för dig. Varför har just du blivit utvald? SCB har dragit ett urval bland landets kommuner (51 kommuner ingår) och från dessa har vi hämtat adressuppgifter på de personer som reser mycket med färdtjänsten. Din medverkan är frivillig men ditt svar är mycket viktigt och bidrar till att undersökningens resul- tat blir tillförlitligt. Ditt svar kan inte ersättas med någon annans. Har du några frågor? Om du av någon anledning (t.ex. på grund av nedsatt syn eller rörelsehinder) har svårt att besvara frågeblanketten kan du ringa på SCB i , telefon , så kan vi göra en intervju per telefon. Du kan även be någon annan om hjälp med att fylla i frågeblanketten. Har du några frågor om själva undersökningen är du välkommen att kontakta , telefon eller , telefon , . Frågor om datainsamlingen besvaras av . Ett stort tack på förhand för din medverkan! Vad händer med svaren? Dina svar skyddas enligt 9 kap. 4§ sekretesslagen (1980:100) samt av bestämmelserna i personuppgiftslagen. Detta innebär att alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt och att de in- samlade uppgifterna redovisas i tabeller där ingen enskilds svar kan utläsas. (Numret högst upp på blanketten är till för att SCB under insamlingen ska kunna se vilka som har svarat och vilka som ska få en påminnelse.) Efter avslutad bearbetning hos SCB avlägsnas alla identitetsuppgifter innan materialet överlämnas till Bilstödsutred- ningen. För att inte belasta blanketten med uppgifter som redan finns hos SCB kommer de svar du lämnar att kompletteras med upp- gifter om kön, ålder, civilstånd och kommun. Dessa uppgifter hämtas från SCB:s register över totalbefolkningen (RTB). Från kommunerna har vi hämtat uppgift om namn, antalet resor eller resornas längd. Var redovisas resultaten? Resultaten från undersökningen kommer att utgöra en del av underlaget för utredningens arbete. Avsikten är att utredningen skall redovisa sitt arbete för regeringen . Arbetet kommer även att redovisas i form av en rapport på regeringens hemsida . Hjälp oss att underlätta bearbetningen av Dina svar Markeringarna kommer att läsas optiskt i en s.k. Skanner. Det är därför viktigt att tänka på följande när Du besvarar frågorna! Bästa sätt att markera Använd kulspetspenna, svart eller blå. Markera om möjligt innanför rutorna Om Du ångrar Dig och behöver ta bort Ditt kryss, täck hela rutan Om Du vill skriva mer text än vad som får plats på de anvisade raderna eller om Du vill förklara/förtydliga något: Skriv inte mellan eller i närheten av svarsrutorna Skriv i stället på kommentarsida 1Ungefär hur många färdtjänstresor gör du vanligtvis under en månad? Uppskatta ett genomsnittligt antal resor. Varje resväg ska räknas som en enkel resa. 61 resor eller mer 2Ungefär hur åker du vanligtvis med färdtjänst under en månad? Uppskatta ett genomsnittligt antal mil. 3a Har du köpt en bil med hjälp av bilstöd från försäkrings- kassan? Nej Gå till fråga 4 3b Har du köpt bilen 1998 eller senare? Ja Gå till fråga 10 Resor med egen bil Avsikten med nedanstående frågor är att undersöka intresset av att företa resor med egen bil som ett alternativ till färdtjänst. Det är inget krav på att du själv ska kunna köra bilen. Det räcker med att någon i din omgivning kan köra bilen och att du åker med som passagerare. Färdtjänsttillståndet ska inte dras in för den som vill använda egen bil. 4Om du äger/skulle äga en bil, har du behov av att bilen anpassas? Med anpassning menas här att bilen byggs om så att den kan framföras av en person med fysiska funktionshinder eller att en person med funktionshinder kan åka med som passagerare. Gå till fråga 6a Nej, har redan en anpassad bil Gå till fråga 7a 5a Skulle du köpa en bil om du får i bidrag till bilinköpet? Gå till fråga 6a Vet inte/osäker 5b Vilken är den huvudsakliga anledningen till att du inte skulle köpa en bil? Markera endast ett alternativ. Varken jag eller någon i min omgivning kan köra bil Gå till fråga 9 Gå till fråga 5c Vill inte ha en bil Gå till fråga 9 Gå till fråga 9 5c Om du svarat av ekonomiska skäl på fråga 5b; Hur stort bidrag skulle du behöva för att kunna köpa en bil Motsvarande det fulla inköps- Gå till fråga 9 Bidraget har ingen betydelse eftersom jag ändå inte har råd med Gå till fråga 9 6a Har du tillgång till en bil som skulle kunna anpassas efter dina behov?