sou · GTB327 · 2006-01-01 00:00:00 — har, enligt sin instruktion, det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen (se vidare kap. 12 angående ansvars- begreppet). Huvuddelen av Fiskerikontrollens fysiska och operati- va del utförs av . Detta innebär bl.a. att fiskeri- kontrollen är uppdelad på flera departement. Jordbruksdepar- tementet ansvarar för såväl politikområdet Livsmedelspolitik som som myndighet, medan ligger under Försvarsdepartementet. Viss tillsyn över fisket bedrivs också av fisketillsynsmännen som förordnas av länsstyrelserna. Denna verksamhet bedrivs under andra politikområden och verksamhetsområden. Eftersom ansvaret för fiskerikontrollen i huvudsak ligger på och det operativa utförandet i huvudsak på Kust- bevakningen lägger vi tyngdpunkten på beskrivningen av dessa myndigheters organisationer. Länsstyrelsernas verksamhet på området beskrivs mer kortfattat liksom , , och uppgifter inom kontrollen. Se kap. 6.6. Kapitlet i sin helhet beskriver i huvudsak myndigheternas mål i instruktioner och regleringsbrev samt organisatorisk uppbyggnad, ekonomi och praktiskt utförande av fiskerikontrollen. Verkets huvudkontor är lokaliserat i med en regional organisation från i norr till i söder. Verket kostade 2004 . Antalet årsarbetskrafter var 293 och 25,5 av dessa arbetade med fiskerikontrollen. Fiskerikontrollen vid verket kostade ca . 6.3.1Styrande dokument: instruktion, regleringsbrev och årsredovisning är central förvaltningsmyndighet för bevarande och nyttjande av fiskeresurserna. Verket ska i enlighet med sitt sektorsansvar för miljön aktivt verka för ett rikt, varierat fiskbestånd och en ekologiskt hållbar förvaltning av fiskeresurs- erna. Enligt 1 § förordning (1996:145) med instruktion för Fiskeri- verket beskrivs verksamheten som följer: Medverka i strävan att inom den gemensamma fiskeripolitiken uppnå ett ekologiskt och ekonomiskt hållbart fiske. Medverka till att miljökvalitetsmålen uppnås. Bidra till en livskraftig och miljöanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Följa, utvärdera och hålla regeringen informerad om fiskere- sursernas tillstånd och utvecklingen inom fiskerinäringen. Bistå regeringen och medverka i arbetet med internationella fiskefrågor och förhandlingar. Medverka till att skapa förutsättningar för ett ekologiskt hållbart och miljöanpassat fiske och vattenbruk. Medverka till att öka allmänhetens fiskemöjligheter. Främja och bedriva forskning och utvecklingsverksamhet inom fiskets område. Medverka i genomförandet av politiken för regional utveckling. Ha det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen. Utöver detta förvaltar också prisregleringskassan för fisk. Enligt regleringsbrev gäller följande mål inom verksamhetsområdet : En ekologiskt hållbar förvalt- ning av fiskeresurserna inom ramen för EU:s gemensamma fiskeri- politik och de av fastställda miljökvalitetsmålen så att: Den biologiska mångfalden bevaras och återskapas. Ett livskraftigt, ekologiskt hållbart och därmed miljöanpassat fiske och vattenbruk kan utvecklas. Fisk av god kvalitet är tillgänglig för konsumenterna. ska redovisa hur verksamheten bidrar till att verk- samhetsområdesmålet uppfylls. Under verksamhetsområdet återfinns verksamhetsgren- arna Fiskeresurser och Fiskerinäringen. För verksamhetsgrenen Fiskeresurser gäller de tre målen: 1.Verka för att relevanta miljökvalitetsmål uppfylls genom: –Att uttaget av fisk anpassas till ett långsiktigt hållbart nyttjande av fiskeresurserna. –Att oönskade bifångster minskar. –Ett utökat skydd av hotade arter och fiskstammar samt skyddsvärda akvatiska miljöer. 2.Säkerställa en fiskerikontroll som bidrar till att fiskeresurserna bevaras, genom att: –Fastställda fiskekvoter och andra begränsningar inte överskrids. –Yrkesfisket uppfyller sitt uppgiftslämnande. –Bestämmelser i övrigt rörande fisket efterlevs. 3.Öka allmänhetens fiskemöjligheter inom ramen för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna och för fiskevården i allmänt vatten. Till målen hör ett flertal återrapporteringskrav. Bland annat ska verket redovisa de fall då fastställda fiskekvoter och andra begränsningar har överskridits samt analysera orsakerna till detta,. Verket skall även redovisa en bedömning av kontrollinsatser, inklusive kostnader, i samband med de av EU beslutade åter- hämtningsplanerna avseende för viktiga fiskarter och redovisa en bedömning av uppnådda effekter i förhållande till tidigare fiskerikontroll inom ansvarsområdet – 2003 samt utvecklingsprojekt inom fiskerikontrollen. Verket ska också redovisa genomförda åtgärder och göra en kortfattad resultatbedömning av hur de bidragit till måluppfyllelsen. verksamhet kostade enligt resultaträkningen för . Av dessa var drygt 157 miljoner medel från anslag. ramanslag (43:8) uppgick till ca . Övriga medel härrör från vattendomar, EU- medel, statliga medel och övriga medel. Den största kostnaden bär avdelningen för forskning och utveckling, . Merparten av intäkterna (ca 90 miljoner) kommer från anslag och drygt 20 miljoner från fiskeavgiftsmedel från till exempel vattendomar. Drygt 20 miljoner är statliga medel i form av uppdrag och bidrag från Naturvårds- verket och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS). Avdelningen för resursförvaltning kostar . Merparten av intäkterna är anslag (för ). Fiskerikontrollverksamheten vid kostade och är därmed den avdelning som förbrukar minst resurser på . Nästan kommer direkt via anslag. Övriga resurser, ca , härrör från EU-medel för olika utvecklingsprojekt. organiserar sig enligt Figur 6.1 med en styrelse och generaldirektör samt fyra avdelningar vid huvudkontoret. Under avdelningen för forskning och utveckling sorterar en regional organisation med tre laboratorier, havsfiskelaboratoriet i med lokalkontor i , sötvattenlaboratoriet i Drott- ningholm med lokalkontor i och kustlaboratoriet i med lokalkontor i , och Simpevarp. Vidare sorterar tre utredningskontor i , och , två forskningsfartyg samt två försöksstationer i och under avdelningen. Avdelningen för fiskerikontroll har huvudansvaret för Fiskeri- verkets arbete med fiskerikontroll. I avdelningen ingår dokumenta- tionsenheten, kvot- och statistikenheten samt kontrollutred- ningsenheten. Den information som avdelningen bland annat hanterar kommer från uppgifter i fiskeloggböcker, landningsdeklarationer, avräk- ningsnotor, radiorapporter, positionsrapporter via satellit samt från provtagningar vid landningar av osorterad fisk. Dokumentationsenheten handlägger ärenden om: registrering av uppgifter om fiske, landningar, övertagande, transporter och första försäljning av fisk, radiorapportering från fartyg, satellitbaserad övervakning av fiskefartyg s.k. VMS, och verifiering av insända uppgifter genom s.k. korskontroll. Kvot- och statistikenheten handlägger ärenden om: särskilda tillstånd bl.a. för fiske med svenska fartyg i tredje lands vatten och på det fria havet, särskilda tillstånd bl.a. för sill- och skarpsillfiske i och för makrillfiske, kvotuppföljning (fiskestopp, ändring av ransoner, byten av fiskemöjligheter m.m.), och statistikfrågor i enlighet med uppdrag som statistikansvarig myndighet. Kontrollutredningsenheten handlägger bland annat ärenden om: utredningar av överträdelser i fisket, kontroller av återtagen fisk, och finansiell kontroll enligt kommissionens förordning (EG) nr 2064/1997 om fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 4253/88 i fråga om medlemsstaternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansieras av strukturfonderna. 6.3.4Fiskeriverkets utförande av fiskerikontroll I verksamhetsplanen beskrivs verksamheten på fiskeri- kontrollavdelningen. Verksamhetsmålet är att Säkerställa att fiskerikontrollen bidrar till att fiskeresurserna bevaras, bl.a. genom att: fastställda fiskekvoter och andra begränsningar inte överskrids, yrkesfiskets uppgiftslämnande säkerställs, bestämmelser i övrigt rörande fisket efterlevs. Generellt nyttjar i sin verksamhet regler och administrativ kontroll av att reglerna följs. Finansiella stöd och information används dock också som styrmedel. Huvuddelen av de regler som styr fisket i vatten är beslutade av EU. Verkets författningar är i många fall kompletteringar av gemenskapsrätten när utrymme finns för det för att anpassa regelverket till svenska förhållanden. Fiskerikontrollen kan grovt sett delas upp i resurskontroll, strukturkontroll och marknadskontroll. Kontroll av fiskets struktur avser främst kontroll av efterlevnaden av dimensioneringen av fartygsflottan och fiskarkåren som regleras genom fartygstillstånd och yrkesfiskelicenser. Flottans aktivitet ska också övervakas för att säkerställa att aktivitetsgraden inte ökar. Om aktivitetsgraden ökar ska en utvärdering göras. Överträdelser, dvs. fiske utan tillstånd eller licens, kan upptäckas dels genom dokumentkontroll och dels genom fältkontroll. Strukturkontrollen avser även kontroll av fartygens kapacitets- uppgifter (tonnage och maskinstyrka). Sistnämnda kontroll utför , i vissa fall med bistånd av . Marknadskontroll utförs bl.a. för att följa upp efterlevnaden av bestämmelser om handelsstandarder för fisk och fiskprodukter. Sådan kontroll svarar för. En handlare, var som helst i , ska kunna garanteras att t.ex. en torsk som vid försäljning deklarerats enligt en viss storlek och kvalitet verkligen har denna standard. En del av marknadskontrollen utgörs av återtagskontrollen. Denna kontroll svarar för. Vid återtag av fisk från marknaden måste detta anmälas i förväg så att en kontroll kan utföras av angiven handelsstandard för fisken. En auktoriserad förstahandsmottagare ska till anmäla när återtag från marknaden av överskott av fisk sker i enlighet med i artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter. Vid anmälan ska uppgifter lämnas om: En kontrollant vid beslutar om kontroll på plats ska ske. Kontroller genomförs av personal vid kontroll- avdelningen. Vid inspektion kontrolleras att det återtagna partiet uppfyller bl.a. kraven om minimistorlek enligt rådets förordning (EG) nr 2406/96 av om fastställande av gemensamma marknadsnormer för saluföring av vissa fiskeri- produkter. efter beslut om återtagande ska fisken infärgas med ett färgämne som omöjliggör att fisken kan avsättas för human- konsumtion, men som inte hindrar att den används till fiskmjöls- produktion eller djurföda. kan i särskilda fall medge undantag från kravet på infärgning (t.ex. vid återtag av stora mängder sill). Se 12 kap. 4 § i kontrollföreskrift. En korskontroll utförs även av mellan det återtagsprotokoll som producentorganisationen upprättar vid åter- taget och den avräkningsnota som köparen av produkterna upprättar. Bl.a. annat kontrolleras om bestämmelser om åter- tagspriser följs. När det gäller resurskontroll så avser detta följsamheten mot fiskevårdande bestämmelser som utfärdats av gemenskapen, regio- nala organisationer eller nationellt. De viktigaste komponenterna är fångstbegränsningar (generella och individuella), insatsbegräns- ningar (dagar till sjöss, redskapsbegränsningar, etc.) och tekniska bestämmelser om fiskets bedrivande (redskapsutformning, förbudsområden, förbudstider etc.). Egentliga kontrollbestämmelser avser främst om och när anmälningar ska göras, krav på särskilda tillstånd och villkor för dessa och uppgifter som ska lämnas samt bestämmelser om ransoner och fartygskvoter. Processerna och syftet med fiskerikontrollen vid Den fiskerikontroll som utför (vid sidan av finansiell kontroll) kan sägas ha tre huvudsyften. 1.Dokumentera fisket samt sammanställa och rapportera fiske- statistik. 2.Styra fisket inom givna ramar för kvoter och fiskeansträng- ningsbegränsningar m.m. för optimalt resursnyttjande. 3.Kontrollera efterlevnaden av bestämmelser om fiskets bedrivande och efterföljande led samt beivra överträdelser. Styrningen av fisket genererar föreskrifter, särskilda tillstånd med villkor, kvotbyten, fiskestopp och ransonändringar samt olika rapporter till EU. Korskontroll av uppgifter kan genomföras med olika syften och med olika legal grund. Den korskontroll genomför rutinmässigt baseras på skyldigheter enligt artikel 19.1 och 19 k i EU:s kontrollförordning. Syftet är främst att verifiera fångst- uppgifter i fiskeloggboken och landningsdeklarationen med upp- gifter från överlåtelser och satellitbaserad fartygsövervakning (VMS). För korskontroll av fiskeansträngningsuppgifter (artikel 19 k) ska även ingå uppgifter som rör fångstrapportering vid områdesbyte, föranmälan av vissa landningar, anmälan av redskap samt anmälan om annan verksamhet. Genom att nyttja observationer i samband med radar, flyg- och fartygsövervakning, eller föranmälningar om landning och inbegripa dessa uppgifter i korskontrollen får verket möjligheter att verifiera uppgifter i fiskeloggboken och land- ningsdeklarationerna. för fiskerikontroll avsätter för när- varande två årsarbetskrafter inom dokumentationsenheten enbart för korskontroll av uppgifter från svenskt fiske. Korskontrollen utförs genom att analysera och vid behov åtgärda de uppgifter som automatiskt ställs samman om de drygt 30 000 fiskeresorna1 som genomförs . En utveckling av system för hantering av även utländska landningar i pågår i syfte att öka kvaliteten i den kvotrapportering som gör av andra länders landningar i . Huvudsyftet med korskontrollen i detta första led är således att garantera kvalitet i uppgifterna om fisket. Som bieffekt upptäcks även misstänkta överträdelser. Sådana upptäckter rapporteras internt inom avdelningen vidare till kontrollutredningsenheten. Prestationsmålet för korskontrollen har ändrats något men är att av kvotrelaterade uppgifter (kvantiteter) ska vara korskontrollerade innan den månatliga kvotrapporteringen. (Se nedan.) Ett resultat av korskontrollen är att matchning uppnås mellan olika dokument och att det därmed också blir möjligt att ta fram uppgifter om brister i uppgiftslämnandet i allmänhet och i synner- het olagliga avvikelser. Utöver upptäckter som rapporteras vidare till utredningsenheten från dokumentationen görs planmässigt även uppföljningar av underlåtenhet att lämna uppgifter och korrekt genom allmänna datakörningar månatligt. Vidare görs månatliga genomgångar för att med hjälp av dokumentationen söka överfiske, fiske eller i fel område, utan tillstånd etc. I dessa sammanhang utgör jämförelser mellan de olika data (från näringen men också från ) verket förfogar över också ett avgörande inslag i arbetet. Detta kan ses som en fördjupad korskontroll. är det dock så att förutsättningarna för framgång i detta arbete är att det finns några data eller ickedata om fisket som kan jämföras. 1 En fiskeresa startar vid avresa från hamn och avslutas vanligen med ankomst till hamn Vid angörande vid kaj efter fiskeresa till havs ska loggbladet avslutas och bladet ska skickas in till oavsett om fiskeresan resulterat i fångst som ska landas eller inte. Fiskaren kan välja att förvara fångsten ombord och landa vid senare tillfälle men fiskeresan anses vara avslutad vid varje ankomst till hamn. Vid omlastningar, som inte är en vanlig företeelse i praktiken, ska loggbladet avslutas i samband med omlastningsdeklarationens ifyllande och då behöver ankomst till hamn inte fyllas i. På utredningsenheten, bestående av sex personer, är flera in- blandade i detta arbete. Ca 2,5 årsarbetskrafter bedöms arbeta med hela överträdelsehandläggningen till anmälan. Genom arbetet med uppföljning av kvot- och ransonutnyttjande samt handläggning av de särskilda fisketillstånden med angivna fartygsfångstmängder tar man fram underlag som kan användas i korskontrollhänseende. Insatserna kan grovt beräknas till en årsarbetskraft. Inom kontrollavdelningen utgör överväganden om regleringar en del i den administrativa kontrollen. Brister som inte kan åtgärdas genom överträdelseärenden eller med informationsinsatser m.m. leder till överväganden om ändrade bestämmelser. kan bevissvårigheter vara ett skäl att ändra eller komplettera regelverket. På varje enhet förekommer aktiviteter som är relate- rade till en ständig regelöversyn. Det kan handla om hur rappor- tering bör ske, fiskestopp och förutsättningar för särskilda tillstånd eller andra uppföljningsbehov hos verket eller av identifierade risker som upptäckts bl.a. genom riskanalysarbetet. Detta regelverksarbete särredovisas inte inom avdelningen men kan antas beröra delar av årsarbetskrafter på varje enhet och på avdel- ningsnivå. Kontrollavdelningen ansvarar för uppföljningen av kontroll- relaterade regler. Överträdelser söks genom att datalistor tas fram som redovisar de fartyg som har landat fångst efter tidpunkten för fiskets upphörande/stopp. I förkommande fall inleds utrednings- förfarande rörande dessa fisken, med en åtalsanmälan som sista åtgärd före rättstillämpande myndigheters vidare åtgärder. Även andra överträdelser spåras via datakörningar. Vidare anmäler registreringspersonalen m.fl. på avdelningen till utredningsenheten när felaktigheter uppmärksammas. När det gäller biologiska konsekvenser av regleringar faller ett ansvar på Forsknings- och utvecklingsavdelningen medan Resurs- förvaltningsavdelningen förväntas ta ansvar för uppföljning av genomförbarheten av tekniska regler på fiskets område. Kontroll- avdelningens erfarenheter utgör också ett underlag för Fiskeri- verkets uppföljning i det sistnämnda avseendet. Regler om fartygens kapacitet följs av Resursförvaltningsavdelningen som svarar för rapporteringen till EU om den svenska fiskeflottans kapacitet. är lokaliserat i . Det operativa ansvaret för genomförandet av verksamheten ligger hos respektive regionchef. kostade verk- samhet . Av detta lades på verksamhetsgrenen fiskerikontroll enligt årsredovis- ningen vilket representerar grovt ca 110 årsarbetskrafter (kärnkompetens * enligt årsredovisningen ). inrättades som en egen myndighet 1988 i syfte att minska sektoriseringen av den statliga verksamheten till sjöss. har ansvaret för samordningen av de civila behoven av sjöövervakning. Myndighetens resurser omfattar bland annat 3 flygplan, 24 övervakningsfartyg, 12 miljöskyddsfartyg, 2 kombinationsfartyg (miljö och övervakning), 3 svävare samt ett antal bilar, snöskotrar m.m. verksamhet spänner över sju politikområden. Fiskerikontrollen återfinns, såvitt avser kontrollverksamheten, som redan nämnts, under verksamhetsområdet fiske och under politik- området livsmedelspolitik men återfinns också inom politik- området rättsväsendet såvitt avser den brottsbekämpande verk- samheten. 6.4.1Styrande dokument – instruktion, regleringsbrev och årsredovisning Enligt 1 § förordningen (1988:256) med instruktion för Kust- bevakningen har verket i uppgift att i enlighet med särskilda föreskrifter utföra sjöövervakning och annan kontroll- och till- synsverksamhet samt miljöräddningstjänst till sjöss. Kustbevak- ningen ska också samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla denna information till berörda myndigheter. Vidare ska enligt 1 a § följa den internationella utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och medverka i interna- tionellt samarbete för att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning. Kustbe- vakningen ska också samverka med andra myndigheter för att främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. mål för verksamhetsområdet fiske () gäller för både och : En ekologiskt hållbar förvaltning av fiskresurserna inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik och de av fastställda miljökvalitetsmålen så att, den biologiska mångfalden bevaras och återskapas, ett livskraftigt, ekologiskt hållbart och därmed miljöanpassat fiske och vattenbruk kan utvecklas, fisk av god kvalitet är tillgänglig för konsumenterna. saknar återrapporteringskrav för verksamhets- områdesmålet. För verksamhetsgrenen fiskerikontroll återfinns två mål och återrapporteringskrav i regleringsbrevet : Mål 18 i regleringsbrevet: Målet är att säkerställa att fiskekvoter inte överskrids och att såväl gemenskapslagstiftning som nationell lagstiftning efter- levs. Mål 19 i regleringsbrevet: Fiskerikontrollen ska genomföras i enlighet med kraven i den gemensamma fiskeripolitiken. ska genomföra en riskanalysbaserad fiskerikontroll till sjöss och i hamnar. Fiskerikontrollen ska ske i nära samverkan med . Med anledning av målen ska till regeringen återrapportera vilka åtgärder myndigheten vidtagit samt göra en analys av hur åtgärderna bidragit till att målet för verksamhets- grenen uppnåtts samt redovisa: kontrollnivå per segment i relation till beslutad nivå enligt det riskanalysbaserade fiskerikontrollsystemet, och en bedömning av uppnådda effekter i förhållande till tidigare fiskerikontroll inom ansvarsområdet – 2004. kostade totala verksamhet nästan . Ramanslaget uppgick till . Av dessa användes ca för fiskeri- kontroll. anser inte att kostnadsredovisningen enligt årsredovisningen är den reella kostnaden för fiskerikontrollen utan endast är en fördelning av kostnaderna per verksamhetsgren i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Eftersom verksamhetens karaktär tillåter att flera uppgifter genomförs uppstår svårigheter när tid och kostnader ska fördelas. har i samråd med Riks- revisionsverket tagit fram en modell för fördelning av såväl kostnad som tid. Denna modell används . En fördelningsnyckel räknas fram med utgångspunkt i genomförd övervakningstid. De enheter som resurserna fördelas på är övervakningsfartyg, miljöfartyg, kombinationsfartyg, racerbåtar, svävare, bilar och flygplan. Under en övervakningstimme kan verksamhet därmed utföras inom flera olika verksamhetsgrenar. I sådana fall registreras för varje område som berörts. Registrerade timmar används sedan som vikter för att mäta varje enhets användning för respektive verksamhetsgren. Det innebär att den beräknade tiden och resursinsatsen överstiger den verkliga tiden och resursinsatsen. Eftersom det är känt vad varje enhet inklusive besättning kostar kan vikterna multipliceras med denna kostnad och man erhåller ett resultat i kronor per politikområde. Totalsumman för politikområdena överstiger betydligt det verkliga utfallet eftersom flera olika verksamheter kan utföras under en och samma övervakningstimme, dvs. verksamheten uppvisar synergieffekter. Härefter beräknas varje verksamhetsgrens andel av totalsumman och denna andel multipliceras med kostnaderna enligt resultat- räkningen och på så sätt får man fram en representativ kostnads- fördelning för varje verksamhetsgren. Med kostnader enligt resultaträkningen avses de kostnader som finns kvar efter det att kostnader direkt hänförbara till en verksamhetsgren påförts denna. Modellen är inte reversibel. Ett borttagande av ett politikområde betyder inte att motsvarande summa inbesparas. Inbesparingen kan uppgå till en mycket liten del av kostnaden för området. Detta beror på att myndighetens kostnader för bl.a. fartyg, flygplan, lokaler och i stort även för personal kvarstår och endast flyttas över till kvarvarande områden som då får motsvarande kostnadsökning. Modellen kommer förmodligen att ersättas med en ny beräkningsmodell då regeringen har ändrat i återrapp- orteringskravet till att endast gälla att redovisa respektive verk- samhetsgrens andel av den totala verksamheten (tid). Till utredningen har tagit fram ett underlag där kostnaderna för fiskerikontrollen är beräknad som fiskerikontrollen inte delar med annan verksamhet. Materialet ger en annan bild jämfört med om man använder årsredovisningarna som grund. beräkningar bygger på den egentliga kontroll- tiden. Sammantaget anger detta att den kostnadsberäkning som baseras på patrullinriktning inte ska ses som en absolut uppgift utan mer som ett övergripande mått. I stället för att utgå från inriktningstid, som delas med flera verksamhetsgrenar utgår från faktisk tidsåtgång för kontroller som genomförts från myndighetens olika platt- formar (fartyg, bilar, flyg etc.).