sou · GTB381 · 2006-01-01 00:00:00 — Vi menar att en sådan ord- ning vore möjligt men först efter det att vissa förutsätt- ningar är uppfyllda. att vid den beredning som pågår inom Utbildnings- och av ett förslag om en ny examensordning för socionomutbildningen särskilt bör beaktas behovet av fördjupade kunskaper inom fem områden som särskilt bör prioriteras; barnkunskap, rättskunskap. utrednings- metodik, metodkunskap samt uppföljning och utvärdering. Dessutom bör de olika kompetensnivåer som skall uppnås i grundutbildningen respektive fort- och vidareutbildning tydligt anges, att ges ett bemyndigande att meddela före- skrifter om vilken kompetens som skall krävas för arbetsupp- gifter inom den kommunala sociala barn- och ungdomsvården och att förutsättningarna för införande av legitimation för socio- nomer utreds efter det att en förstärkning av såväl grund- som vidareutbildning och fortbildning skett, när kompetenskriteri- erna för olika delar av arbete fastställts och när forskningen inom området intensifierats och former för ett meningsfullt utbyte mellan fält och forskning etablerats. Kunskapsområdet social barn- och ungdomsvård är i flera avseen- den outforskat. Behovet av ytterligare kunskaper berör sådant som vilka faktorer som är de mest avgörande för gynnsam respektive ogynnsam utveckling hos barn och unga, vilka behandlingsmetoder som är de mest effektiva för individer och grupper med olika typer av sociala problem, jämförelser mellan olika behandlingsmetoder, långtidsuppföljningar efter genomförda insatser, betydelsen av tidiga insatser. Detta medför stor osäkerhet om vilka grupper som skall prioriteras i den sociala barn- och ungdomsvården, vilka behandlingsmetoder som är att föredra och vilka resultat de ger samt vilka insatser som är mest kostnadseffektiva. I den utvärdering av socionomutbildningen som gjorde 2003 påtalas att högre utbildning skall vila på vetenskaplig grund och vara forskningsanknuten. Bedömargruppen fann att forskningsanknytningen varierade högst väsentligt mellan läro- sätena och slog fast att forskningsanknytningen vid de forsknings- svaga institutionerna behöver förstärkas avsevärt. För att forskningsanknytningen i utbildningarna skall kunna för- stärkas och för att fältet så långt möjligt skall kunna bedriva arbete som vilar på kunskap och beprövad erfarenhet krävs att forsk- ningen inom området intensifieras och att den kompetensutveck- ling som pågår inte avstannar. Vi förslår därför följande. Att regeringen ger för arbetsliv och social- vetenskap, FAS i uppdrag att som en del i det samord- ningsansvar som tilldelats FAS inom barn- och ungdoms- forskningen, utlysa ett programstöd för forskning med specifik anknytning till den sociala barn- och ungdomsvården. Särskild prioritet bör ges åt utvärdering av olika metoder för insatser, stöd och behandling samt kontrollerade jämförande studier av effektiva behandlingsmetoder. För detta ändamål avsätts medel att fördelas till fyra forskningsprogram. Att regeringen avsätter medel för strategiska insatser som stimulerar och underlättar utvecklingen av en kunskaps- baserad socialtjänst inom den sociala barn- och ungdomsvårdens område. Hur dessa medel skall användas regleras genom avtal mellan staten och kommuner och landsting. Insatserna skall genomföras på lokal och regional nivå med stöd av samord- ning och styrning på nationell nivå. Jag vill födas som en fågel flyga längs molnen och dö med min frihet. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen dels att i 6 kap. 1–2 §§, 4 §, 7 kap. 1 §, 8 kap 1 §, 12 kap 3 § 3.,10 § andra stycket 1. 13 kap. 6 §, 15 kap 7 § och 16 kap 2 och 7 §§ uttrycket hem för vård eller boende skall bytas ut mot hem för vård och boende, dels att rubriken till 6 kap. skall ha följande lydelse, dels att 5 kap. 1 §, 6 kap. 6–7 §§, 7 kap. 1 §, 13 kap. 4 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen införs en ny paragraf 3 kap. 8 § och 7 kap. 6 §. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om lämplig utbildning och erfarenhet för personal som utför socialnämndens uppgifter för barn och unga. Särskilda bestämmelser om olika grupper Barn och unga – verka för att barn och – verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden, –i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom, –med särskild uppmärksam- het följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visat tecken till en ogynnsam utveckling, –aktivt arbeta för att förebygga och motverka miss- bruk bland barn och ungdom av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller beroende- framkallande medel samt dopningsmedel, –i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet, –i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden, –i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom, –med särskild uppmärksam- het följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visat tecken till en ogynnsam utveckling, –aktivt arbeta för att förebygga och motverka miss- bruk bland barn och ungdom av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller beroende- framkallande medel samt dopningsmedel, –i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet, –tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett barn varit placerat i dygnsvård –i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. 6 kap. Vård i familjehem och i 6 kap. Vård i familjehem och i hem för vård eller boende hem för vård och boende Ett barn får inte utan socialnämndens medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om honom eller henne. får inte lämna medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsätt- ningarna för vård i hemmet är utredda. Om nämndens prövning gäller ett hem i en annan kommun, skall nämnden in- formera och samråda med den kommunen innan den fattar sitt beslut. Ett barn får inte utan socialnämndens medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om honom eller henne. får inte lämna medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsätt- ningarna för vård i hemmet är utredda av nämnden. Om nämndens prövning gäller ett hem i en annan kommun, skall nämnden informera och sam- råda med den kommunen innan den fattar sitt beslut. Ett barn får inte efter socialnämndens beslut placeras i ett enskilt hem som vid uppredade tillfällen tar emot barn för tillfällig vård (jourhem) om inte förutsättningarna för vård i hemmet är utredda av nämnden. Ett barn får inte vara placerat i ett jourhem än räknat från tidpunkten när socialnämndens utredning avslutades, om inte särskilda skäl föreligger. om de barn som avses i 6 § om de barn som avses i 6 § – medverka till att de får god – medverka till att de får god vård och fostran och i övrigt vård och fostran och i övrigt – verka för att de får lämplig – verka för att de får lämplig – lämna vårdnadshavarna och – lämna vårdnadshavarna och dem som vårdar sådana barn råd, dem som vårdar sådana barn råd, stöd och annan hjälp som de hjälp som de behöver, utbildning till dem som vårdar sådana barn och som behöver Föreskrifter om enskild verksamhet Ett bolag, en förening, en Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ får inte utan enskild individ får inte utan mässigt bedriva verksamhet i mässigt bedriva verksamhet i 1. hem för vård eller boende, hem för vård och boende, 5 kap. 5 § 5 kap. 5 § 5 kap. 7 § tredje stycket, 5 kap. 7 § tredje stycket, 4. hem eller öppen verksam- hem eller öppen verksam- het för vård under en begränsad het för vård under begränsad del del av dygnet. öppen verksamhet för barn eller i det län där i det län där verksamheten skall bedrivas. verksamheten skall bedrivas. Tillstånd behövs inte för sådan Tillstånd behövs inte för sådan genom avtal enligt 2 kap. 5 § har genom avtal enligt 2 kap. 5 § har överlämnat till en enskild att utföra. överlämnat till en enskild att utföra. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om villkor för säkerhet och kvalitet i tillståndspliktig verk- samhet som vänder sig till barn och unga. har rätt att inspektera verksamhet som står under dess tillsyn och får inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Den vars verksamhet inspek- teras är skyldig att lämna den hjälp som behövs vid inspek- tionen. har rätt att inspektera verksamhet som står under dess tillsyn och får inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. skall inspektera verksamhet som har tillstånd att vårda barn senast räknat från tidpunkten när tillstånd beviljades. Den vars verksamhet inspek- teras är skyldig att lämna den hjälp som behövs vid inspek- tionen. 1. annat hem för vård eller 1. annat hem för vård och boende än sådant som avses i boende än sådant som avses i 6 kap. 3 §, 6 kap. 3 §, enligt 3 §, enligt 3 §, 4. sådant boende som avses i 4. sådant boende som avses i 5 kap. 7 § tredje stycket, får 5 kap. 7 § tredje stycket, får heten anser nödvändiga för att heten anser nödvändiga för att skall kunna avhjälpas. skall kunna avhjälpas. Om det föreligger fara för barns liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt, får förbjuda fortsatt verksamhet. förordning om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstförordningen dels att 3 kap. 1 och 2§§, 8 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen införs en nya paragrafer 5 kap. 1 a §, 1 c § och 5 §, dels att nuvarande 5 kap. 1 a §, 1 b §, 1 c § skall betecknas 5 kap. 1 b §, 1 d § respektive 1 e §, dels att i 1 kap. 2 § punkterna 2–4, 3 kap. 1 § första och andra stycket, 3 §, 5 §, 7 §, 8 §, 9 §, 10 § första stycket, 11 § första stycket och 8 kap. 2 § uttrycket hem för vård eller boende skall bytas ut mot hem för vård och boende, dels att rubrikerna till 3 kap. skall ha följande lydelse, dels att i rubriken närmast före 3 kap. 3, 10 och14 §§ uttrycket hem för vård eller boende skall bytas ut mot hem för vård och boende. 3 kap. Vård i familjehem eller i hem för vård eller boende 3 kap. Vård i familjehem eller i hem för vård och boende Med hem för vård eller boende avses ett hem inom social- tjänsten som tar emot enskilda för vård eller behandling i förening med ett boende. Om ett sådant hem drivs av ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ krävs dessutom att verksam- heten bedrivs yrkesmässigt. Som hem för vård eller boende räknas inte sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. Med hem för vård och boende avses ett hem inom social- tjänsten som tar emot enskilda för vård eller behandling i förening med ett boende och som har en föreståndare med lämplig utbildning. Om ett sådant hem drivs av ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ krävs dessutom att verksam- heten bedrivs yrkesmässigt. Som hem för vård och boende räknas inte sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen. 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen. Med familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av socialnämnden tar emot barn för stadigvarande vård och fostran eller vuxna för vård och omvårdnad och vars verksamhet inte bedrivs yrkesmässigt. Med familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av socialnämnden tar emot barn för stadigvarande vård och fostran eller vuxna för vård och omvårdnad. 5 kap. Vissa uppgifter för socialnämnden skall ingå skriftligt avtal med den som på uppdrag av nämnden tar emot ett barn för stadigvarande vård. I avtalet skall villkoren för uppdraget regleras. När socialnämnden beslutat om vård av ett barn skall en behandlingsplan upprättas som beskriver hur målen med vården skall uppnås. skall till anmäla, hem för vård och boende samt hem eller strukturerad och kvalificerad öppen verksamhet för vård under delar av dygn, som nämnden bedriver. 8 kap. Vissa bemyndiganden ytterligare föreskrifter om vård i ytterligare föreskrifter om vård i familjehem och i hem för vård familjehem och i hem för vård eller boende enligt 6 kap. 4 § och boende enligt 6 kap. 4 § andra stycket socialtjänstlagen. erfarenhet för personal som utför barn och unga enligt 3 kap. 8 § kvalitet i tillståndspliktig verk- samhet som riktar sig till barn och unga enligt 7 kap. 6 § social- tjänstlagen. Den sociala barn- och ungdomsvården har genomgått stora förändringar och det finns en begränsad kunskap om vilka konsekvenser dessa förändringar fått för de flickor och pojkar som fått del av dess olika stödformer och insatser. Exempel på sådana förändringar är att antalet barnavårdsanmälningar ökat , att utvecklingen sedan socialtjänstlagen trädde i kraft gått från lagens grundtanke om integra- tion till en alltmer påtaglig specialisering, framförallt i medelstora och stora kommuner. En annan förändring är att flickor och pojkar med behov av samhällets stöd får fler insatser i öppna former på hemmaplan. har institutionsplaceringarna ökat, vilket är tvärt emot intentionerna i socialtjänstlagens för- arbeten. Regeringen har uppmärksammats på brister och utveck- lingsbehov inom den sociala barn- och ungdomsvården och det finns också vissa tecken som tyder på att den sociala barn- och ungdomsvården inte utvecklats i enighet med de mål som uttrycks i socialtjänstlagen. Sådana brister är bland annat att det finns begränsad kunskap om vad förändringarna fått för konsekvenser för flickor och pojkar, att det saknas statistik för att slutsatser skall kunna dras om ökning eller minskning av vård, resultat eller kostnadseffektivitet. Dessutom är forskningen på området otillräcklig när det gäller att ge svar på frågor om vad som hjälper en flicka eller pojke med sociala problem i en viss situation. Den kostnadsökning som skett på området blir mot denna bakgrund problematisk då ingen med säkerhet vet om man får valuta för pengarna. Behovet av att ta ett samlat grepp för att utreda den sociala barn- och ungdomsvården har blivit allt tydligare. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en parla- mentarisk kommitté med uppdraget att ta fram underlag för en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. uppdraget har ingått att genomföra en samlad analys av den sociala barn- och ungdomsvårdens mål, innehåll, resultat och organisation. Uppdraget har avsett såväl förebyggande som utredande och behandlande insatser inom både öppen- och sluten vård. FN:s konvention om barnets rättigheter och socialtjänstlagens grund- läggande principer och karaktär av ramlag har varit styrande i arbe- tet. De granskningar och rapporter som har presenterats av bland andra , revisorer, har utgjort underlag för kommitténs arbete. I uppdraget har också ingått att efter genomförd analys eventu- ellt föreslå förändringar i målens innehåll och utformning samt ge förslag om hur den sociala barn- och ungdomsvården bäst bör organiseras för att målen skall kunna uppnås. Det har även ingått i uppdraget att ange hur frågor om kompetens och kvalitet inom området skall utvecklas och bibehållas samt att belysa relationen mellan och andra huvudmän. Slutligen har det varit vårt uppdrag att skapa förutsättningar för en bättre sammanhållen vård av hög kvalitet grundad på kunskap och beprövad erfarenhet för att bättre kunna utnyttja de resurser som avsätts inom området. Kommittén har inte haft i uppdrag att utvärdera de olika arbetsmetoder som förekommer inom den sociala barn- och ungdomsvården. Flickors och pojkars röster Kommittén har bedömt det som särskilt angeläget att ta del av flickors och pojkars egna erfarenheter och uppfattningar om sam- hällsvård. Detta har vi gjort på olika sätt. Dels genom en referens- grupp med unga vuxna vars erfarenheter ligger bakåt i tiden, och dels genom att fånga upp synpunkter från dem som just nu befinner sig i samhällsvård. Vi etablerade kontakt med ett sär- skilt ungdomshem och bad några ungdomar där skriva ner en berättelse om något som varit viktigt för dem. Parallellt med kommitténs arbete har genomfört projektet från hjärtat. Det har i korthet gått till så att så kallade höringar har genomförts med flickor och pojkar placerade på, hem för vård eller boende, eller i familjehem. Under höringarna har flickorna och pojkarna med stöd av tre projektanställda socionomer från Rädda Barnen fått formulera och på olika sätt åskådliggöra sina tankar och upplevelser kring att vara placerad, hur de har blivit bemötta och vad de skulle vilja ändra på. Kommittén har haft möjlighet att ta del av det som kommit fram genom Rädda Barnens arbete. Vi har även tagit del av sammanställningar av e-mail som flickor och pojkar skickat till liksom material från Statens institutionsstyrelses årliga skrivartävling. I skrivartävlingen inbjuds ungdomarna på de särskilda ungdomshemmen att skriva dikter, sånger och prosa- stycken om sina erfarenheter, tankar och känslor. Flickors och pojkars synpunkter som vi tagit del av på dessa olika sätt finns insprängda i betänkandet. Sekretariatet har tagit del av utredningar, rapporter och forskning inom området samt bjudit in aktuella föreläsare från olika verk- samhetsområden till kommitténs möten för att, dels bredda den allmänna kunskapen hos kommittén och sekretariatet, dels få information direkt från fältet. Vidare har vi under arbetets gång gjort studiebesök i olika verksamheter samt samrått med myndig- heter och organisationer inom området. Sekretariatet har tagit del av och samrått med närliggande kommittéers och utredningars arbete såsom (dir. 2003:10 och 2004:93), Tillsyns- utredningen (dir. 2000:62), Psykiatrisamordnaren (dir. 2003:133), Utredningen av det allmännas ingripande vid ungdomsbrott (dir. 2002:95). Vi har också haft ett flertal samtal med olika verk- samhetsföreträdare och handläggare. För att få en överblick av vilken forskning som finns inom området social barn- och ungdomsvård gav kommittén professor emeritus i uppdrag att sammanställa viktig nationell och internationell forskning som rör området. För att få ytterligare information av vad forskningen inom området social barn- och ungdomsvård kunde bidra med då det gällde för kommittén att presentera väl underbyggda förslag i handlings- planen, anordnade kommittén en forsknings- hearing där ledande forskare inom området i landet medverkade. Kort därefter anordnades en verksamhetshearing där representanter från fältet som företrädde delvis nya grepp och intressant utveck- ling redogjorde för sitt arbete. anordnades i samarbete med en hearing om familjehems- vård och en hearing med temat I brytningspunkten mellan den sociala barn- och ungdomspsykiatrin och den sociala barn- och ungdomsvården. För att få ett brett och allsidigt underlag i arbetet har kommittén tillsammans med SCB genomfört enkätundersökningar som riktat sig till hem för vård eller boende (HVB), viss familjehemsvård samt barn- och ungdomspsykiatrin. Enkäter skickades till 376 hem för vård eller boende. Detta var det antal som för enkätutskicket var känt för sekretariatet utifrån den förteckning (Katalogdata) som fanns tillgänglig. I efterhand har det visat sig att förteckningen inte var heltäckande. Den svarsfrekvens som erhölls var varför uppgifterna från enkäterna måste tolkas med viss försiktighet. Då det gäller enkäten till vissa familjehem utgjordes populationen av de familjehem som finns registrerade i där uppskattningsvis av familjehemmen är medlemmar. När det gäller enkäten till barn- och ungdomspsykiatrin utgjordes populationen av identifierade verksamhetschefsområden vilket innebar att 47 barn- och ungdomspsykiatriska verksamheter ingick i undersökningen. Sekretariatet har också genomfört en enkätundersökning med samtliga länsstyrelser som alla svarat, liksom telefonintervjuer med den sociala barn- och ungdomsvården i 115 kommuner och kommundelar. En enkätundersökning har även genomförts bland ett urval barnavårdscentraler som inte ingår i någon familjecentral för att få veta deras uppfattning om möjligheten att identifiera och stödja barn och familjer med sociala problem. Sekretariatet inledde arbetet med att göra studiebesök i den sociala barn- och ungdomsvården i olika kommuner. Vi besökte små, medelstora och stora kommuner dels i och dels i . Vidare besöktes hem för vård eller boende i ungefär samma områden. besökte sekretariatet Barn- och Familiedepartementet i samt sammanträffade med andra myndigheter och organisationer. reste kommittén till och sammanträffade med representanter från och från Cambridgeshire Youth Offending service. Föreläsningar, seminarier, konferenser m.m. Ordföranden och sekretariatet har medver- kat i flera seminarier och konferenser som bedömts som viktiga för arbetet. Särskilt har detta gällt aktiviteter som anordnats med fokus på familjehemsvård men även i andra sammanhang. Syftet har varit att fånga upp synpunkter och reaktioner på kommitténs arbete. Två referensgrupper har varit knutna till kommittén. En med representanter för brukar- och intresseorganisationer inom områ- det och en med representation för unga-vuxna med egna erfaren- heter av samhällsvård i barndomen. 2Den sociala barn- och ungdomsvårdens utveckling och villkor har känt mig sen jag var sju, för då började jag skolan och då bråkade jag mycket. Det har alltid funnits soc.tanter hos oss för det var mycket bråk hemma. Pojke på särskilt ungdomshem 2.1Den sociala barn – och ungdomsvårdens framväxt Synen på barn och barns behov förändrades successivt under 1900- talet vilket också avspeglade sig i lagstiftningen som stegvis föränd- rades. Åsikten växte fram att flickor och pojkar som vanvårdades eller på annat sätt for illa i hemmet, skulle placeras på barnhem eller i fosterhem. De vanartade barnen, det vill säga de barn som inte följde samhällets normer, skulle placeras i skyddshem eller uppfost- ringsanstalt. hade barnen varit mer eller mindre osynliga i samhället. De levde på de vuxnas villkor och sågs inte som själv- ständiga individer. Den starka föräldramakt som fanns gav föräld- rarna en omfattande rätt att straffa sitt barn. Även om synen på aga successivt förändrades, infördes det absoluta förbudet för fysisk bestraffning av barn i svensk lagstiftning först . läggs betydligt större vikt vid barns behov, tankar och åsikter än vad som gjordes . har barnet en lagstadgad rätt att uttrycka sin åsikt i frågor som rör dem personligen och utgångspunkten i alla beslut som rör barn skall vara barnets behov och vad som är bäst för just det barnet. Den sociala barn- och ungdomsvårdens utveckling och villkor Fattigvården, dit även omhändertagande av barn räknades, har sitt ursprung i medeltiden. Varje socken hade ansvar för att ta hand om de fattiga trots att det och sedan vid flera till- fällen diskuterades att det borde bli en statlig angelägenhet. Den uppfattningen hade 1837-års fattigvårdskommitté.