sou · GTB367 · 2006-01-01 00:00:00 — Vi har dock inte gjort någon bedömning av hur uppgifter om energi- prestanda kan komma att fördelas i beståndet av flerbostadshus, men som inriktning anser vi att merparten av byggnaderna bör genomgå en ordinarie deklaration . Alla byggnader bör ha genomgått en ordinarie deklaration . För att en temporär deklaration skall kunna upprättas, krävs att leveransdata för energi för kan redovisas och att uppgifterna kan styrkas. Om sådana uppgifter inte kan lämnas eller om det förekommer elanslutna komfortvärmegolv, är det nödvändigt att beräkna energianvändningen som underlag för energiprestandakalkylen. Byggnadsägare bör i vart fall kunna lämna följande uppgifter som underlag för en temporär deklaration. –byggnadsnamn (fastighetsägarens eget byggnadsnamn), –typkod enligt fastighetstaxeringen (byggnadskategori), –byggnadsnummer enligt LMV:s byggnadsregister (detta kan vara svårt för fastighetsägaren att få tag på), samt –fastighetsbeteckning enligt LMV:s fastighetsregister. –organisationsnummer, samt –namn på ansvarig person för uppgifterna. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag –area, samt –genomförda och planerade energihushållningsåtgärder (åtgärder som genomförts de senaste 5–10 åren och planeras de kommande 5 åren – frivillig uppgift). –uppmätt årlig värmeenergi fördelad på energislag och normalårkorrigerad, –mätvärden – energianvändning, –metod för normalårskorrigering: graddagar, energiindex eller energisignatur, samt –uppmätt årlig elenergi till fastighetsspecifika ändamål (fastighetsel). Den beräkningsmodell som gör det möjligt att ta fram mer bygg- nadsanpassade åtgärdsförslag baseras på samma beräkningsmetodik som för en energibalansberäkning vid en ordinarie energideklara- tion, men kraven på indata är lägre och enklare. Det innebär att bakom angivna beskrivningsdata finns ett stort antal defaultvärden baserade på schabloner. Dessa defaultvärden kräver mer ingående modellanalyser av olika konstruktionstyper och formfaktorer för flerbostadshus. Frågan huruvida denna översiktliga beskrivning av klimatskalet är tillräcklig för en säker bedömning av energiprestanda, bör prövas i ett tidigt metodprojekt. Mycket stora besiktningskostnader skulle kunna sparas in, om modellen kan användas. Ett metodprojekt genomförs enklast efter det att energideklarationsarbetet har kommit igång, eftersom jämförelser då kan ske mellan energi- beräkningar baserade på denna enkla modell och en mer detaljerad besiktning med verkligt uppmätta data. Det senare kommer att erhållas från byggnader som inledningsvis inte klarar kriterierna för en förenklad energideklarering. De kompletterande frivilliga uppgifter som bör lämnas för att få en säkrare deklaration är bl.a. månadsvärden för el, värme och varmvatten. Uppgifter om hur varmvattenanvändning och hushållsel varierar kan ge underlag för att automatiskt göra följande beräk- ningar: Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag uppskattad varmvattenanvändning utifrån förbrukningsdata juni – september, förlustfaktor för perioden december – januari, samt faktisk eller beräknad värmeåtgång för perioden mars – oktober, som ger en indikation på värmesystemets förmåga att anpassa värmetillförseln utifrån vår–höstperiodens behov. Den beräknade energianvändningen för värme exklusive varmvatten beräknas utifrån ovan nämnda förlustfaktor. Beräkningen ger underlag för att kunna analysera och ange ett flertal åtgärder som berör varmvattenanvändning och värmesystem. Lämnas dessutom enkla uppgifter om klimatskal, ventilation, värmesystem och värmeproduktion tillsammans med byggnadens ålder, kan en modell skapas för byggnaden med omslutande areor samt typiska U-värden, köldbryggor, värmekapacitet, luftläckage och skuggning från egen byggnad. Till varje konstruktionstyp kan också kopplas uppskattad osäkerhet för denna kalkyl. För byggnader uppförda efter 1985 räcker denna information även vid en ordinarie deklaration. För byggnader uppförda 1975–85 räcker denna information för väggkonstruktioner, utom när det gäller inspektion av fönstrens skick vid en ordinarie deklaration. För byggnader uppförda får det avgöras från fall till fall när mer detaljerade uppgifter är motiverade. Åtgärdsförslag kan på detta sätt tas fram för följande delar: klimatskal och fönsteråtgärder, styr- och regleråtgärder, Byggnader med både bostäder och lokaler Vid deklarering av flerbostadshusens energiprestanda vid ett förenklat förfarande uppstår frågan hur byggnader med inslag av lokaler ska hanteras. Eftersom det förmodas finnas en brist på kvalificerade experter inledningsvis, föreslår vi att energiprestanda för lokaler i bostadsbyggnader ansätts med ett schablonvärde i de flerbostadshus som deklareras med ett förenklat förfarande. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Lokalernas energiprestanda viktas sedan mot bostädernas energi- prestanda i proportion till dess andel av den totala arean. 3.7Energideklarering av nya byggnader Förslag: En energideklaration vid nybyggnad skall upprättas i samband med bygganmälan. Giltighetstiden för denna skall begränsas till från byggnadens färdigställande för småhus och flerbostadshus, och till för byggnader med övervägande lokaler. Energideklarationen skall utgöra det dokument med vilket byggherren visar att kraven i nybyggnadsreglerna i BBR är uppfyllda. Bedömning: En mall för indata bör tas fram som kan användas som underlag för energideklarationen i nybyggnadsprocessen. Överväganden, förslag och bedömning Vi föreslår i detta avsnitt att en energideklaration vid nybyggnad upprättas i samband med bygganmälan. Förslaget stämmer i princip överens med förslag om nya byggregler i BBR, men innehåller vissa konkretiseringar och förändringar. Vi har bl.a. valt att inte fullfölja tankegången i förslag att en verifiering av den projekterade energianvändningen genom mätning efter byggnadens färdigställande skulle kunna utgöra underlag för en förnyad energideklaration. Även om vi stödjer tanken om behovet av verifiering, skulle underlag från en verifiering genom enkel mätning onödigtvis komplicera och fördyra förfaringssättet främst när det gäller småhus. Vi har i stället valt att föreslå en begränsning av giltighetstiden för en energideklaration som är upprättad i samband med nybyggnad. Vi har i kapitel 2 föreslagit att prestandavärdet skall anges som levererad energi, som kan viktas. Detta innebär också att minimi- kraven i byggreglerna bör anges med denna systemgräns. För att göra en jämförelse möjlig mellan nybyggda och befintliga byggnader har vi i avsnitt 3.2 föreslagit vilka krav som skall ställas på omfattningen av levererad energi. Samma energi bör således också ingå i de beräkningar som utförs för att visa att kraven enligt nybyggnadsreglerna är uppfyllda. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Byggnader med lokaler: Energi för uppvärmning, tappvarm- vatten, komfortkyla, och fastighetsel samt verksamhetsan- knuten energi vid tänkt användning. Flerbostadshus: Energi för uppvärmning, tappvarmvatten, komfortkyla och fastighetsel. Småhus: Energi för uppvärmning, tappvarmvatten, komfortkyla och hushållsenergi vid normal användning. De krav som ställs i BBR bör kompletteras med krav på byggnads- skal (t.ex. u-värden) och installationer. För lokaler bör kraven variera för olika typer av lokaler som bör indelas i åtminstone tre klasser. Ansvarig för att en energideklaration upprättas i samband med bygganmälan är alltid byggherren. Projektören utför energiberäk- ningar som en del av projekteringsarbetet för att säkerställa att ställda krav på energi och inneklimat innehålls. För alla byggnadstyper bör beräkningarna genomföras enligt en mall som gör det lätt att överföra/verifiera att de under projekte- ringen gällande förutsättningarna har överförts till bygghandlingar inför byggproduktionen. behöver utformas med indata i form av ställda krav från myndigheter, tänkt verksamhet (för lokaler) och andra krav samt tekniska lösningar för byggnad och installationer för att uppfylla ställda krav. Uppgifter om vilka beräkningsmetoder/program som använts vid beräkningar bör redovisas i liksom utdata i form av energiuppgifter uppdelade för olika användningsområden. Det är viktigt att utformas för en första användning som beräkningsdokumentation i projekteringen. Samma mall bör även vara så anpassad att den harmoniserar med den mall som upprättas för energideklaration av befintliga byggnader. Den första deklarationen skall verifiera att gällande föreskrifter och krav avseende mål för energianvändning, begränsning av värmeförluster och effektiv värmeanvändning är uppnådda i projekteringsfasen före byggproduktion. Större avvikelser från energiberäkning i projekteringsarbetet och energideklareringen inför bygganmälan bör därför påpekas. Deklarationen skall upprättas av en certifierad energiexpert, som kan vara t.ex. kvalitetsansvarig. Denne bör kunna korrigera energiberäkningar utförda i projekteringen, exempelvis om experten anser att energiberäkningar avseende den tänkta verk- samheten avviker från det normala. Om experten genom sin Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag kunskap och erfarenhet har synpunkter på presenterade systemlös- ningar eller driftstrategi, bör detta framgå i deklarationen. Sådana generella synpunkter kan exempelvis vara lönsam styr- ning/reglering/injustering/ändring m.m. Uppenbara brister bör kunna påtalas och kommuniceras till byggherren eller entre- prenören. Fastighetsägare med egen kunnig driftorganisation kan som beställare utföra energiexpertens uppgifter, om företaget är ackrediterat och har en certifierad expert. En energideklaration skall biläggas bygganmälan. Slutbesiktningen är en kontroll av byggnad och installationer mot kontraktshandlingar. Slutbesikt- ning omfattar även samordnad funktionsprovning eller kontroll av att samordnad funktionsprovning genomförts med godkänt resultat. Att validera energianvändning låter sig inte göras vid slutbesiktningen, bl.a. på grund av att byggnaden då ännu inte har tagits i bruk. En energideklaration som upprättas i samband med projekteringen bör ha begränsad giltighetstid. Tiden bör vara till- räckligt lång för att byggnaden skall hinna tas i bruk och för att byggnadens installationer skall kunna injusteras. Det motiverar att giltighetstiden bör vara längre för byggnader med lokaler än för byggnader med bostäder. Giltighetstiden bör dock inte vara längre än att en presumtiv köpare eller en ny hyresgäst/bostadsrättshavare efter färdigställandet skall kunna ta del av en aktuell energideklaration som är upprättad enligt de principer som gäller för befintliga byggnader. Vi föreslår mot den här bakgrunden att giltighetstiden för en energideklaration som upprättas i samband med projekteringen skall vara giltig i högst från färdigställandet för byggnader med bostäder respektive i högst för byggnader med övervägande lokaler. Förslag: Inga energieffektiviserande åtgärder får föreslås som uppenbarligen medför försämrad inomhusmiljö. Bedömning: bör ta fram råd om hur åtgärder genomförs utan att de medför risk för försämrad inomhusmiljö. Råden bör även avse varsamhetskrav i kulturhistoriskt värdefulla byggnader och bör i det avseendet utformas i samråd med Riksantikvarie- ämbetet. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Överväganden, förslag och bedömning I EG-direktivet och i vårt delbetänkande anges att innemiljö- frågorna skall beaktas. Förslaget till standard för innemiljöfaktorer (wi 31) anger tekniskt mätbara kriterier som underlag för en miljöklassning (A–D). Detta är möjligen tillämpbart i de större lokaler där avläsning av loggade verkliga värden eller börvärden i systemen för byggnadsautomation kan användas som underlag. För flertalet lokaler och för flerbostadshus är sannolikt enkäter och indikationer mer realistiska metoder, som det dessutom finns erfarenheter av i . Även kompletterande mätningar kan vara motiverade. För småhus är enkäter inte lämpliga att använda. Bedömningar kan då baseras på indikationer och mätningar. När uppmätta luftflöden är lägre än rekommenderade flöden, föreslår vi att detta redovisas i energideklarationen. Normalt sett kan ventilationsuppgifter om flerbostadshus hämtas från tidigare OVK-besiktningar. Vi anser dock inte att det är lämpligt att en energiexpert skall beskriva symtom på dålig innemiljö (fukt, mögel, instängd luft, lukt etc.) i underlaget för energideklarationen. Bygg- nadsägaren kan förledas att tro att en kompetent miljöbesiktning därmed har genomförts. En miljöbesiktning av värde måste följa utarbetade metoder och riktlinjer, vilket en energiexpert normalt sett inte kommer att vara kompetent att göra. Vi förordar dock att det skall finnas möjlighet att notera eventuella miljöanmärkningar, kompletterad med en tydlig text att en fullständig innemiljöanalys inte har genomförts. Experten kan också bidra till en försämrad inomhusmiljö om felaktiga åtgärder föreslås. Föreslagna åtgärder skall helst förbättra inneklimatet. Vi anser därför att energiexperten inte skall föreslå energieffektiviserande åtgärder som uppenbart kan leda till en för- sämring av inomhusmiljön. Experten bör få utbildning i dessa frågor i samband med certifieringen. Hur åtgärderna genomförs är kanske än mer avgörande än förslagen i sig. Vi föreslår därför att åtgärdsförslagen bör kompletteras med råd om hur åtgärder konkret skall genomföras, för att undvika risk för försämrad inom- husmiljö. Åtgärdsförslagen, om de påverkar byggnaders inre eller yttre utseende, måste även utföras varsamt så att kulturhistoriska värden inte går förlorade. bör ta fram sådana råd, vilket när det gäller de kultur- historiska värdena bör ske i samråd med . Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Det är sannolikt rationellt att i samband med en deklaration av byggnadens energiprestanda utföra en kvalificerad och oberoende bedömning av byggnadens inomhusmiljö. Det finns en rad olika metoder och upplägg för att beskriva innemiljön. Det bör vara möjligt att ur dessa plocka fram ett begränsat antal indikatorer och beskrivningsparametrar som skall utgöra ett minimum för att beskriva eller värdera byggnadens innemiljö som ett komplement till energiuppgifterna. Utöver denna miniminivå kan sedan exempel på kompletterande frivilliga besiktningar redovisas som höjer kvalitén eller ger ett kompletterande värde. Det kan vara inneklimatenkäter, byggnads- miljödata (fuktskador, mögel), annan miljöbesiktning eller överlåtelsebesiktningar. Bedömning: Den obligatoriska ventilationskontrollens innehåll och tidsintervallet mellan besiktningstillfällen bör anpassas så att de överensstämmer med behoven vid upprättandet av energideklara- tioner. Konsekvensen för inomhusklimatet av en förändring av intervallet mellan OVK-besiktningar bör analyseras. BVL föreskriver att funktionskontroll av ventilationssystem skall utföras av sakkunnig, som utses av byggnadens ägare samt att den sakkunnige funktionskontrollanten skall vara godkänd av ett ackrediterat certifieringsorgan (s.k. riksbehörighet) eller av miljö- och byggnadsnämnd eller motsvarande (s.k. lokal behörighet). I en särskild förordning (1991:1273), om funktionskontroll av ventila- tionssystem, regleras hur kontrollen av ventilationsinstallationer skall ske. Enligt förordningen skall byggnadens ägare svara för att funktionskontroll utförs. finns ca 200 behöriga besiktningsmän för den obligatoriska ventilationskontrollen (OVK) anslutna till föreningen kontrollanterna i (FunkiS). Föreningen har utvecklat mallar och stöd för besiktningen. Dessa är i många delar tillämpliga för energideklarationen. Föreningen har även tagit fram ett databas- baserat stöd för hantering av mallar. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag I regeringens proposition Vissa inomhusmiljöfrågor (2001/02:128), framhålls vikten av att beakta inomhusmiljön, det nära sambandet med energianvändningen i bostäder och behovet av samordning med andra krav på åtgärder. I arbetet med förslag till CEN-standarder har ett utkast till teknisk standard för ventilationskontroller tagits fram med de svenska erfarenheterna av OVK-besiktningar som en av utgångs- punkterna. Eftersom OVK-besiktningar skall genomföres regel- bundet, finns det goda möjligheter att få fram mer kvalificerade besiktningsdata för flerbostadshus och byggnader med lokaler än vad som annars vore fallet. För att OVK-besiktningen av flerbostadshus skall kunna sam- ordnas praktiskt med upprättandet av energideklarationer, bör intervallen för besiktningarna samordnas. Energideklarationer kommer i flertalet fall att upprättas , medan intervallen för OVK-besiktningen har en annan periodicitet. Vi anser att det vore önskvärt med en bättre samordning i tiden mellan energideklarationer och OVK-kontroller (se tabell 3.2), men vi har inte haft tidsmässigt utrymme för att genomföra en konsekvensanalys beträffande inomhusklimatet. Det innebär att frågan bör studeras ytterligare. Vid konsekvensanalysen bör beaktas att förutsättningarna för att OVK-kontroller genomförs i den omfattning som det är tänkt, väsentligt torde förbättras om en samordning kan komma till stånd. SOU 2005:67 Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Tabell 3.2 Lämplig besiktningsintervall för OVK för en samordning med energideklarationer Daghem, skolor, vårdlokaler byggnader o.dyl. med F- byggnader o.dyl. med S- Vidare bör OVK-besiktningen kompletteras för att även omfatta vissa energirelaterade frågor och kontrollanternas kompetens anpassas till detta (ca en utbildningsdag). Besiktningsförrättare för OVK kan också förväntas komplettera sin kompetens så att de kan utföra hela energibesiktningen med avseende på klimatskärm, värmesystem, belysning etc. En OVK-besiktning bör omfatta energirelaterade frågor endast när byggnaden är aktuell för energibesiktning. Det ligger i bygg- nadsägarens intresse att beställa en OVK-besiktning samordnat med att en energideklaration skall upprättas. En stor del av den information som ingår i den obligatoriska funktionskontrollen är också användbar information för energi- analyser, t.ex.: godkänd/ej godkänd samt skäl till eventuellt underkännande, anmärkningar på don och kanalisation som påverkar flöde och tryckfall, status för drift- och underhållsinstruktioner och teknisk dokumentation. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Dessa uppgifter bör kunna exporteras från besiktningsmännens nuvarande databas till den databas vi har föreslagit för energi- deklarationer. Databaserna bör vara anpassade så att utväx- ling/export av data kan ske enligt ODBC/FI20022 . Förutom dessa data, som normalt redan finns, kommer ytter- ligare information att ha stort värde som underlag för energi- deklarationer. Vi har diskuterat ett antal kompletteringspunkter i OVK-besiktningen med FunkIS. Arbetsinsatsen för dessa kompletteringar kan uppskattas till 0,5–per system i ett flerbostadshus, där den högre tidsåtgången avser värmeåter- vinningssystem med tilluft (sådana system är dock ovanliga i bostäder). Luftflöden till bostäder. Huvudflöden mäts i samband med besiktningen av luftbehandlingsaggregatet eller beräknas baserat på delflödesmätningar (mätning i bostaden). Detta ingår ibland i OVK-besiktningen men bör nu ingå som ett obligatorium. I byggnader med självdragsventilation är det inte möjligt att mäta luftomsättningen i samband med en besiktning. Däremot kan effekten av de faktorer som påverkar luftomsättningen ge ett underlag för bedömning av luftomsättningen. Dessa faktorer är endast indikatorer. Förutom temperaturskillnad ute–inne används följande indikatorer: –byggnadens höjd, –byggnadens läge med avseende på vindpåverkan, –klimatskalets täthet, samt –tryckfall över frånluftskanaler. Med beräkningshjälpmedel kan dessa indikatorer ge ett upp- skattat värde på byggnadens luftomsättning. Metodiken måste utvecklas med hjälp av datasimuleringar och testas i verkliga byggnader under realistiska förhållanden: Mätning av luftflöden till biutrymmen som är tillgängliga. Mätning av temperaturverkningsgrad vid värmeåtervinning (endast uppvärmningssäsong). under övrig period uppskattas utifrån indikatorer, som t.ex. 2 FI2002 (Förvaltningsinformation 2002) framtaget av tion, som är en sammanslutning av större fastighetsförvaltare och andra organisationer. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Tilluftens temperatur mäts för system med värmeåtervinning, samt Övriga komponenters energiprestanda bedöms utifrån indikatorer. Bedömning: bör omgående påbörja arbetet med att utreda, analysera och utveckla ett antal frågor som behöver vara klarlagda innan energideklarationer kan upprättas. Under arbetet med detta betänkande har ett antal frågor iden- tifierats, som kräver vidare analyser och utvecklingsinsatser. Frågorna omfattar dels sådant som direkt ansluter till den fram- tagna metodiken, men även sådant som ligger i metodikens utkanter. Inför införandet av EG-direktivet är det viktigt att genomlysa de problemställningar som återstår och ta fram de lösningar och det material som fortfarande saknas. Sammanställ- ningen i det följande gör inte anspråk på att vara en fullständig förteckning av allt som återstår att göra när det gäller förberedelser med anknytning till direktivet. Vi redovisar ett antal områden med utgångspunkt i det förslag till metodiker som presenteras i betänkandet. Det omedelbara behovet finns i att genomföra en studie som direkt knyter an till den metodik som presenteras i detta betänkande. Avsikten är att så realistiskt som möjligt studera hur väl metodiken fungerar och, om så krävs, korrigera och förtydliga den. Vilket eller vilka beräkningsprogram som skall tillåtas i för att bestämma byggnaders energiprestanda måste bestämmas. De krav på prestanda som skall gälla för programmet måste analyseras. Om det skulle visa sig att programvara måste nyutvecklas, bör detta påbörjas . Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag De energiexperter som lämnar utbildningen bör ha en handbok som stöd och för att bli informerad om vilka kompetenskrav som ställs. skall innehålla alla formalia, anvisningar om hur energideklareringen går till med checklistor och åtgärdsförslag. Den skall även innehålla anvisningar om tillväga- gångssätt när beräkningsprogram skall användas. Referensvärden för byggnader med lokaler, flerbostadshus och småhus Schabloner för lokalbyggnaders verksamhetsenergi Beräkningsmodell för förenklad beräkning av bostäder och lokaler Framtagning av formbeskrivningar för flerbostadshus och schablonvärden för de valbara alternativen (våningsplan, formfaktor, byggår, etc.). Metodtest av förenklad beräknings- modell. Beräkningsmodell för beräkning vid förenklat deklarationsför- farande för flerbostadshus Kostnadsbeskrivning på projekteringsnivå som kopplas till kalkylatordatabaser för ventilation, värme, varmvatten, tilläggsisolering och produktionssystem. Teknisk livslängd för produkter och material Nationell lista bör tas fram och fastställas. Värmeförluster via ventilationen bestäms enligt CEN-standard utifrån byggnadens ventilationsflöden och temperaturskillnad ute och inne. Större delen av byggnadsbeståndet för bostäder har självdragsventilation. Mätning av luftflödet är inte praktiskt genomförbart för byggnader med självdrag. Därför bör det övervägas en metod baserad på kriterier för att uppskatta troligt luftflöde. För att använda metoden för byggnader med själv- drag, krävs schablonvärden som bör tas fram i en utredning, där dessa indikatorer testas med datasimuleringar och i verkliga byggnader under realistiska förhållanden. Metoder för att bestämma energiprestanda och åtgärdsförslag Schablonvärden för olika reglersystem av värme i flerbostads- hus. Dessa erhålls genom en simuleringsmodell och för typiska åtgärder i beräkningsmodellen. Dessutom erfordras verifiering av ett antal schablonvärden och avstämning mot några byggnader.