sou · GTB319 · 2006-01-01 00:00:00 — - underprisöverlåtelser i 23 25 Senaste lydelsen 2003:224. kap. 18-23 §§, -avdrag för ränta på vinstandelslån i 24 kap. 6, 7 och 10 §§, -avskattning av fastighet i 25 a kap. 25 §, -när en fastighet eller andel är lagertillgång i 27 kap. 4-6 §§, -kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 27 §, -utskiftning vid ombildning av en ekonomisk förening till aktiebolag i 42 kap. 20 §, kap. 18-23 a §§, -avdrag för ränta på vinstandelslån i 24 kap. 6, 7 och 10 §§, -avskattning av fastighet i 25 a kap. 25 §, -när en fastighet eller andel är lagertillgång i 27 kap. 4-6 §§, -kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 27 §, -utskiftning vid ombildning av en ekonomisk förening till aktiebolag i 42 kap. 20 §, -partiella fissioner i 48 kap. 30 §, -andelsbyten i 48 a kap. 6 a, 8 a, 9, 12-14 och 16 §§, -avyttring av andelar i svenska handelsbolag i 50 kap. 7 § och 51 kap. 7 §, -pensionssparavdrag i 59 kap. 4, 10 och 15 §§, -familjebeskattning i 60 kap. 12-14 §§, och -grundavdrag i 63 kap. 5 §. I detta kapitel finns bestämmelser om utdelningar, räntor och kapitalvinster på andelar och andra delägarrätter som getts ut av fåmansföretag och tidigare fåmansföretag. I 6 § andra stycket och 6 b § finns bestämmelser som innebär att detta kapitel även omfattar andra andelar än de som anges i första stycket. En andel som har mottagits vid en partiell fission anses kvalificerad om mottagaren före den partiella fissionen äger en kvalificerad andel i det överlåtande företaget. Om mottagaren även innehar andelar i det överlåtande företaget som inte är kvalificerade, skall samma andel av mottagna andelar vara kvalificerade som dennes andel kvalificerade andelar i det överlåtande företaget utgör av samtliga andelar i detta. En andel som är kvalificerad enligt denna paragraf förblir kvalificerad om den övergår till någon annan genom arv, testamente, gåva eller bodelning. En andel skall också anses kvalificerad om den förvärvats med stöd av en andel som är kvalificerad enligt denna paragraf. En andel upphör att vara kvalificerad enligt denna paragraf beskattningsåret efter det beskattningsår då mottagarens samtliga andelar i det överlåtande företaget upphört att vara kvalificerade enligt 57 kap. Om mottagaren inte längre innehar några andelar i det överlåtande företaget upphör en mottagen andel att vara kvalificerad enligt denna paragraf fem beskattningsår efter det beskattningsår då mottagaren inte längre innehar några andelar i det överlåtande företaget. Gränsbelopp beräknas inte för en mottagen andel i det övertagande företaget för det beskattningsår då den partiella fissionen äger rum. Gränsbelopp beräknas för en andel i det överlåtande företaget för det beskattningsår då den partiella fissionen äger rum utan beaktande av fördelningen enligt 16 §, 17 § och 48 kap. 28 §. Omkostnadsbelopp beräknat enligt 43 kap. 17 och 18 §§ för en andel i det överlåtande företaget fördelas mellan de mottagna andelarna och andelarna i det överlåtande företaget på det sätt som omkostnadsbeloppet fördelas enligt 48 kap. 28 §. Sparat utdelningsutrymme för en andel i det överlåtande företaget fördelas mellan mottagna andelarna och andelarna i det överlåtande företaget på det sätt som omkostnadsbeloppet fördelas enligt 48 kap. 28 §. För en andel som är kvalificerad enbart enligt 6 b § gäller bestämmelserna i 19 och 20 §§. Ett belopp som motsvarar det värde på en mottagen andel i det övertagande företaget som används vid fördelning enligt 48 kap. 28 § minskat med det sparade utdelningsutrymme som enligt 17 § är hänförligt till andelen utgör ett tjänstebelopp för utdelning för andelen. Ett belopp lika med vad som skulle ha tagits upp som inkomst av tjänst om en mottagen andel hade avyttrats efter att den hade mottagits utgör ett tjänstebelopp för kapitalvinst för andelen. Som ersättning i denna beräkning gäller det värde på en mottagen andel som används vid fördelning enligt 48 kap. 28 §. Vid beräkningen av tjänstebeloppet för kapitalvinst skall sparat utdelningsutrymme enligt 17 § och sparat lättnadsutrymme enligt 43 kap. 31 § beaktas. Utdelning på en mottagen andel skall inte längre tas upp i inkomstslaget tjänst när sammanlagt ett belopp lika med tjänstebeloppet för utdelning tagits upp i inkomstslaget tjänst för beskattningsåret och tidigare beskattningsår. Om en mottagen andel avyttras, skall den del av kapitalvinsten som tas upp i inkomstslaget tjänst inte överstiga tjänstebeloppet för kapitalvinst. För en mottagen andel skall sammanlagt som utdelning och kapitalvinst i inkomstslaget tjänst inte tas upp mer än tjänstebeloppet för utdelning Övergår äganderätten till en mottagen andel som är kvalificerad enligt 6 § andra stycket eller 6 b § genom gåva eller testamente till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag, skall andelen anses avyttrad för en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Avyttras en andel som anses kvalificerad enligt 6 § andra stycket eller 6 b § till ett fåmansföretag eller fåmans- handelsbolag som säljaren eller närstående direkt eller indirekt äger andel i gäller andra eller tredje stycket. På en andel som är kvalificerad enligt 6 § andra stycket skall tjänstebeloppet minskat med kapitalvinst som tagits upp som inkomst av tjänst fördelas på säljarens andelar i det fåmansföretag som direkt eller indirekt förvärvat den kvalificerade andelen. Dessa andelar behandlas fortsättningsvis som andelar som är kvalificerade enligt 6 § andra stycket. På en andel som är kvalificerad enligt 6 b § skall tjänstebeloppet för utdelning minskat med de belopp av utdelning och kapitalvinst som tagits upp som inkomst av tjänst på andelen fördelas på säljarens andelar i det fåmansföretag som direkt eller indirekt förvärvat den kvalificerade andelen. Dessa andelar behandlas fortsättningsvis som andelar som är kvalificerade enligt 6 b §. Tjänstebeloppet tillämpas för såväl utdelning som avses i 37 kap. 9 § 3, 38 kap. 3 § avses i 37 kap. 9 § 3, 38 kap. 3 § första stycket 3, 48 a kap. 6 § 3 första stycket 3, 38 a kap. 6 § och 49 kap. 9 § 3: första stycket 3, 48 a kap. 6 § 3 och 49 kap. 9 § 3: a) Bolag som bildats enligt 2157/2001 av om stadga för europabolag och 2001/86/EG av 1435/2003 av 2003/72/EG av om komplettering av stadgan för – bolag som enligt belgisk b) Bolag som enligt belgisk anonyme"/"naamloze actions"/"commanditaire vennootschap op aandelen eller limitée"/"besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", 26 Senaste lydelsen 2004:614. limitée"/"coöperatieve illimitée"/"coöperatieve collectif"/"vennootschap simple"/"gewone bolag som bildats i enlighet med omfattas av belgisk bolagsskatt. – bolag som i tjeckisk c) Bolag som enligt tjeckisk společnost eller společnost s ručením omezeným". – bolag som enligt dansk d) Bolag som enligt dansk "anpartsselskab". bolag, i den utsträckning deras beräknas och beskattas enligt de "aktieselskaber". – bolag som enligt tysk e) Bolag som enligt tysk "Aktiengesellschaft", Gegenseitigkeit", "Erwerbs- bolag som bildats enligt tysk lag och som omfattas av tysk – bolag som i estnisk f) Bolag som enligt estnisk "täisühing", "usaldusühing", "osaühing", "aktsiaselts", "tulundusühistu". g) Bolag som enligt grekisk – bolag som enligt grekisk – bolag som enligt spansk h) Bolag som enligt spansk comanditaria por acciones eller comanditaria por acciones" eller – bolag som enligt fransk i) Bolag som enligt fransk "à responsabilité limitée", samt andra bolag som bildats i och som omfattas av fransk – bolag som enligt irländsk j) Bolag som bildats enligt irländsk rätt eller som i irländsk companies limited by shares or by rätt betraktas som bolag, organ limited by shares or by samt "trustee savings banks" i den mening som avses i Trustee Savings Banks Act . k) Bolag som enligt italiensk – bolag som enligt italiensk azioni, società in accomandita azioni", "società in accomandita per azioni eller società a offentliga och privata organ som privata och offentliga organ vars verksamhet helt och hållet eller huvudsakligen är av kommersiell l) Bolag som enligt cypriotisk î enligt definitionen i – bolag som enligt lettisk m) Bolag som enligt lettisk ierobežotu atbildîbu". – bolag som är bildade enligt n) Bolag som bildats enligt "anonyme", "à responsabilité limitée", coopérative organisée comme une d'épargne-pension" minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des autres personnes de droit public" samt andra bolag som luxemburgsk lagstiftning och som – bolag som i ungersk p) Bolag som enligt ungersk "részvénytársaság", "egyesülés", társaság","szövetkezet". – bolag som enligt maltesisk q) Bolag som enligt maltesisk ta' Responsabilita' eller Socjetajiet en commandite "Socjetajiet en commandite li l- li l-kapital taghhom maqsum f'azzjonijiet, "coöperatie", grondslag" eller "vereniging welke nederländsk lagstiftning och som – bolag som enligt österrikisk – bolag som enligt polsk t) Bolag som enligt polsk akcyjna", "spółka z ograniczona u) Handelsrättsliga bolag eller civilrättsliga bolag i kommersiell form samt andra juridiska med portugisisk rätt, v) Bolag som enligt slovensk – bolag som enligt slovensk družba", "komanditna družba" – bolag som enligt slovakisk w) Bolag som enligt slovakisk "Komanditná spoločnost". x) Bolag som enligt finsk – bolag som enligt finsk osakeyhtiö/aktiebolag, "osakeyhtiö/aktiebolag", osuuskunta/andelslag, "osuuskunta/andelslag", "säästöpankki/sparbank" "vakuutusyhtiö/försäkrings- Skatter som avses i 37 kap. 9 § Skatter som avses i 37 kap. 9 § 3, 38 kap. 3 § första stycket 3, 3, 38 kap. 3 § första stycket 3, 48 a kap. 6 § 3 och 49 kap. 9 § 3: 38 a kap. 6 § första stycket 3, 48 a kap. 6 § 3 och 49 kap. 9 § 3: - impôt des /vennootschapsbelasting i , - imposta sul reddito delle - imposta sul reddito delle persone giuridiche i , - impôt sur le revenu des collectivités i , 1.Bestämmelserna i 37 kap. 9 § 1, 38 kap. 3 § första stycket 1, 38 a kap. 6 § första stycket 1, 39 kap. 32 och 33 §§, 48 a kap. 6 § 1 och 49 kap. 9 § 1, såvitt avser europeiska kooperativa föreningar, träder i kraft och tillämpas års taxering. Detsamma gäller bilaga 37.1, såvitt avser europabolag och europeiska kooperativa föreningar. 2.Övriga bestämmelser i denna lag träder i kraft och tillämpas års taxering. 2 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Härigenom föreskrivs i fråga om kupongskattelagen (1970:624) dels att 1 § skall ha följande lydelse, dels att övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse. 27 Senaste lydelsen 2004:614. Kupongskatt skall betalas enligt denna lag till staten för utdelning av annat slag än som avses i 42 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229) på aktie i svenskt aktiebolag Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även aktie i europabolag med säte i och andel i svensk investeringsfond. Kupongskatt skall betalas enligt denna lag till staten för utdelning av annat slag än som avses i 42 kap. 16 och 16 b §§ inkomstskattelagen (1999:1229) på aktie i svenskt aktiebolag Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även aktie i europabolag med säte i och andel i svensk investeringsfond. Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till lag om ändring i Lag (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 3 kap. 16 b och 16 c §§, dels att övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse. Den som har mottagit en andel som är kvalificerad enligt 57 kap. 6 b § inkomstskattelagen (1999:1229) skall lämna de uppgifter som behövs för att skall kunna besluta 28 Senaste lydelsen 2004:495. om tjänstebelopp för utdelning och tjänstebelopp för kapitalvinst enligt 57 kap. 19 § den lagen. Vidare skall uppgifter lämnas om utdelning och kapitalvinst på sådana andelar. Om äganderätten till andelar som är kvalificerade enligt 57 kap. 6 b § inkomstskattelagen (1999:1229) har övergått till någon annan genom arv, testamente, bodelning eller gåva, skall förvärvaren lämna 1.uppgift om antalet andelar som har förvärvats, 2.uppgift om tjänstebelopp för varje andel, och 3.identifikationsuppgifter för den som andelarna har övergått från. Den till vilken äganderätten till andelarna har övergått skall lämna de uppgifter som är av betydelse för frågan om tjänstebeloppet för utdelning och tjänstebelopp för kapitalvinst skall tas upp till beskattning. Denna lag träder i kraft och tillämpas års taxering. 1.Genom dir. 2002:28 Vissa företagsskattefrågor fick utred- ningen i uppdrag att se över vissa företagsskattefrågor vid omstruktureringar m.m. 2.Den 11 mars 2004 erhöll utredningen genom tilläggsdirektiv (dir. 2004:28, se bilaga) i uppdrag att med utgångspunkt i Europeiska kommissionens förslag till ändringar av rådets direktiv /434/EEG av om ett gemensamt beskattnings- system för fusion, fission, överföringar av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (fusionsdirektivet) (KOM (2003) 613), analysera och belysa konsekvenserna av de enskilda förslagen för det svenska skattesystemet och lämna förslag till hur direktivförslaget kan genomföras i svensk lagstiftning. Att uppdraget tog sin utgångspunkt redan i kommissionens förslag till ändringsdirektiv och inte det kommande ändrings- direktivet förklaras av att utredningen i denna del skulle fungera som en referensgrupp till departementets arbete i rådsarbets- gruppen med anledning av kommissionens förslag. I denna del har utredningen således fungerat som en sådan referensgrupp. I det föreliggande betänkandet redovisar utredningen sina överväganden och förslag med anledning av det numera antagna ändringsdirektivet (rådets direktiv av om ändring av direktiv /434/EEG om ett gemensamt beskattnings- system för fusion, fission, överföringar av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater, se bilaga 2). Vidare lämnar utredningen förslag beträffande svenska ekonomiska föreningar som köpande företag vid andelsbyten enligt 48 a kap. och 49 kap. IL. Att utredningen skulle se över denna fråga anges i utredningens ursprungliga direktiv. Men frågans behandling föranleds även av ändringarna i fusionsdirektivet. Till utredningen har även överlämnats dåvarande skrivelse med hemställan om vissa för- tydliganden i de omstruktureringsregler som trädde 1999 (Fi 1999/2927). Denna skrivelse behandlas i föreliggande betänkande. Utredningen skall i en kommande etapp lämna förslag beträffande övriga återstående frågor i de ursprungliga direktiven. antog Europeiska gemenskapernas råd (numera Europeiska unionens råd) rådets direktiv /434/EEG av om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater29 (i det följande fusionsdirektivet). EG-direktiv riktar sig till de stater som är medlemmar i unionen (EU) (tidigare Europeiska gemenskapen (EG)) och förpliktigar dem att i sina lagstiftningar införa regler som medför sådana rättsverkningar som anges i direktiven. I fråga om fusionsdirektivet infördes regler i i samband med inträde i EU . Huvuddelen av de regler som föranleddes av fusionsdirektivet togs in i en särskild lag, lagen (1994:1854) om inkomst- beskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG (SOU 1994:100, prop. 1994/95:52). Denna gällde endast vid gränsöverskridande omstruktureringar. För inhemska om- struktureringar fanns andra regler. Genom omstruktureringsregler (SOU 1998:1, prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5, SFS 1601-1603 m.fl.) slogs de två regelsystemen samman till ett enhetligt regelsystem som behandlade gränsöverskridande och inhemska omstruktureringar likvärdigt. Detta enhetliga regelsystem - som fanns i lagen (1998:1601) om uppskov med beskattningen vid andelsbyten, lagen (1998:1602) om uppskov med beskattningen vid andelsöverlåtelser inom koncerner 29 EGT L 225, 20.8.1990, s. 1. och i lagen (1998:1603) om beskattningen vid fusioner, fissioner och verksamhetsöverlåtelser - finns nu i 37 kap. (fusioner och fissioner), 38 kap. (verksamhetsavyttringar), 48 a kap. (framskjuten beskattning vid andelsbyten) och i 49 kap. (uppskov med beskattningen vid andelsbyten) i inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringsdirektivet som antogs har före- gåtts av ett omfattande arbete. lade redan under 199330 fram ett förslag om ändring av fusionsdirektivet. Förslaget innehöll två ändringar. Den första ändringen hade utformats för att direktivet skulle kunna tillämpas på alla bolagsskatteskyldiga företag oberoende av associationsform. Den andra ändringen rörde befrielse från beskattning av kapitalvinster som uppstår i samband med vissa fusioner och fissioner. Dessa frågor togs också upp som en del i den av EG- kommissionen framlagda undersökningen om företags- beskattning31, i vilken även andra problem med fusionsdirektivet behandlades. Denna undersökning hade kommissionen utfört med anledning av att ministerrådet gett kommissionen i uppdrag att undersöka verkningarna av skattebestämmelser som utgör hinder för gränsöverskridande ekonomisk verksamhet på den inre marknaden samt sätt att råda bot på dessa hinder. På grundval av slutsatserna i undersökningen om företags- beskattning utarbetades ett meddelande från kommissionen.32 I detta granskades bl.a. huruvida den nuvarande företags- beskattningen på den inre marknaden skapar ineffektivitet och hindrar aktörerna från att till fullo utnyttja fördelarna med den inre marknaden. Detta skulle enligt kommissionen innebära en välfärdsförlust för EU, undergräva EU-företagens konkurrenskraft och därmed strida mot målen från Europeiska rådets möte i Lissabon33. I meddelandet redogjordes även för kommissionens 30Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /434/EEG av om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (KOM (93) 293 slutlig, EGT C 225, 20.8.1993). 31Kommissionens arbetsdokument om företagsbeskattning på den inre marknaden (SEK(2001) 1681). 32Meddelande från kommissionen till rådet, och Ekonomiska och sociala kommittén: Mot en inre marknad utan skattehinder - En strategi för fastställande av en konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU (KOM(2001) 582 slutlig). 33Ordförandeskapets slutsatser från i den 23–, pressmeddelande nr 100/1/00, 24.3.2000, offentliggjort på Europeiska unionens råds webbplats (). Det fastställdes vid mötet att Europeiska unionen hade det strategiska målet att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade synpunkter på vad som behöver göras och vad som realistiskt kan göras på företagsbeskattningsområdet i EU i syfte att anpassa företagsbeskattningen i EU till den nya ekonomiska ramen och åstadkomma en mer effektiv inre marknad utan skattehinder. Ett flertal konkreta initiativ lades fram i det syftet, bl.a. att fusionsdirektivet skulle utvidgas. Kommissionen antog även ett meddelande om skattepolitiken34 i EU, i vilket det fastställdes såväl allmänna mål som flera särskilda prioriteringar när det gäller direkt och indirekt beskattning. I meddelandet behandlades särskilt bolagsskattefrågor. Det betonades att ombildningar av företag ofta åtföljs av gränsöverskridande företagssammanslagningar och företagsförvärv, vilka medför en kombination av engångsskatt och fortlöpande skattekostnader. Dessutom antogs förordningen om europabolag (Europaea - SE)35 och även förordningen om europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar).36 De ändringar som vidtagits i fusionsdirektivet innebär att dessa associationsformer omfattas av direktivet. Efter bl.a. ett antal möten med sakkunniga från medlemsstaterna lade kommissionen fram ett förslag till rådets direktiv om ändring i fusionsdirektivet.37 I förslaget behandlades bl.a. de frågor som togs upp redan i förslaget , varför det föregående förslaget om ändring av fusionsdirektivet drogs tillbaka. Kommissionens förslag har remissbehandlats av . Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr EUFI2003/1709/SKA). ekonomi, med förmåga till hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb och större social sammanhållning. Detta bekräftades av vid möte i , ordförandeskapets slutsatser från i den 23–, pressmeddelande nr 100/1/01, 24.3.2001, offentliggjort på Europeiska unionens råds webbplats (). 34Meddelande från kommissionen till rådet, och Ekonomiska och sociala kommittén: Skattepolitiken i Europeiska unionen - Prioriteringar för (KOM(2001) 260 slutlig, EGT C 284, 10.10.2001). 35Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag (EGT L 294, 10.11.2001, s. 1) och rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (EGT L 294, 10.11.2001, s.22). 36Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (EGT L 207, , s. 1) och rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande (EGT L 207, , s. 1). 37Förslag till rådets direktiv om ändring i rådets direktiv /434/EEG av om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 613 slutlig) Kommissionens förslag har bearbetats i en rådsarbetsgrupp och relativt omfattande förändringar har skett i det slutliga ändringsdirektivet jämfört med förslaget. Vad som har förevarit i arbetsgruppen och skälen till förändringarna är inte offentligt. 1.3Utgångspunkter för utredningens arbete 1.Fusionsdirektivet omfattar bara gränsöverskridande transaktio- ner. Den svenska modellen för anpassning av skattereglerna till bestämmelserna i fusionsdirektivet har genom omstruktureringsregler (SOU 1998:1, prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5, SFS 1601-1603 m.fl.) varit att regleringen så långt möjligt skall vara densamma för inhemska som för gräns- överskridande transaktioner. Enligt utredningens uppfattning är detta fortfarande en lämplig inriktning, varför utredningens förslag till implementering av ändringarna i fusionsdirektivet kommer att följa denna inriktning. Utrymmet för att behandla en gränsöverskridande transaktion sämre än en inhemsk transaktion är beträffande transaktioner som omfattas av EG-fördraget också ytterst begränsat. Det omvända fallet att en inhemsk transaktion skall behandlas sämre ligger inte heller i intresse. 2.Fusionsdirektivet är ett skatterättsligt direktiv som uppställer vissa minimikrav på medlemsstaternas skattelagstiftning såvitt gäller i direktivet nämnda transaktionsformer. Det finns inte alltid möjligheter att civilrättsligt vidta dessa transaktioner. Det finns som exempel ännu inte några associationsrättsliga regler för fissioner, vara sig för gränsöverskridande eller nationella fissioner. Vidare kan en viss associationsform kanske inte delta som överlåtare eller förvärvare vid vissa transaktioner. Under respektive kapitel nedan framgår oftast av sammanhanget eller uttryckligen om transaktionerna kan genomföras civilrättsligt. Utredningen har dock inte haft ambitionen att vara uttömmande i detta hänseende utan har utgått ifrån att de skatterättsliga reglerna skall anpassas till fusionsdirektivets krav oavsett om transaktionen civilrättsligt går att genomföra. Så har och en överväldigande majoritet av EU:s medlemsstater även gjort vid implementeringen av det ursprungliga direktivet. 1.Fusionsdirektivet omfattar, efter ändringarna, sex typer av förfaranden: fusioner, fissioner, partiella fissioner, överföring av tillgångar, utbyte av aktier eller andelar och flyttning av säte. Fusionsdirektivets begrepp för dessa förfaranden används i inkomstskattelagen beträffande fusioner och fissioner och föreslås användas beträffande partiella fissioner och flyttning av säte.