sou · GTB373d9 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta skall inte tolkas som att denna påverkan beror på att mam- mor som är höginkomsttagare oftast lever med pappor som är höginkomsttagare. I de olika skattningarna har man konstanthållit för pappans inkomst vilket tyder på att mammans inkomst har en påverkan i sig.30 De som har längre utbildning tjänar i genomsnitt mer än de som har kortare utbildning. Det finns alltså ett positivt samband mellan utbildningslängd och inkomster. Men det finns generella resultat som tyder på att pappans utbildningslängd i sig positivt påverkar hans benägenhet att ta föräldraledigt, alltså när man konstanthållit för respektive förälders inkomst. Andra resultat som återkommer tyder på att längden på mam- mans utbildning i sig påverkar pappans benägenhet att ta föräldra- ledigt. Detta kan tolkas som att mammor med längre utbildning investerat mer i humankapital än mammor med kortare utbildning. De är alltså mer arbetslivsorienterade och mer benägna att åter- vända till sitt arbete tidigare än mammor med kortare utbildning. 30 (2002) finner dessutom att pappans inkomst hade en större positiv påverkan på längden av hans föräldraledighet än mammans inkomst. Detta tolkas som att de familjer som har goda inkomster är mer villiga och har större möjligheter att bära det in- komstbortfall som en längre pappaledighet innebär då pappan oftast tjänar mer än mamman. 4.4Påverkan från arbetsgivares bemötande, arbetsvillkor och position på arbetsplatsen En annan generell och inte oväntad slutsats i några av ovanstående studier är arbetsgivarens bemötande av den anställde som vill ta föräldraledigt är en viktig faktor. Ett vanligt resultat är att kvinnors föräldraledighet ses som ett problem som måste lösas under det att mäns, oftast betydligt kortare, föräldraledighet ses som ett hinder som kan vara svårare att lösa. Detta ligger i linje med ett könsbundet skyldighets- och rättig- hetstänkande. Mammor har en skyldighet att ta föräldraledigt. Pappor har en rättighet att ta föräldraledigt, en rättighet som ibland är svår att utnyttja. En skyldighet ses inte på samma sätt som svår att utnyttja. En skyldighet för en individ att göra någonting utgör ett problem som måste lösas och det kan inte lösas genom att personen underlåter att göra det som skyldigheten kräver. Selektionseffekter kan leda till missvisande slutsatser. Ta exemplet om en hög andel av pappor som tagit föräldraledigt i någon enkät- eller intervjuundersökning svarar att de mött en neutral eller positiv attityd hos sin arbetsgivare. Kan vi därmed sluta oss till att se detta som ett argument att det är OK för pappor generellt att ta föräldraledigt? Nej, det kan vi inte. Därför att här har vi sannolikt en selektionseffekt. Vilka pappor är det som i hög utsträckning tar föräldraledigt? Jo, pappor som jobbar på ställen där arbetsgivarens attityd inte innebär negativa konsekvenser för dem. Pappor som har arbetsgivare som ogillar att de tar föräldraledigt är sannolikt underrepresenterade i den undersökta populationen. De kan ju överhuvudtaget inte svara på frågan om hur deras arbetsgivare reagerat eftersom de inte tagit föräldraledigt. Det kan vara så att det underlättar om flera män på arbetsplatsen redan tagit föräldraledigt. Exempelvis kan arbetskamrater som varit föräldralediga inspirera nyblivna pappor till att själva ta föräldraledigt. Likaså kan benägenheten att ta föräldraledigt påverkas av kollegors åsikter om detta, till exempel för att deras arbetssituation påverkas av frånvaron. Men här finns sannolikt en selektionseffekt som påverkar resultaten. Män som tar föräldra- ledigt finns sannolikt oftare på arbetsplatser där arbetsgivarens attityd inte innebär negativa konsekvenser.31 31 Därmed inte sagt att arbetsgivares attityder inte kan påverkas av att det blir allt mer vanligt i samhället med föräldralediga pappor. Resultaten i en omfattande studie av de 200 största svenska privata företagen, (2000), visar att , sex av dem alltså, var uttalat positiva till att anställda män skulle ta aktiv del i ansvaret för sina barn. En visst instrumentell avsikt kunde märkas, it is a step in manager development att vara pappaledig, men intresset hos dessa företag för barns framtid och barns välfärd var större. (, 2000, sid. av företagen föll in under kategorin passive opposition. Detta innebär att de inte var uttalat negativa till att pappor spenderade tid med sina barn men att detta främst skulle ske och semestrar. En längre föräldraledighet och förkortad arbetstid ogillades men detta var inte uttalat. En mellan- chef säger: There is the unspoken understanding that there is complete commitment to the job. For this, I get a salary, power and privileges. And if I choose to have another outlook on life, for example, to prioritize family, it would be very difficult to keep this job. (, 2000, sid. Resterande två tredjedelar av företagen föll in under kategorin conditional support. Det gick för sig att vara pappaledig givet att vissa villkor var uppfyllda. Ett sådant var om pappan var tvungen att ta ledigt för att det absolut inte gick att lösa på något annat sätt . Ett visst riskmedvetande kunde skönjas, exempelvis hos följande personalchef: we demand that all men should stay here, then there will certainly be an increase in divorce and then you don´t know what will happen. (, 2000, sid. Vidare, om den anställde värderades högt av företaget var man beredd att gå långt i individuella lösningar. Kaul (1991) understryker vikten av att ta hänsyn till kvinnors arbetsvillkor när man försöker att förklara såväl hur de prioriterar lönearbete som hur vårdnadsansvaret för barn fördelas mellan för- äldrarna. Kvinnor vilkas arbetsvillkor är dåliga får inte många posi- tiva bindningar till sitt arbete. De identifierar sig inte särskilt mycket med sitt arbete. Det blir mer givande att till största delen själv ta på sig den meningsfulla och viktiga uppgiften att ta hand om sina barn. 4.5Hur viktig är hushållets ekonomi för hur föräldrar fördelat uttaget av föräldraförsäkringen sinsemellan? Det finns ett antal undersökningar där föräldrar tillfrågats om vilka faktorer som varit av vikt för hur de fördelat dagarna med föräldra- penning mellan sig, se exempelvis RFV (2000, 2003a).32 I dessa anges oftast hushållets ekonomi som den avgörande faktorn alter- nativt den faktor som en stor del av de svarande ansåg ha varit viktig. Alltså, en mycket viktig anledning till att mamman är hemma längre än pappan är att hon tjänar mindre än vad han gör. Det är inte bara föräldrar som anger familjeekonomin som huvudskäl utan även handläggare på försäkringskassorna, alltså de som informerar föräldrarna om föräldraförsäkringen, och barn- morskor ger liknande svar i en enkätundersökning som Riksförsäk- ringsverket gjort (RFV, 2000). Där görs också en fallstudie. För- fattarna undersöker hur föräldrarna faktiskt delar ledigheten, efter alternativa källor till inkomst. Det framkommer att ett traditionellt delande som synbart leder till att familjeekonomi försämras, ändå genomförs. Den slutsats [som dras] är att attityden till att det är ekonomin som styr hur föräldrarna delar föräldraledigheten mellan sig inte är styrkt på ett trovärdigt sätt. (RFV, 2000, s. Även i Örnhall (2005) framkommer indikationer på att det ekonomiska förhållandet mellan kvinnan och mannen i hus- hållet tycks spela en relativt liten roll för fördelningen av föräldra- ledigheten. I botten ligger ett könsbestämt skyldighets- och rättighetstän- kande som föräldrarna, när de blir tillfrågade om varför de fördelat ledigheten på ett visst sätt, istället beskriver i termer av viss ekonomisk rationalitet. Om de hade fördelat ledigheten mer jämnt anger de att familjens ekonomi skulle ha drabbats. Men som vi skall se i följande avsnitt är förlusterna för hushållsekonomin i många fall inte så stora, i vissa fall negligerbara, av att dela lika på den ledighet man har med föräldrapenning. Det som leder till riktigt stora inkomstförluster, både momentant och över livet, är om en förälder arbetar deltid ett eller efter barnets födelse. har gjort några typfallsberäk- ningar för hushåll i olika inkomstlägen av hur stor årsinkomst- förlusten blir för den samlade hushållsekonomin av att mamman och pappan är hemma var jämfört med att pappan är 32 (2005) innehåller en detaljerad redogörelse av några av dessa studier. hemma i endast 60 och mamman i 300 dagar.33 Dessa typfalls- beräkningar redovisas i huvudbetänkandet En reformerad föräldra- försäkring – Kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73. I beräk- ningarna antas att personerna arbetar heltid under den del av året som de inte är föräldralediga. Inga hänsyn har tagits till att olika avtalsområden fyller ut föräldrapenningen i större eller mindre utsträckning.34 Förlusten av att dela lika blir förstås större ju större inkomst- skillnaden är mellan pappan och mamman. Om mamman tjänar och pappan brutto för- lorar hushållet i disponibel inkomst på att dela lika jämfört med att pappan enbart är hemma den reserverade tiden, . Om mamman istället tjänar 20 000 (25 000) kronor och pappan fortfarande sjunker motsvarande inkomstförlust något, till 1 600 (1 300) kronor . Men om pappan istället tjänar och mamman fortfarande 15 000 blir förlusten i disponibel inkomst ännu mindre, . Och om pappans inkomst istället uppgår till blir motsvarande för- lust endast . I verkligheten blir förlusterna för de flesta familjer ännu mindre på grund av avtalsersättningarnas konstruktion (se avsnitt 2.2). Förlusten för hushållet av att dela lika är alltså betydligt lägre om mannen och kvinnan har löner på nivåer som motsvarar vanliga arbetarlöner. Bland LO:s medlemmar är det dock vanligare än bland TCO:s och medlemmar att pappan tar ut kort eller ingen föräldraledighet (, 2004). En inkomst- förlust svider mer ju lägre inkomst hushållet har att röra sig med från början. Men inkomstbortfallet för de flesta typhushåll är inte av den storleken att förklaringen att ekonomin är den viktigaste styrande faktorn blir övertygande. 33Beräkningarna är gjorda på ett uttag om sammanlagt på SGI-nivå, inte 390 som är det maximala antalet dagar. Anledningen är beräkningsteknisk, för att lättare kunna be- räkna disponibel inkomst (skatten beräknas ). 34Liknande beräkningar återfinns i m.fl. (2003). 4.6Privatekonomiska konsekvenser av föräldraskap I Bilaga 4 till budgetpropositionen 2005, Fördelningen av eko- nomiska resurser mellan kvinnor och män, görs en uppskattning av föräldraskapets privatekonomiska konsekvenser 2003 för ett sammanboende par med två barn, en typfalls- beräkning. Mannen är privatanställd tjänsteman och hans löne- utveckling är den genomsnittliga för gruppen. Kvinnan är kom- munanställd. Hennes lön följer löneutvecklingen för denna grupp. Båda arbetar heltid innan första barnet föds. Utöver den offentlig- finansierade föräldrapenningen inkluderas inte någon annan in- komst än den från förvärvsarbete.35 I beräkningen har inte tagits hänsyn till eventuell utebliven karriärutveckling och därmed sam- manhängande ytterligare löneutveckling vid föräldraledighet och deltidsarbete. Paret får två barn , det första och det andra . Parets uttag av ledighet med föräldrapenning överensstämmer med det genomsnittliga uttaget för perioden. Kvinnan tar i genomsnitt ut med föräldrapenning och mannen en månad med varje barn. Föräldrar har lagstadgad rätt att förkorta sin arbetstid till av normal arbetstid till dess att barnet är . Denna rätt utnyttjas nästan enbart av kvinnor. I denna beräkning antas kvinnan förvärvsarbeta av heltid 2003. Beräkningen visar att inkomstförlusten efter skatt för kvinnan i detta typfall 2003 uppgår till under det att pappans motsvarande inkomstbortfall uppgår till endast , se Tabell 3. Av den samlade inkomst- förlusten för kvinnan härrör från att hon haft föräldrapenning i samband med barnens födelse istället för lön.36 Den resterande inkomstförlusten på beror på att kvinnan arbetar deltid efter det att barnen fötts. 35Således inkluderas inte det som avtalsersättningar ger vid föräldraledighet. 36Hänsyn tas inte till att kvinnor i många fall i praktiken förlänger sin föräldraledighet genom att ta ut färre ersättningsdagar än sju . Det innebär att inkomstförlusten i motsvarande mån underskattas för kvinnans del. Bilaga 7 SOU 2005:73 Nettoförändring i inkomst av föräldraskap 1994 2004, ett typfall Källa: Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, Bilaga 4 till Budgetpropo- sitionen , sid. 25. Till detta skall läggas konsekvenser för kvinnans och mannens pensionsbehållning. Föräldrapenning är pensionsgrundande på samma sätt som lön och pensionsgrundande belopp (PGB) för barnår tillkommer förutom denna. Pensionsbehållningen för beräknas bli lägre för kvinnan men endast lägre för mannen. Totalt har alltså kvinnan i detta typexempel förlorat under det att mannen förlorat endast , eller ungefär 3 pro- cent av det kvinnan förlorat. 4.7Anser föräldrar att föräldraförsäkringen ger dem tillräckliga möjligheter att fördela tiden sinsemellan? Trots att många föräldrar ser familjens ekonomi som den viktigaste begränsande faktorn tyder resultaten på att de flesta föräldrar är nöjda med de möjligheter till fördelning sinsemellan som föräldra- försäkringen ger. I RFV (2003a) anger av både män och kvinnor (något fler kvinnor än män) att de är nöjda med hur föräldra- penningdagarna fördelats dem emellan. av kvinnorna respektive av männen hade velat dela mer lika – eller snarare mindre olika? Endast 1 (en) procent, lika för kvinnor och män av dem som inte är nöjda med hur de fördelat tiden, anger att de skulle ha velat dela ledigheten helt lika. Hur dagens ersättnings- system påverkar familjens ekonomi upplevs alltså inte av föräldrar- na som en kraftig begränsning av valmöjligheterna. 4.8Vad vet vi om effekterna av pappamånaderna på uttagna föräldrapenningdagar, deras antal och hur de fördelats? En faktor som påverkar dels antalet uttagna föräldrapenningdagar per barn, dels hur de fördelas mellan föräldrarna, är om det finns en restriktion så att ett visst antal dagar inte kan överlåtas på den andra föräldern. infördes restriktionen att inte kunde överlåtas på den andra föräldern. 2002 utökades denna restriktion . Såsom tidigare nämnts handlar det i praktiken om att pappan inte kan överlåta , dessa båda pappamånader, på mamman. Vilka effekter gav dessa restriktioner på fördelningen av uttagna föräldrapenningdagar? För att kunna isolera vad som är egentliga effekter måste man, som tidigare nämnts (se avsnitt 1.3), ha en experimentell ansats. I detta fall innebär det dels en grupp fäder för vilken reglerna om pappamånaden gäller, dels en grupp fäder där dessa regler inte gäller. Hur papporna har fördelats på de båda grupperna skall vara styrt av slumpen. finns endast en studie på svenska data som slutligt undersökt vilka effekter den pappamånad som infördes haft på fäders uttag av föräldrapenning, m.fl. (2005).37 De använder pappamånadsreformen 1995 som basis för ett naturligt experiment. Vilka fäder som fick barn före respektive efter det att den första pappamånaden inför- des är slumpmässigt eftersom det exakta födelsedatumet för att barn är slumpmässigt. För det första kan tidpunkten för befruktning inte hundraprocentigt styras av föräld- rarna. För det andra är längden på en graviditet normalfördelad med ett genomsnitt och med en standardavvikelse (m.fl., 2005, sid. 11). Även givet tidpunkten för befruktning kan således inte födelsedatumet förutsägas med hundraprocentig säkerhet. I behandlingsgruppen i m.fl. ingår alltså fäder till de barn som föddes senast efter det att pappamånadsreformen infördes. Kontrollgruppen består av fäder till de barn som föddes tidigast pappamånadsreformen infördes. m.fl. har tillgång till registerdata över fäder till samtliga nyfödda , sammanlagt 7 600 nyfödda. 37 En tidigare version finns i , (2004). Det finns än så länge inga studier som slutligt kunnat undersöka på effekter av den andra pappamånaden som infördes eftersom pappor har på sig efter barnets födelse att ta ut pappadagar. ningen kallas behandlingsgruppen för efter-gruppen eftersom den består av fäder till barn födda efter det att reformen genomförts. Kontrollgruppen, fäder till barn som fötts före reformen, kallas följdenligt för före-gruppen. Att gruppindelningen styrts av slumpen innebär att problemet med utelämnade variabler, alltså sådana som inte mäts i analysen men som påverkar uttaget av pappors föräldrapenningdagar, und- viks. Finns det sådana effekter blir det omöjligt att säga vad som är en effekt av pappamånadsreformen och vad som är en effekt av andra faktorer. Slumpmässigheten i gruppindelningen innebär att det enda som systematiskt skiljer den ena gruppen från den andra är att för den ena gruppen gäller reglerna om pappamånad och för den andra inte.38 Men det är inte otänkbart att före-gruppens föräldrar, även om pappamånadens regler inte gällde dem, ändå påverkades av dess införande. Det kan ju vara så att pappamånadens införande innebar att normbildningen i samhället började att förändras i riktningen att pappor bör ta sin månad.39 Om så är fallet underskattar m.fl effekterna av den första pappamånaden något. Några av huvudeffekterna av den första pappamånaden enligt m.fl. är som följer.40 Andelen pappor som inte tog någon dag med föräldrapenning minskade kraftigt, från . Andelen pappor som tog cirka en månad med föräldrapenning ökade kraftigt, från . I genomsnitt förlängde papporna sin ledighet med föräldrapen- ning . I genomsnitt förkortade mammorna sin ledighet med föräldra- penning . 38Ekberg m.fl. undersöker som en kontroll av slumpmässigheten om det finns systematiska effekter mellan före- och eftergrupperna, exempelvis vad gäller mammornas och pappornas ålder – en variabel som ju är positivt korrelerad med utbildning och inkomst, vilka i sin tur är korrelerade med fäders uttag av pappadagar. De finner inte några statistiskt säkerställda skillnader. 39Jämför avsnitt 1.3, fotnot 8 om metodologiska invändningar mot den experimentella an- satsen, särskilt, ii) Finns det skäl att tro att kontrollgruppen på något sätt påverkas av be- handlingen? 40Ekberg m.fl. undersöker även den långsiktiga effekten av pappamånaden på pappors andel av vård av sjukt barn (dagar med uttag av tillfällig föräldrapenning) men finner ingen sådan effekt. Systemet med tillfällig föräldrapenning studeras inte i denna översikt. Således förkortade den första pappamånaden den sammanlagda ledigheten med föräldrapenning för mamman och pappan med 5 dagar.41 I skrivande stund har det bara gått den andra pappamånaden infördes . Därför går det inte att uttala sig om den slutliga effekten av denna. Men Föräldra- försäkringsutredningen har analyserat föräldrarnas uttag före och efter den andra pappamånadens införande med samma metod som m.fl. använde, med skillnaden att barn födda under hela omfattas och att föräldrarnas uttag följs och . Dessa beräkningar redovisas i huvudbetänkandet Reformerad föräldraförsäkring – Kärlek, om- vårdnad, trygghet, SOU 2005:73. Huvudresultatet är att det går att se en tydlig effekt av den andra pappamånaden, även om förändringen inte är lika dramatisk som när den första pappamånaden infördes. En förklaring är förstås att det inte är den fulla effekten som redovisas. I utvärderingen av den första pappamånaden kan man konstatera att av effekten hade slagit igenom . 41 (2002) följer via registerdata hur vårdnadshavare till barn födda och 1996, alltså före respektive efter införandet av den första pappamånaden, tog ut föräldrapenningdagar efter barnets födelse. De följer alltså inte föräldrarna som de kan ta ut dagar med föräldrapenning. Dessutom har inte före- respektive efter-gruppen de karakteristika som kännetecknar slumpmässigt fördelade grupper. Det senare innebär att vi inte vet att det enda som systematiskt skiljer den ena gruppen från den andra är att för den ena gruppen gäller reglerna om pappamånad och för den andra inte. Sannolikt finns det fler systematiska skillnader. Ett exempel, minskade födelsetalen kraftigt. Sannolikt betyder det att de som blev föräldrar 1996 inte hade samma individegenskaper som de som blev föräldrar 1993. Vissa saker, exempelvis ut- bildning och inkomst går att kontrollera för men andra egenskaper som inte framgår av dataunderlaget kan också skilja sig mellan grupperna. Vidare var arbetsmarknaden 1994 i ett sämre läge än 1996 1997. De som blev föräldrar 1996 hade dels genomgått med ekonomisk recession, dels hade de sannolikt andra arbetsmarknadsutsikter än de som blev föräldrar 1993. Därmed blir det svårt att utifrån denna studie svara på vilka effekter pappamånaden hade. Jag delar författarnas bedömning att den viktigaste slutsatsen från denna studie rör den grupp av fäder som inte tagit någon föräldraledighet alls. Den kanske viktigaste bilden får man när man studerar gruppen som inte tog föräldrapenning alls mellan de båda födelse- kohorterna [1993 respektive 1996, min anm.]. (, 2002, sid. De fäder som inte tog ut någon föräldrapenning och vars barn var födda var ännu mer överrepresenterade än motsvarande grupp fäder till barn födda i följande avseenden: De hade lägre inkomster, en högre andel var utrikes födda, hade högst förgymnasial utbildning, erhöll mer arbetsmarknadsstöd och hade betydligt fler månader med socialbidrag . Min bedömning är att denna utveckling snarare i) speglar arbetsmarknadens förändring än vilken roll pappamånaden spelade, och ii) att införandet av en pappamånad inte lyckats mot- verka effekterna från en ekonomisk recession på vilka pappor som inte tar ut föräldra- penningdagar. De två största effekterna av den andra pappamånaden i denna studie är som följer. Den största minskningen är i uttagsintervallet 30–. I före-gruppen hade av papporna tagit ut 30 39 för- äldrapenningdagar. Motsvarande tal i efter-gruppen var 7 pro- cent. Den största ökningen är i intervallet 60–. I före- gruppen hade av papporna tagit ut 60 69 för- äldrapenningdagar. Motsvarande tal i efter-gruppen var 10 pro- cent. Det är effekter man kan förvänta sig om regelverket påverkar hur många föräldrapenningdagar männen väljer att ta ut och antalet reserverade dagar ökar från 30 till 60. Införandet av den andra pappamånaden förefaller ha effekt även på uttag som är mindre än det tidigare reserverade antalet dagar. Färre män i efter-gruppen tar ut . Andelen har minskat från i före-gruppen till i efter- gruppen. Dessutom har andelen män som tar ut ökat från i före-gruppen till i efter-gruppen. Den andra pappamånaden får också till effekt att uttaget utöver de reserverade ökar. En förklaring skulle kunna vara att män inte bara jämför sig med sina egna pappor, utan även med hur dagens pappor agerar. Om det tidigare räckte med att ta ut för att ha varit en mer närvarande pappa än de flesta andra, krävs det nu att fler föräldrapenningdagar tas ut. och har männens uttag av föräldra- penning på sjukpenningnivå i efter-gruppen ökat med mer än i före-gruppen. Antalet lägstanivådagar var detsamma. Kvinnorna tog ut i snitt tre fler dagar på sjukpenning- nivå och två färre lägstanivådagar. Den andra pappamånaden innebar också en utökning av den totala föräldraledigheten , från 450 . Före-gruppen tog ut 361 av sina och efter-gruppen tog ut av de 480 möjliga. Sammanlagt tog föräldrarna i efter-gruppen alltså ut mer. RFV (2004) är en studie med experimentell ansats från Riks- försäkringsverket av deras så kallade Pappabrev. Detta påminnelse- brev skickades ut till en slumpmässigt vald behandlingsgrupp till 300 000 pappor som hade innestående föräldrapenning- dagar. informerade dem om att de hade kvarstående föräldrapenningdagar. En mindre grupp, 4 000 pappor med kvar- stående dagar, valdes likaledes slumpmässigt ut som kontrollgrupp. Denna grupp fick brevet , då under- sökningsperioden var slut. Antalet uttagna dagar i de båda grupper- na maj studerades för att se om det fanns skillnader i uttagsmönster. Undersökningen visar att brevet påverkat papporna att ta ut fler dagar med föräldrapenning.