sou · GTB336 · 2006-01-01 00:00:00 — De areella näringarna jordbruk, skog, fiske och rennäring utgör fortfarande viktiga basnäringar och bidrar tillsammans med andra näringar till en livskraftig landsbygd. Genom att de areella näring- arna nyttjar merparten av landets förnybara naturresurser och mark har de en särskild betydelse för omställningen till en hållbar sam- hällsutveckling och för uppfyllelsen av de nationella miljökvali- tetsmålen. Nya behov i samhället riktas mot landsbygden, dess natur- och kulturresurser och dess produktion. Skillnaderna mellan stad och land minskar i flera avseenden och den geografiska spridningen för boende, arbete och socialt liv ökar. Detta skapar sammantaget nya förutsättningar för landsbygdens utveckling och tillväxt. tidigt finns det stora skillnader i utvecklingsförutsättningarna mel- lan olika landsbygdsområden. Politikområdet Landsbygdspolitik omfattar åtgärder för en hållbar utveckling av landsbygden. Åtgärderna är i stor utsträckning rik- tade till jordbruksföretag och har betraktats som kompletterande till åtgärder inom framför allt livsmedels- och jordbrukspolitiken. Genom sektorsansvaret finns också en nära koppling till den all- männa miljöpolitiken och de nationella miljökvalitetsmålen samt till den regionala utvecklingspolitiken. Flera andra politikområden innehåller givetvis också insatser som har bäring på landsbygdens utvecklingsförutsättningar. De riktade insatserna för landsbygdsutveckling vilar i hög ut- sträckning på det svenska miljö- och Landsbygdsprogrammet för perioden –2006, vilket till knappt hälften är EU-finansierat. Programmets miljöåtgärder utgör en viktig förutsättning för att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och bidrar även till uppfyllandet av miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Andra åtgärder inom politikområdet utöver pro- grammet är det nationella stödet till jordbruket i norra , landsbygdsåtgärder inom ramen för strukturfondernas mål 1-pro- gram samt andra struktur- och miljöförbättrande åtgärder inklusive lagstiftning på miljöområdet. Leader+ är ett strukturfondsprogram för landsbygdsutveckling som blir innovativt bl.a. genom sitt unde- rifrånperspektiv. I ett avlämnat betänkande, Levande kulturlandskap – en halvtidsutvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet (SOU 2003:105) konstateras att Miljö- och landsbygdsprogrammets in- satser bidrar till att hålla kulturlandskapet levande och utgör en viktig förutsättning för uppfyllelsen av flera miljökvalitetsmål. Pro- grammets effekter på det ekonomiska och sociala området bedöms också vara positiva, om än mer svårbedömda. Ett annat betänkande som berör landsbygdspolitiken är översy- nen av , Mot en ny landsbygdspolitik (SOU Enligt utredaren har landsbygden specifika förutsätt- ningar som bestäms dels av det nära beroendet av naturresurserna, dels av de ofta stora avstånden. Utredaren definierar landsbygds- politik betydligt bredare än det inom jordbrukspolitiken befintliga området landsbygdspolitik. Utredningens huvudförslag är att en övergripande strategi för landsbygdens utveckling behöver formu- leras. Utgångspunkten bör enligt utredaren vara det nationella in- tresset av en landsbygd som är ekonomiskt livskraftig, som har höga natur- och kulturvärden och socialt välfungerande och levande byar, bygder och orter. En utredning föreslås tillsättas för att fördjupa kunskapen inom strategiskt viktiga områden för lands- bygdens framtid, vilka dels rör landsbygden som livsmiljö och dess utvecklingsmöjligheter, dels den glesa strukturens problem. Samhällets förändrade behov och värderingsgrunder då det gäller de areella näringarna har belysts i Ds 2001:68, Den nya produktio- nen - det nya uppdraget. Utredaren lyfter här fram de areella när- ingarnas multifunktionalitet och menar att det behövs nya lös- ningar av hur den nya värdeproduktionen skall tillgodoses och betalas . Miljö- och jordbruksutskottet föreslog i sitt betänkande 2001/02:MJU15 att en parlamentarisk kommitté borde tillsättas med uppgift att utarbeta en svensk strategi för reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Bakgrunden till förslaget var den då förestående halvtidsöversynen av jordbrukspolitiken. En särskild kontaktgrupp med representanter för bildades för att följa och lämna synpunkter på reger- ingskansliets arbete med genomförandet i av reformen. Regeringens överväganden om genomförandet av reformen har redovisats i en skrivelse till (skr. 2003/04:137). Behovet av en utredning De förändringar som har genomförts av politiken för jordbruk, skog och fiske har inneburit ett ökat fokus på miljö- och landsbygdsåtgärder. En sådan politik måste samverka med andra åtgärder som riktar sig till landsbygden och dess resurser. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att det finns behov att samlat se över förutsättningarna för landsbygdens ut- veckling och samordningen mellan de olika åtgärder som riktas mot landsbygden med syfte att utarbeta en övergripande och långsiktig strategi för landsbygdens och de areella näringarnas utveckling. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan tillsätts en kommitté med parlamentarisk medverkan med uppgift att lämna förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsut- veckling. Strategin skall utgå från det långsiktiga målet om en eko- logiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden och inbegripa frågor om de areella näringarnas roll och utveck- lingsförutsättningar. Kommittén skall också överväga roll- och ansvarsfördelning lokalt, regionalt, nationellt och i ett internatio- nellt perspektiv i frågor som rör denna strategi. Specifika frågor som rör skogspolitikens tillämpning omfattas inte av uppdraget utan behandlas i en särskild utredning (se nedan). De strategiska frågeställningar som närmare skall behandlas framgår nedan. Som övergripande ramar för kommitténs arbete gäller i övrigt beslutade mål och strategier för regional tillväxt och utveckling (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118), de natio- nella miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36), regeringens strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129), regeringens arbete med en samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173, bet. 2001/02:MJU24, rskr. 2001/02:316), reger- ingens handlingsplan för jämställdhet (skr. 2002/03:140, bet. 2003/04:AU02, rskr. 2003/04:69) samt beslutade riktlinjer för enskilda politikområden, bl.a. riktlinjerna för jordbrukspolitikens reformering (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241), handlingsplanen för åtgärder inom hästsektorn (skr. 2003/04:54, MJU15, rskr. 2003/04:203), uppföljningen av skogs- politiken (skr. 2003/04:39, bet. 2003/04:MJU16, rskr. 2003/04:230) samt riktlinjerna för en nationell politik för kust- och insjöfisket samt vattenbruk (prop. 2003/04:51, bet. 2003/04:MJU13, rskr. 2003/04:186). Landsbygden behöver jordbruket och de övriga areella näringarna men också en bredare bas för att kunna behålla och utveckla en levande landsbygd. Med utgångspunkt i regeringens mål för ökad tillväxt och syssel- sättning skall kommittén överväga hur insatser som utgår från landsbygdspolitiken och politikområdena för de areella näringarna samt från den övergripande regionala utvecklingspolitiken i högre grad kan medverka till ökad tillväxt och sysselsättning på lands- bygden och i landet som helhet. Kommittén skall identifiera såväl hinder som utvecklingsmöjlig- heter för företag på landsbygden inkl. småföretag. Behovet av strategiska insatser för att stödja diversifiering och utveckling av ny produktion inom såväl livsmedelssektorn som andra områden skall övervägas. Natur- och kulturmiljöns betydelse som resurs för landsbygdens utveckling skall här beaktas. Myndigheternas roller och former för samarbete i frågor som rör landsbygdens utveckling skall analyseras. Behovet av strategiska forsknings- och utveck- lingsinsatser för landsbygdsutveckling liksom inriktningen av befintliga insatser, t.ex. inom , skall också bedömas i detta sammanhang. Kommittén skall genomgående beakta kvinnors och mäns villkor och förutsättningar vad gäller arbete, företagande och utvecklings- möjligheter på landsbygden. Även ungdomarnas villkor skall bely- sas. Förutsättningarna för en ökad integration av personer med utländsk bakgrund i den areella produktionen och företagandet skall behandlas i detta sammanhang. Allmänna förutsättningar för landsbygdens långsiktiga utveck- ling vad gäller t.ex. tillgången till offentlig och kommersiell service skall belysas inom ramen för uppdraget. Ett hållbart natur- och kulturresursbruk Kommittén skall överväga de långsiktiga förutsättningarna för ett ekologiskt hållbart och etiskt försvarbart naturresursbruk som möter konsumenternas efterfrågan och samhällets krav vad gäller produkternas kvalitet och säkerhet, kraven på god djuromsorg och djurhälsa, skyddet av miljön samt hänsyn till den globala utveck- lingen. Kommittén skall härvid se över förutsättningarna för ett ökat producentansvar för kvalitet och hållbara produktionsformer liksom möjligheten till en ökad samverkan och kommunikation mellan producenter och konsumenter samt mellan näring och övriga samhällsaktörer i dessa frågor. De areella näringarna har också en viktig roll som producenter av andra värden än råvaror. Kommittén skall belysa hur behov och efterfrågan av landsbygdens värden har förändrats och kan komma att förändras . Kommittén skall utreda förutsättningarna för att produktionen av dessa mervärden i större utsträckning kan bidra till en ekonomiskt självbärande och marknadsorienterad pro- duktion. Särskilt skall de areella näringarnas roll som förvaltare av landskapets natur- och kulturvärden och som producenter av eko- systemtjänster belysas. Kommittén skall härvid analysera strate- giska frågor och prioriteringar i den framtida natur- och kultur- landskapsvården med utgångspunkt i medborgarnas efterfrågan och samhällets krav som uttryckts t.ex. genom fastlagda miljökvali- tetsmål. Kommittén skall även utreda förutsättningarna för olika former av lokal samverkan kring landskapsvård och andra tjänster, t.ex. i avtals- eller kontraktsform, vilket också kan skapa förutsätt- ningar för sysselsättning och företagande. I dessa delar kan kom- mittén även beakta erfarenheter från andra länder. Samverkan med andra politikområden En ökad ekonomisk och social interaktion finns mellan naturbruket och det övriga samhället. Kommittén skall överväga hur insatser och åtgärder inom ramen för landsbygdspolitiken och politikområdena för de areella näring- arna kan samverka och vid behov bättre samordnas med åtgärder inom andra politikområden. Särskilt skall de areella näringarnas roll och medverkan i den regionala utvecklingspolitiken och samhälls- planeringen på olika nivåer analyseras och belysas. Behovet av en effektivare samordning mellan de olika program och åtgärder, inom ramen för en övergripande strategi, som syftar till att främja lands- bygdens utveckling skall övervägas i detta sammanhang. Regeringen har gett samtliga län i uppdrag att för Glesbygdsver- ket redovisa hur landsbygdsdimensionen tas till vara i det regionala utvecklingsarbetet. skall lämna en delrapport till och uppdraget skall slutredovi- sas . Slutredovisningen skall innehålla en samman- ställning och analys över länens redovisningar av hur landsbygds- frågor behandlas i det regionala utvecklingsarbetet samt en sam- manställning av behov av metod- och kunskapsstöd på området. Kommittén skall ta del av materialet som underlag för sitt arbete. Kommittén skall i sitt arbete prioritera övergripande och strate- giska frågeställningar. Det ingår inte i kommitténs uppdrag att lämna förslag till detaljerade åtgärdsprogram eller ekonomiska ramar för olika insatser inom ramen för landsbygdspolitiken. Inom ramen för sitt uppdrag skall kommittén lämna förslag till övergripande strategisk inriktning för nästa miljö- och landsbygds- program avseende perioden –2013. De närmare förutsättning- arna för nästa programperiod är ännu inte möjliga att fastlägga och utgör heller inte en del av kommitténs arbete. Ett programförslag planeras föreläggas för godkännande och därefter överlämnas till för godkännande före ikraftträdandet . Kommittén skall i sitt arbete eftersträva en öppen dialog och samråda med olika företrädare för myndigheter, näringsliv och organisationer i de frågor som behandlas i kommittén. Kommittén skall nära följa och samråda med den särskilde utredare som har i uppdrag att utvärdera och se över skogspolitiken (dir. 2004:70) samt även följa andra aktuella utredningar och arbeten med rele- vans för uppdraget. Kommittén skall beträffande ansvarsfördel- ningen samråda med (Fi 2003:02). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag såvitt det avser riktlinjer för Miljö- och landsbygdsprogrammet i en delrapport . Kommittén skall därefter redovisa sina överväganden och förslag vad gäller en långsiktig strategi för hållbar landsbygds- utveckling i ett slutbetänkande . Sammanställning av bakgrunds- material Beskrivning av det nuvarande Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006 ............................ Målen och innehållet ......................................................................... Pågående arbete för ett nytt Landsbygdsprogram .................. Förslag till Rådsförordning om stöd för landsbygdsut- Nationella tillämpningar av förslaget............................................... Hittillsvarande svenska ståndpunkter inför Kortfattat om svenska ståndpunkter vid ministerrådsmöten......... Halvtidsutvärderingen av Miljö- och landsbygdsprogrammet....... Utvärderingen av Leader+ ............................................................... Livsmedelsekonomiska institutets studie En levande lands- bygd vad kan politik åstadkomma?....................................... Den areella näringens nya uppdrag .................................................. om landsbygden i den regionala Landsbygdsprogrammet och den regionala utvecklings- Landsbygdsprogrammet och den gemensamma jordbruks- politiken (CAP)....................................................................... Landsbygdsprogrammet och miljöpolitiken ................................... Landsbygdsprogrammet och kulturpolitiken.................................. Beskrivning av det nuvarande Miljö- och landsbygdsprogrammet för perioden –20061 godkände förslag till landsbygdsprogram för perioden –2006. Programmet är inriktat för att bidra till målet med landsbygdspolitiken, nämligen en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på lands- bygden. Samtliga stöd i Landsbygdsprogrammet finansieras av både och EU. har tilldelats en genomsnittlig summa EU-medel om (ca ). Jordbruksfonden bidrar vidare med totalt ca för landsbygdsåtgärder inom mål- program 1 och Leader+. Regeringens förordning (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder samt föreskrifter från reglerar det svenska Landsbygdsprogrammets genomförande och har det övergripande ansvaret för programmets genomförandeplanering, administration och uppföljning. På regi- onal nivå har länsstyrelserna motsvarande ansvar. Åtgärder med skoglig inriktning administreras av . Målen för miljöåtgärderna i programmet är knutna till de natio- nella miljökvalitetsmålen. Programmet skall medverka till att uppfylla landsbygdsdimensionen av miljöpolitikens övergripande mål. Syftet är att åtgärderna skall fördjupa och bredda jordbrukets miljöarbete så att produktionen och bruket av natur- och kulturre- surserna kan vidareutvecklas på ekologiskt hållbar grund. Ett annat mål är att främja sysselsättning, tillväxt och bosättning på landsbygden. Åtgärderna i programmet skall underlätta landsbyg- dens anpassning till nya förutsättningar, förstärka konkurrens- kraften, skapa arbete och främja en diversifiering av landsbygdens näringsliv. 1 För en detaljerad genomgång av programmets innehåll hänvisas till programmet som är nedladdningsbart på hemsida . Detaljerad genomgång finns också i SOU 2003:29 samt i halvtidsutvärderingen av Miljö- och Landsbygdsprogrammet SOU 2003:105. Det nuvarande programmet, vars programperiod slutar kommer att ersättas av ett nytt program som förstärker lands- bygdsdimensionen som en del av jordbrukspolitiken. EU-kom- missionens förändrade syn på relationen landsbygd – jordbruk har blivit allt tydligare och formuleras nu i det förslag till nytt landsbygdsprogram som behandlas i kommande avsnitt. Den totala budgeten för Miljö- och landsbygdsprogram- met i –2006 är ca . av denna summa utgörs av EU-medel. Resterande del är nationella medel. Pågående arbete för ett nytt Landsbygdsprogram Förslag till Rådsförordning om stöd för landsbygdsutveckling enades EU:s jordbruksministrar om en ny gemensam jordbrukspolitik för unionen. Den reformerade jord- brukspolitiken innebär bl.a. att det successivt kommer att flyttas resurser från direktstöd till olika typer av miljö- och landsbygds- åtgärder. Vid jordbruksministerrådets möte presente- rade sitt förslag till ny landsbygdsförordning för perioden –20132. Efter beslutet, som är planerat till juni månad 2005, kommer att lämna förslag till Europeisk landsbygdsstrategi3. Det Svenska programförslaget överlämnas därefter till för godkännande. Det Svenska programmet planeras träda ikraft . Nationella tillämpningar av förslaget Rådsförordningen kommer alltså att ligga till grund för utarbetan- det av en nationell förordning om stöd för landsbygdsutveckling, som skall ersätta regeringens förordning (2000:577). 2Tidigast kan ett beslut om förordningen presenteras. 3Beslut om strategin ska fattas senast efter att förordningen har publicerats. EU: s nya rådsförordning domineras av jordbruksperspektivet. Skogsbruket och allmän landsbygdsutveckling lyfts fram tydligare i detta förslag relativt den nu gällande förordningen. I kapitel II artikel 3 slås det dock fast att den nya landsbygdsfonden skall medverka till att främja en hållbar landsbygdsutveckling inom gemenskapen på ett sätt som kompletterar den gemensamma jordbrukspolitiken, sammanhållningspolitiken och den gemen- samma fiskeripolitiken. Finansieringen skall ske genom en samlad fond för landsbyg- dens utveckling. Detta innebär att dagens system med två olika finansieringskällor, jordbruksfondens garanti- resp. utvecklings- sektion, kommer att upphöra. För att säkerställa konkurrensneut- ralitet och viss fokusering på de övergripande målsättningarna föreslås balans i fördelning av EU-resurser mellan de olika priori- teringsområdena. Prioriteringsområde I och III skall omfatta vardera och prioriteringsområde II . Utgiftsnivån för landsbygdspolitiken –2013 föreslås uppgå till (priser) till detta skall läggas de resurser som förs över från den övriga jordbruks- politiken till Landsbygdsprogrammet. av dessa medel (priser) föreslås gå till utjämningsområden. Förslaget är att resurserna fördelas mellan medlemsländerna utifrån objektiva kriterier, där också tidigare uppnådda resultat och särskilda behov beaktas. Regeringen remitterade förslag till ny råds- förordning till ca 60 svenska myndigheter och organisationer . Förutom Landsbygdskommitténs arbete med att ta fram förslag till riktlinjer för Landsbygdsprogrammet utarbetar Skogsutred- ningen (N 2004:12) förslag inom det skogliga området. Av Lands- bygdskommitténs direktiv framgår att kommittén ska nära följa och samråda med den särskilde utredare som har i uppdrag att utvärdera och se över skogspolitiken. fick () i uppdrag att ta fram ett tekniskt underlag inför arbetet med nytt Landsbygdspro- gram, vilket ska redovisas . gav konsultfö- retaget i uppdrag att utarbeta några scenarier för tänkbara utvecklingsvägar för den svenska landsbygden. En refe- rensgrupp bestående av personer från en rad skilda verksamhets- områden har följt arbetet. Avsikten är att också analysen ska vara ett av underlagen inför arbetet med ett nytt landsbygdsprogram. förslag innebär att EU:s landsbygdspolitik förtydligas och delas upp i tre övergripande prioriteringsområden: att genom stöd för omstrukturering stärka jord- och skogs- brukets konkurrenskraft, att genom stöd för markanvändningsplanering förbättra miljön på landsbygden, att höja livskvaliteten på landsbygden och att uppmuntra en diversifiering av ekonomin. Några av nyheterna i förslaget är att programmets tredje priorite- ringsområde riktas till en större målgrupp. Detta innebär visserli- gen en breddning jämfört med tidigare, men huvuddragen har funnits med då Mål 5b och gemenskapsinitiativet Leader introducerades. 1.I prioriteringsområde 1 för att förbättra konkurrenskraften inom jord- och skogsbruket ingår föreslagna åtgärder för att a) förbättra de personliga utvecklingsmöjligheterna (utbildning, startstöd, förtidspensionering, och rådgivning), b) för att för- bättra de fysiska förutsättningarna (modernisering av gårdar, att höja skogens ekonomiska värde, att höja värdet på primär- produktionen inom jord- och skogsbruket, att förbättra infra- strukturen inom jord- och skogsbruket, att återställa produk- tionspotential efter naturkatastrofer), c) för att höja kvaliteten på jordbruksproduktionen och produkterna (anpassning till normer som bygger på EU:s lagstiftning, stöd till jordbrukare som deltar i kvalitetssäkringssystem för livsmedel, stöd för producentgruppers information och marknadsföring för pro- dukter inom kvalitetssystem) d) övergångsåtgärder för de nya medlemsstaterna (stöd för gårdar som producerar för självför- sörjning och som är under omstrukturering samt stöd för att bilda producentgrupper). 2.I prioriteringsområde 2 för markförvaltning ingår förslag till åtgärder för, a) ett hållbart bruk av jordbruksmark (stöd för att kompensera för naturbetingade svårigheter, för jordbru- kare i bergsområden och för jordbrukare i andra områden där det finns svårigheter, Natura 20004-stöd, stöd för miljövänligt jordbruk och för djurskydd samt stöd för icke-produktiva investeringar) b) ett hållbart brukande av skogsmark (en första skogsplantering av jordbruksmark, ett första införande av blandat jord- och skogsbruk på jordbruksmark, en första skogsplantering av icke-jordbruksmark, Natura 20004-stöd, stöd för miljövänligt skogsbruk, återställande av produktions- potentialen i skogsbruket samt förebyggande åtgärder, stöd för icke produktiva investeringar). 3.I prioriteringsområde 3 för diversifierad ekonomi och god livskvalitet på landsbygden ingår förslag till åtgärder för att a) diversifiera ekonomin på landsbygden (en diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, nya och expanderande mikro- företag med satsningar på entreprenörskap och en allsidig ekonomi, ökad turism, skydd, uppgradering och vård av natur- arvet med en hållbar ekonomisk utveckling som mål). 4 Natura 2000 kom till inom EU för att hejda utrotningen av djur och växter och för att förhindra att deras livsmiljöer förstörs. Mer om detta kan man läsa på (). en bättre livskvalitet på landsbygden genom (garantier för grundläggande tjänster för näringsverksamheterna och befolk- ningen på landsbygden, förnyelse och utveckling i byarna samt bevarande och uppgradering av landsbygdsarvet). c) kompe- tensutveckling för personer som är verksamma på de områden som omfattas av prioritering 3. d) kompetens- och ledarskaps- utveckling för att utarbeta och genomföra en lokal utveck- lingsstrategi. Inom prioriteringsområdena ryms också en s.k. leaderliknade resurs vilket bygger vidare på det nuvarande leaderinitiativet. Med Leader avses en lokal utvecklingsstrategi som innehåller bl.a. om- rådesbaserade program för subregionala landsbygdsområden, en metod med beslutanderätt för lokala aktionsgrupper, lokala part- nerskap med deltagare från offentlig och privat sektor, innovativa arbetsformer, nya sektorsövergripande samarbetsprojekt och nät- verkssamarbete mellan olika lokala partnerskap. Flertalet av dem som kommenterat målen är positiva till uppdel- ningen i tre prioriteringsområden.