sou · GTB374 · 2006-01-01 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om översyn av djursjukdata SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift undersöka och redovisa djursjukdataregistret fungerar . Uppdraget innefattade en redovisning av eventuella brister i djursjukdata, liksom deras orsaker och följder för registrets användbarhet. Med utgångspunkt i redovisningen skulle utredaren föreslå hur bristerna kunde åtgärdas, för att uppnå ett väl fungerande, kostnadsneutralt och kostnadseffektivt registrerings- system för sjukdoms- och läkemedelsövervakning på djurområdet. Utredaren skulle beräkna kostnaderna för de åtgärder som föreslås, både för det allmänna och för berörda näringsidkare samt föreslå finansiering av eventuella offentliga åtgärder, liksom beakta de administrativa konsekvenserna för näringsidkarna (dir. 2004:82). Med stöd av bemyndigandet förordnade chefen för partementet generaldirektören , , som särskild utredare. Avdelningsdirek- tören , , förordnades som sekreterare till utredningen från . Hovrättsassessorn förordnades som utredningssekreterare från . Som sakkunnig förordnades från ämnes- rådet , . för- ordnades som experter: leg. veterinären , , veterinärinspektören , , leg. veterinären , veterinär- förbund, djurhälsoveterinären , Svenska djurhälso- vården AB, länsveterinären , i Söderman- lands län, leg. veterinären , föreningen i , doktoranden , , leg. veterinären , Svensk Mjölk och agronomen , . förordnades biträdande avdelningschefen , , som expert. På egen begäran till följd av föräldraledighet entledigades . förordnades docent , , som expert. Slutligen förordnades statsepizootologen , , som expert. beslutade regeringen att till utredningen överlämna en framställning angående vissa veterinära frågor från , såvitt avsåg frågan om djursjukdata. Jord- bruksverket föreslog att det skulle införas sanktionsmöjligheter vid brister vad gäller veterinärers inrapportering av djursjukdata, så att tillsynsmyndigheten skulle få möjlighet att utfärda de före- lägganden som behövs för att bestämmelserna om bland annat inrapportering skall efterlevas. Utredningen antog namnet Utredningen om översyn av djur- sjukdata (Jo 2004:03). Utredningens övervägande och slutsatser redovisas i detta betänkande. Utredningen yttrade sig vidare över Statens jordbruksverks rapport och registrering av hästar, med anledning av en remiss från . Härmed överlämnas betänkandet Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet (SOU 2005:74). Utredningsuppdraget är därmed slutfört. Utredningens förslag och överväganden ........................ 1.1Insamlingen och bearbetningen av data organiseras om, grunden för ett läggs..................... 1.1.1 Ny organisation skiljer olika verksamheter åt ............ 1.1.2 Problemet med dubbla roller måste beaktas ............... 1.1.3 Att föra över djurhälsoregistret till en annan myndighet innebär ökade kostnader ........................... 1.1.4 En självständig verksamhetsgren krävs för inre sekretess vid myndigheter............................................ 1.2Rapporteringen begränsas till lantbruksdjur och vissa behandlingar av häst................................................................. Samma slags uppgifter som samlas in ................. Rapporteringen bör tills vidare avse lantbruksdjur och vissa behandlingar på häst ..................................... 1.3Skyddet av den personliga integriteten och ekonomiska 1.3.1 Det finns behov av personuppgifter i 1.3.2 Det finns inget behov av en särskild 1.3.3 ändamål och innehåll klargörs .... 1.3.4 Förändringar i tillämpningen av 1.4 Fler främjandeåtgärder tas fram av de berörda....................... 1.4.1 Återkoppling till uppgiftslämnarna ............................. 1.4.2 Främjande, förenkling och kvalitet.............................. 1.4.3 Förslag från de rapporterande veterinärerna ............... 1.5 Officiell statistik om djurhälsa utreds..................................... 1.5.1 Syftena för den officiella statistiken stämmer med behoven inom djurens hälso- och sjukvård................. 1.5.2Uppgifter som enskilda måste lämna in för statistikändamål bör redovisas i officiella 1.5.3 Officiell statistik ger kvalitet, tillgänglighet och 1.6 Systemet för djurhälsodata följs upp och kan omprövas....... 1.6.1 Grunderna för det allmännas åtagande är inte helt tillräckliga ....................................................... 1.6.2 Ett bakomliggande skäl är problemen med 1.7Veterinärerna bör fortsätta att rapportera 1.7.1Djurhållaren måste registrera uppgifter om smittsamma djursjukdomar och viss 1.7.2 Veterinärerna måste föra journaler över alla behandlingar och diagnoser.......................................... 1.7.3 Framtida utveckling inom livsmedelsområdet kan 1.7.4 Författningsreglering av djurhälsodata införs............. 1.7.5 Veterinärerna får rätt att lämna ut uppgifter till djurhälsoregistret som täcks av tystnadsplikten ......... Ekonomisk bedömning och konsekvensbeskrivning......... En samhällsekonomisk lönsamhetsanalys .............................. 2.1.1 Kort beskrivning av metoden; kostnads- nyttoanalys tillämpad på djurhälsodata ....................... Utvärdering av nuläget ................................................. Utvärdering av förslagen .............................................. 2.1.4 Analys av förändrat ansvar för djurhälsoregistret....... Kostnader och administrativa följder...................................... Följder för näringen och dess organisationer......................... Skyddet för den personliga integriteten ................................. Mål och syften med djursjukdata, behovsanalys............. 3.1.1 Målen för djurens hälso- och sjukvård ........................ 3.1.2 Målen med djurpolitiken av betydelse för 3.1.3 Syften och användningsområden för djursjukdata ..... 3.2Målen för djurens hälso- och sjukvård samt mål inom djurpolitiken med betydelse för djursjukdata ........................ 3.2.5 Omsättning av målsättningarna i den statliga Analys av tänkbara syften med djursjukdata.......................... 3.3.1 Livsmedelssäkerhet är sannolikt inte ett 3.3.2 Övervakning av läkemedelsanvändningen till djur kräver rapportering från veterinärerna ........................ 3.3.3 Övervakningen av smittsamma djursjukdomar kan dra mer nytta av kliniska data .......... 3.3.4 Djurhälsa – för nötkreatur , kanske andra 3.3.5 Djurskyddet bygger inte på djursjukdata.................. 3.3.6 I tillsynen över veterinärerna används sjukdoms- 3.3.7 Näringens utveckling – endast för nötkötts- och 3.3.8 Forskning och utredningsverksamhet – användningen kan bli större....................................... Brister i djursjukdatasystemet och dess funktion ................ 4.2.1 Uppskattningar av bristerna i rapporteringen av 4.2.2 Bristerna i djursjukdatabasen ..................................... Bakomliggande orsaker till bristerna..................................... 4.3.1 Vissa orsaker återfinns i samband med själva uppgiftsinsamlingen och –bearbetningen, men andra finns inom veterinärväsendet generellt............ 4.3.2 bedömning av felkällorna samt av möjliga förbättringar .............................................. 4.3.3 Vissa länsstyrelser, liksom Svensk Mjölk, ser problem med registreringen av uppgifterna .............. 4.3.4 Veterinärernas uppfattning om orsakerna till problemen kring djursjukdata .................................... 4.3.5 Stordjursveterinärernas uppfattning om nyttan med sjukdomsrapportering och sjukdomsstatistik... 4.3.6 Har rapporteringskoderna någon betydelse för 4.3.7 Finns det andra praktiska skäl till att Följder för registrets användbarhet....................................... Reglering av djursjukdata och närliggande områden ..... 5.1Föreskrifterna om journalföring och uppgiftslämnande 5.1.1 Veterinären skall föra journal i anslutning till 5.1.2 Veterinären skall lämna uppgifter om läkemedelsbehandling till djurhållaren ...................... 5.1.3 Veterinären skall rapportera förrättningar till 5.1.4 Djurägaren skall föra journal...................................... 5.1.5 Den författningsmässiga grunden för 5.1.6 Sanktioner när föreskrifterna inte följs ..................... 5.2Regleringar om djurens hälso- och sjukvård, avel samt 5.2.1 Lagen om kontroll av husdjur .................................... Lagen om provtagning på djur................................... Sjukdomar hos djur som kan spridas till 5.3Regleringar av vissa register på hälso- och sjukvårdens Ändamål och innehåll................................................. 5.3.3 Åtkomst till uppgifterna och sekretess ..................... 5.4Offentlighetsprincipen, sekretess och behandling av förhållande till varandra.............................................. 5.4.4 Tystnadsplikten för veterinärer regleras olika i allmän verksamhet och privat .................................... 5.4.6 Sekretessbestämmelserna i förhållande till Livsmedelssäkerhet – EG-reglering av spårbarheten........... 5.6.2 Livsmedelsföretagarnas skyldighet är att garantera spårbarheten, särskilt för animaliska 5.6.3 Kontroll av informationen från livsmedelskedjan: 5.6.5 Slutsatser om livsmedelsregleringen i förhållande Vad är djursjukdata? 6.1.2 Hur går rapporteringen till i praktiken?.................... 6.1.3 Beskrivning av djursjukdatahanteringen inom Uppgiftslämnare och uppgiftslämning ................................. 6.2.1 Uppgiftslämnarna: den kliniskt verksamma 6.2.2 Rapporteringen av djursjukdata ....... 6.3 Andra rapporteringssystem för djursjukdomar.................... 6.3.2 Djurhälsovården har också tillgång till 6.3.3 Slaktdata – sjukdomsregistrering vid slakt ................ 6.3.4 Särskild rapportering för hästar ................................. Utvecklingen av djursjukdata ................................................ 6.4.1 Det första systemet .......................... 6.4.2 Förändringar av systemet .............................. 6.5 En jämförelse med andra nordiska länder............................. 6.5.1 Sjukdomsregistrering i övriga ...................... 6.5.2 Läkemedelsanvändning – danska VetStat.................. 6.6Datainsamling inom humanmedicinen – hälso- och Hälso- och sjukvårdens läkemedelsregister............... Jämförelse med djursjukdata ...................................... Utredningens arbete, metodval m.m. .......................... Bakgrunden till utredningen (ärendets beredning).............. Avgränsning av uppdraget ..................................................... Val av arbetsmetoder.............................................................. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m. ..................................................... 8.2Förslaget till ändring i förordningen (1998:134) om provtagning på djur, m.m. ..................................................... 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:844) om behörighet att utöva veterinäryrket ...................................... Vår slutsats är att bristerna i djursjukdata är stora nog för att negativt påverka användbarheten av djursjukdata, trots svårigheter att mäta bristernas omfattning. Slutsatsen bygger på en enkät bland landets alla stordjurspraktiserande veterinärer, tillsammans med bedömningar från länsveterinärerna, experternas kunskap, inter- vjuer hos övriga berörda aktörer samt en referensgrupp. En osäkerhetsfaktor är att djursjukdata ännu inte validerats vetenskapligt. En sådan validering avseende nötkreatur ingår i ett forskningsprojekt vid SLU, men kommer inte att redovisas förrän tidigast . Inrapporteringen till bedöms som bristande i olika stor utsträckning. SVA bedömer att djursjukdatabasen inte håller tillräcklig kvalitet för att kunna användas till sjukdoms- övervakning. De bakomliggande orsakerna till bristerna finns dels inom systemet självt, dess införande och utformning, dels hänger de samman med veterinärväsendets organisation i allmänhet. Den senare påverkar negativt vissa privatpraktiserande veterinärers förtroende för sekretessen kring djursjukdatabasen. Utöver de mer övergripande problemorsakerna, finns praktiska sådana. Mycket tyder på att vissa uppgifter inte registreras korrekt hos verket. Utformningen av rapporteringssystemet kan förbättras. Vissa privatveterinärer upplever att systemet inte är tillräckligt användar- vänligt och leder till tidskrävande inrapportering. Ingen åter- koppling av inrapporterade data ges och den samhälleliga nyttan upplevs som låg bland privatveterinärerna, vilket medför minskad motivation att rapportera. Följden blir att en betydande del av den nytta som samhället skulle kunna dra av registret inte förverkligas. Uppgifterna i systemet används huvudsakligen av Svensk Mjölk och för avel, rådgivning och forskning med avseende på mjölkdjur. Viss annan användning av utrednings- karaktär förekommer, främst vid . Våra förslag skall samverka till att uppnå målet med ett väl fungerande system för övervakning av djurhälsa, djursjukdomar och läkemedel. Systemet skall vara användarvänligt, för såväl rapporterande som användare. Avsikten är att datakvaliteten skall öka i alla led, att inrapporteringen skall bli tillfredsställande och att användandet av djursjukdata skall öka. Syftet är att djurhälsoregistret skall komma till nytta inom de olika användningsområden som utredningen identifierat. En ökad användning är en förutsättning för att det allmännas åtagande skall kunna motiveras. sjukdoms- och läkemedelsövervakning, uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av djurens hälso- och sjukvård, forskning och epidemiologiska undersökningar, framställning av statistik. Grunden för våra förslag är att insamlingen, bearbetningen och användningen av uppgifterna skall organiseras på ett sätt som inger förtroende och för kvalitet. Principiellt anser vi att en myndighet inte skall bedriva uppgiftsinsamling för övervakning och kommersiell verksamhet inom ett och samma område. Vi föreslår därför att den tillsatta veterinärutredningen1 får i uppdrag att, beroende på hur dess förslag ser ut, pröva om Jord- bruksverket fortsättningsvis är lämplig som ansvarig myndighet. Våra övriga förslag innebär förbättringsinsatser av långsiktig karaktär. Uppnått resultat kan överföras till en annan ansvarig myndighet om det skulle bli aktuellt. Förslagen är utformade så att de skall kunna genomföras omgående och så att givna medel skall få en god användning, oavsett kommande förändringar. De bör verkställas fort som möjligt; det är inte lämpligt att invänta övrigt utredningsarbetet kring veterinärfrågorna. Insamlingen och bearbetningen av data läggs i en särskild verksamhetsgren inom och systemet utvecklas till ett djurhälsoregister. Grunden till ett för djurhälsa läggs. 1 Veterinär fältverksamhet och viss veterinär myndighetsutövning (dir. 2005:71). Rapporteringen begränsas till lantbruksdjur och vissa behand- lingar av häst. Den årliga summarapporteringen för hästar och sällskapsdjur avskaffas, eftersom nyttan av inrapporterade uppgifter är liten. Utökad rapportering måste utredas vidare, men först skall systemet fungera tillfredsställande. Skyddet av djurhållarnas och rapporterande veterinärers personliga integritet och ekonomiska förhållanden förbättras. Syftena med registret slås fast och tillämpningen av sekretess- reglerna klarläggs. Främjandeåtgärder tas fram av de berörda: Inrapporterande veterinärer skall få återkoppling, såväl av vad de själva rapporterat in som i form av den sammanställda sjukdoms- statistiken. Inrapporteringen skall förenklas. Officiell statistik om djurhälsa utreds. kan bli en viktig källa för denna statistik, men det samlas också in andra uppgifter som bör kunna komma till nytta. Arbetet skulle kunna samordnas med utvecklingen av ett epidemio- logiskt centrum för djurhälsa. Systemet för djurhälsodata följs upp och kan omprövas. Utvecklingen skall följas , genom att kvalitetsindikatorer redovisas. Om inte tillräcklig nytta inom rimlig tid har uppnåtts i form av ett väsentligt breddat användningsområde och en god kvalitet, bör det statliga åtagandet för djurhälso- registret omprövas. Veterinärerna skall även fortsättningsvis vara de som rapporterar djurhälsouppgifter. En författningsreglering införs av registrets syften och ändamål, liksom av skyldigheten att lämna uppgifter. får veterinärerna rätt att även lämna ut sådana uppgifter till djurhälsoregistret som täcks av tystnadsplikten. Författningsförslagen är nödvändiga för att djurhälsouppgifter skall få samlas in. Våra förslag innebär inga större förändringar av systemets omfattning. För de allra flesta veterinärer kommer således förslagen inte att innebära några ökade kostnader i form av inrapportering och administration. Endast de veterinärer som inte rapporterar in djursjukdata, vilket är ett mindre antal, kommer att få ökade kostnader. Det är ofrånkomligt att en höjd ambitionsnivå kring använd- ningen av djurhälsodata måste leda till en ökat resursbehov vid de Emellertid rör det sig här om beslut som inte täcks av vårt uppdrag. Övergångsvis kommer att ha kostnader för utvecklingsarbete kring systemen och inrapporteringen. Det är dock ett arbete som delvis redan pågår och som i princip har en finansiering. En förändrad organisation av statistikhanteringen vid verket kommer säkerligen också att innebära något ökade kostnader och en höjd ambitionsnivå. Förslagen bör finansieras inom givna anslag, dels den särskilda anslagsposten för djursjukdata dels berörda förvaltningsanslag, främst . Det rör sig i samtliga fall om löpande förvaltning av uppgifter inom myndigheternas befintliga ansvars- områden. I den mån utlämnandet och hanteringen i övrigt av uppgifter, som specifikt beställs av enskilda och som inte är statistik som framställts för allmänt bruk, ger upphov till merkostnader, bör de finansieras genom avgifter. 1Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m. Härigenom föreslås i fråga om lagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m. dels att 1 och 7 §§ skall ha följande lydelse dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 b § av följande 1.kartläggning och kontroll av smittsamma djursjukdomar, 2.kontroll av vissa ämnen och restsubstanser i djur och djur- produkter, 3.märkning och registrering av djur, 4.åtgärder för att förebygga och hindra spridning av smittsamma djursjukdomar. 5 övervakning och kontroll av djurhälsa Vad som sägs i denna lag om djursjukdomar gäller även förekomsten av smittämnen hos djur. En veterinär som vid en förrättning vidtar eller föreskriver åtgärder i samband med under- sökning eller behandling i syfte att förebygga, påvisa, lindra eller bota sjukdom, skada eller därmed jämförligt tillstånd hos djur, skall, i den utsträckning som regeringen regeringen bestämmer, rapportera 1. diagnos, Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om insam- ling, bearbetning och registrering av de uppgifter som rapporteras. föreskriver något annat, utövar föreskriver något annat, utövar över att föreskrifter meddelade över att föreskrifter meddelade med stöd av 2 och 4–6 §§ följs. med stöd av 2, 3 b och 4–6 §§ meddelade med stöd av 2, 4 eller meddelade med stöd av 2, 4 eller 4 a–4 c §. 4 a-4 c §. utöva viss tillsyn inom länet. utöva viss tillsyn inom länet. Verket får också överlåta åt en Verket får också överlåta åt en kommun att inom kommunen kommun att inom kommunen kontrollera att föreskrifter eller kontrollera att föreskrifter eller beslut meddelade med stöd av beslut meddelade med stöd av 4 c eller 6 § följs. 4 c eller 6 § följs. förbud som behövs för att förbud som behövs för att med stöd av 2 och 4–6 §§ skall med stöd av 2, 3 b och 4–6 §§ meddelade med stöd av 2, 4 eller beslut meddelade med stöd av 2, 4 a–4 c §. 4 eller 4 a–4 c §. Det som sägs i första och andra styckena om tillsyn över efterlevnaden av föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av denna lag gäller också för tillsyn över efterlevnaden av de EG-bestämmelser som avses i 1 a §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur tillsynen skall bedrivas. 2Förslag till ändring i förordningen (1998:134) om provtagning på djur, m.m. Härigenom föreslås att det i förordningen (1998:134) om provtagning på djur, m.m. skall införas en ny paragraf, 3 a § av följande lydelse. (1992:1634) om provtagning på djur, m.m. får omfatta renar, svin, fjäderfän och hägnat behandling av häst med anti- veterinärer skall iaktta i fråga om gistret får användas för sjukdoms- kvalitetssäkring av djurens hälso- 3Förslag till lag om ändring i lagen (1994:844) om behörighet att utöva veterinäryrket Härigenom föreslås att 9 § lagen (1994:844) om behörighet att utöva veterinäryrket skall ha följande lydelse En veterinär får inte obehörigen röja eller utnyttja vad veterinären i sin yrkesutövning har fått veta om enskildas affärs- eller driftsförhållanden. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör sådan uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning. I det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i sekretess- lagen (1980:100). 1Utredningens förslag och överväganden Syftet med våra förslag är att de skall samverka till att uppnå målet med ett väl fungerande system för sjukdoms- och läkemedels- övervakning. Det skall ske genom att mål, syften och användning tydliggörs. Insamlingen, bearbetningen och användningen av uppgifter avseende djursjukdomar, behandlingar och läkemedels- användning skall organiseras på ett sätt som inger förtroende och för kvalitet. Systemet skall även vara användarvänligt, för såväl rapporterande som avnämare, och ge god tillgänglighet till statistik om djurhälsa och om djursjukdomar. Avsikten är att datakvaliteten skall öka i alla led, att inrapporteringen skall bli tillfredsställande och att användandet av djursjukdata skall öka. Inrapporterande veterinärer skall få återkoppling, såväl av vad de själva rapporterat in som i form av djurhälsostatistik. Alla våra förslag är av långsiktig karaktär och skall kunna genomföras och tillämpas oavsett om det beslutas om förändringar av hur veterinärväsendet är organiserat. Det skall också vara möjligt att börja genomföra dem i stort sett omgående. Vi instämmer i regeringens bedömning att det för att nå ett väl fungerande djursjukdatasystem är viktigt att systemet utformas på ett för veterinärerna användarvänligt sätt. På så vis hålls administrativa kostnaderna till följd av inrapporteringskraven nere, till förmån för veterinärerna och dem som använder deras tjänster. Förslagen beaktar de utvecklingsmöjligheter som identifierats, exempelvis i form av ökat användande. Vårt syfte är att bana väg för att de behov som identifierats också kan uppfyllas. För att markera att de förändringar vi föreslår syftar till att skapa en ny inställning till datainsamlingen inom djurens hälso- och sjukvård, såväl ifrån myndigheterna sida som från veterinärernas, föreslår vi att begreppen djurhälsodata och djurhälsoregister används framgent. De täcker syftena med databasen tydligare än djursjukdata. Utredningens förslag och överväganden I uppdraget ingår att systemet för sjukdoms- och läkemedels- övervakning skall beakta behovet av dokumentation av det veterinära arbetet som gör det möjligt att spåra behandlingar och läkemedelsanvändning. Vi menar dock att man måste skilja på dokumentationen av veterinärernas arbete, å ena sidan, och insamling av djursjukdata, å den andra. Dokumentationen sker i veterinärernas journaler, helt oavsett om uppgifter därifrån samlas in till en central databas.