sou · GTB339 · 2006-01-01 00:00:00 — Verksamheten med rådgivning, utbild- ning och information är därför ett av de viktigaste verktygen för att föra ut skogspolitiken och motivera skogsägarna att uppfylla de skogspolitiska målen. är det otydligt vilken roll SVO:s rådgivning egentligen är tänkt att spela. I propositionen till den nu rådande skogsvårdslagen var man av den uppfattningen att rådgivningens betydelse ökade men att myndighetens ansvar inom anslagsfinansierad rådgivning främst låg inom områdena naturvård och säkerhet. Övrig råd- givning, som kopplar till den ekonomiska driften av fastigheten, avsågs skötas av skogsbrukets egna organisationer. I den mån SVO skulle komma att tillhandahålla sådan rådgivning var avsikten att den skulle den finansieras av skogsägaren. strävar SVO efter att ge en heltäckande rådgivning inom alla de områden som skogs- politiken innefattar, som anslagen till rådgivning minskar. Jag vill betona att det också innebär ett ansvar att äga skog och att varje skogsägare har en skyldighet att själv tillägna sig de kunskaper som krävs för ett ansvarfullt brukande av den egna skogen. Mitt intryck är att den absoluta merparten av skogsägare har ett stort engagemang och en vilja att leva upp till de skogspolitiska målen. Det genomslag som miljötänkandet har fått som den nya lagen funnits är ett exempel på detta. kan jag konstatera att det finns uppenbara brister. Skogsägarkåren bär också ett stort ansvar för att av föryngringarna inte ens nådde upp till de krav som lagen ställer. Jag vill framhålla att jag ser SVO:s inriktning mot ett kon- sultativt arbetssätt, såväl internt som externt, som något mycket positivt eftersom min uppfattning är att de klokaste besluten ofta växer fram i en dialog mellan olika parter. tycker jag att det är viktigt att kretsen för dialogen vidgas, så att fler ges tillfälle att komma till tals innan beslut fattas eller avvägningar görs. Det kan t.ex. gälla länsstyrelser och kommuner när det handlar om regional utveckling och tillståndsfrågor och det kan gälla läns- arbetsnämnderna när det handlar om arbetsmarknadsfrågor. Inte minst när det gäller framtida arbetskraftsförsörjning inom det skogliga området är länsarbetsnämnderna viktiga medaktörer. För att ytterligare effektivisera rådgivningsverksamheten anser jag dessutom att det är av största vikt att utveckla den verksamhet som påbörjats med att mäta effekterna av den utförda rådgiv- ningen. Det är visserligen svårt att kartlägga den typen av effekter, men lyckas man så bör resultatet bli en ännu effektivare rådgivning genom att resurserna används där de gör störst nytta. Mot bakgrund av att rådgivning, utbildning och information är ett av de allra viktigaste verktygen för att föra ut skogspolitiken såväl inom skogbruket som i en vidare krets anser jag att det är absolut nödvändigt att ytterligare förstärka samordningen av denna verk- samhet inom SVO. Det kan ske bl.a. genom att prioritera arbetet med att ta fram en övergripande kommunikationsstrategi. Det är också viktigt att utveckla gemensamma riktlinjer för gränsdrag- ningen mellan rådgivning, utbildning och information som en del av SVO:s myndighetsuppdrag respektive uppdragsverksamhet. Det är olyckligt att det inte finns tydliga, gemensamma riktlinjer för en verksamhet som stod för av tjänstgöringsdagarna . Det goda exemplets makt är stor och i syfte att effektivisera och utveckla rådgivningsverksamheten anser jag att erfarenheterna från lyckade rådgivningsinsatser som finns regionalt och lokalt bör tas tillvara i resten av organisationen. Möjligheterna för att göra detta på ett effektivt sätt torde öka om SVO, som föreslås i ett annat kapitel i detta betänkande, görs om till en enmyndighet och att gemensamma riktlinjer då får ett snabbare genomslag. Jag ser mycket positivt på att det redan nu pågår ett arbete med utveckla rutiner för att systematiskt ta tillvara goda idéer och förslag på förbättringar. Förstärk allmänhetens skogliga medvetande Jag anser dessutom att det är viktigt att förstärka allmänhetens medvetande om hur betydelsefull skogsnäringen är för . Jag vill poängtera att en aktiv informationsverksamhet riktad mot allmänheten, bl.a. genom den verksamhet som riktas mot barn och ungdom inom ramen för Skogen i skolan, måste prioriteras. En sådan satsning kan med fördel göras i bred samverkan med andra skogliga och miljöengagerade intressenter. Eftersom detta är en fråga som berör hela skogssektorn så bör en satsning samfinan- sieras av sektorns intressenter. Jag anser dock att som sektorsmyndighet är väl lämpad att ta initiativet till en sådan satsning. Ytterligare ställningstaganden på området rådgivning, utbildning och information kommer att göras i utredningens huvudbetän- kande. Efter att ha behandlat övriga frågor inom direktivens ram, såsom t.ex. frågor om alternativa skötselmetoder, viltbete, röj- ningsbehov samt, inte minst effekterna av stormen och bedömning av dess effekter, kommer jag att ha ett bättre underlag för att bedöma de krav som ställs på den framtida verksamheten inom rådgivning, utbildning och informa- tion. 7.2.1Rådgivning, utbildning och information i utredningens direktiv Utredaren ska bl.a. utvärdera verksamheten med information, rådgivning och utbildning samt lämna förslag till möjlig effek- tivisering. Gränsdragningen mellan det statliga åtagandet och skogsägarens eget ansvar för kunskapsinhämtning ska analyseras och utredaren ska studera alternativa möjligheter till finansiering av rådgivning, information och utbildning av skogsägare. 7.2.2Definition av rådgivning, utbildning och information Enligt Informationsenhet är rådgivning, utbildning och information kompletterande, men också delvis överlappande, verksamheter. Rådgivning vänder sig i första hand till skogsägare och andra skogligt aktiva och syftar till att påverka attityder och beteenden. Information är bredare till sin karaktär och syftar till att öka den skogliga kunskapen hos allmänheten och då inte minst barn och ungdomar genom Skogen i skolan. Utbildning kan vända sig till såväl skogligt aktiva som till andra grupper och syftar till att lära ut fakta och/eller kunskap om hur man gör vissa saker. 7.2.3Rådgivningens roll i skogspolitiken Lagstiftningen anger de grundläggande krav som samhället ställer på skogsägaren. De skogspolitiska målen ligger dock högre än vad lagens krav anger. För att nå målen förutsätts således frivilliga insatser från skogsägaren. Rådgivning, utbildning och information är verktyg för att lyfta skogsägarens ambitioner till ett bättre resultat än lagens nivå. Rådgivning har varit ett viktigt skogspolitiskt medel sedan skogsvårdsstyrelserna bildades och är SVO den huvudsakliga leverantören av rådgivning till skogsägare.54 I sin utredning framförde skogspolitiska kommitté (. 1992a) att den rådgivning och information som SVO genomför har varit ett effektivt medel för att föra ut gällande skogspolitik till skogsägare och allmänhet. års skogspolitik infördes var rådgivningen mycket omfattande. Det kan bland annat förklaras med den bredd som SVO:s verksamhet då hade i form av exempelvis frö- och plant- försäljning, den översiktliga skogsinventeringen och upprättandet av de då obligatoriska skogsbruksplanerna. SVO var, genom dessa aktiviteter, lokalt närvarande och kontakterna med skogsägarna var både frekventa och väl spridda inom hela skogsägargruppen.55 54Skogsstyrelsen: utvärdering av skogspolitikens effekter, 2001, Meddelande 1-2002. När skogspolitik infördes innebar den en avreglering av skogspolitiken och skogsägaren fick större frihet att, under eget ansvar, bruka sin skog på det sätt hon eller han fann lämpligt. För att nå de uppställda skogspolitiska målen ökade betydelsen av rådgivning och information till skogsägaren. drogs dock anslagen till SVO ner och antalet kontakter med skogsägarna minskade. Den nya skogspolitikens frihet under ansvar bygger på en större kunskap hos skogsägaren. I det skogspolitiska beslutet från 199356 gör dåvarande jordbruksministern bedöm- ningen att rådgivningen kommer att vara ett viktigare medel i skogspolitiken än . Bedömningen överensstämmer med den som görs av skogspolitiska kommitté och de remiss- instanser som yttrat sig över kommitténs betänkande. I proposi- tionen skiljer regeringen på den rådgivning som är ett led i tillsynen av lagstiftningen, och som man anser det rimligt att staten finansierar, och övrig rådgivning som bör bekostas av skogsägaren själv. Även viss säkerhetsrådgivning bör bekostas av staten. Den rådgivning SVO tillhandahåller kommer i huvudsak att inriktas mot miljömålet medan rådgivning som rör den ekonomiska driften av en fastighet anser man vara en uppgift för skogsägarnas egna organisationer, inte den skogliga myndigheten. Informationsverk- samheten, i form av produktion av böcker, filmer m.m. anser man vara ett viktigt komplement till rådgivningen. hade ingen avvikande uppfattning utan anser att en ökad andel av rådgivningen bör finansieras av skogsägarna. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15. Statsvetarna anser att det inom skogs- politiken läggs stor vikt vid den enskilde skogsägarens frihet att själv avgöra hur han eller hon vill bruka sin skog. För att en sådan frihet skall vara förenlig med att ambitiösa miljö- och produktions- mål uppfylls krävs kunskap, och att skogsägaren på eget initiativ ansvarar för att låta sina kunskaper komma till uttryck i sitt arbete. För att försäkra sig om att så är fallet skall förvaltningen arbeta med informativa styrmedel. Det antas inte, annat än i begränsad omfattning, behövas ekonomiska morötter för att skogsägarna skall svara mot dessa krav. Också vilken typ av information som skall spridas lämnas åt förvaltningen att avgöra.57 I 2001 sägs att rådgivning, utbildning och information ska lyfta skogsägarens ambitioner till ett bättre resultat än lagnivån, vilket således förutsätter frivilliga insatser. I 2001 säger man vidare att skogsägaren, för att kunna leva upp till sin frihet under ansvar som den nya skogspolitiken innebar måste ha bättre kun- skaper. I sitt remissvar till 2001 framhöll Statskontoret att ett grundläggande dilemma i genomförandet av skogspolitiken är att de skogspolitiska målen är högre än vad lagstiftningen kräver. Statskontoret påpekade i sitt remissvar att det är problematiskt att lagnivån och den politiska målnivån skiljer sig åt i skogspolitiken. Statskontoret anser att staten har höga ambitioner gentemot skogs- ägarna när det gäller rådgivning, utbildning och information och att det bör övervägas hur höga dessa ambitioner ska vara. () ansåg i sitt remissvar till 2001 att resurserna för produktionsrådgivning måste stärkas avsevärt. arbetar SVO, enligt sin instruktion, med att bedriva rådgivning och lämna information i syfte att främja ett rationellt skogsbruk och en biologisk mångfald. Dagens rådgivning i SVO spänner alltså över ett vidare fält än vad som avsågs i det skogs- politiska beslutet . Ett önskemål som framkommit tydligt i de samtal som utred- ningen haft med såväl representanter för SVO som övriga skogliga intressenter, är att resurserna för rådgivning behöver stärkas. Man anser att rådgivning är det viktigaste skogspolitiska medlet, det verktyg som SVO bör använda i första hand och dessutom det 57 och , 2003. skogspolitiska intentioner Om mål som upp- drag till en myndighet. verktyg som SVO hanterar bäst. Flera har uttryckt att det faktum att rådgivningen gavs en ökad vikt skogspolitik som SVO:s resurser för rådgivning minskade, uppfattades som en logisk kullerbytta. 7.2.4Rådgivning, utbildning och information enligt SVO:s instruktion och regleringsbrev SVO ska enligt sin instruktion58 bedriva rådgivning och lämna information i syfte att främja ett rationellt skogsbruk och en bio- logisk mångfald. Skogspolitikens mål baseras på att skogsbruket gör åtaganden utöver vad lagstiftningen kräver. Statlig rådgivning och information spelar därför en viktig roll för hur väl skogs- politikens mål uppfylls. Enligt regleringsbrevet är målet för SVO:s verksam- hetsgren Rådgivning, utbildning och information ökade kunskaper hos skogsägare och allmänhet för att nå skogspolitikens mål. Målet är detsamma som . Enligt regleringsbrevet ska SVO dessutom redovisa kontakterna med skogsägare och allmänhet, samt de väsentligaste aktiviteterna som genomförts . Krav på denna typ av återrapportering fanns även i regleringsbrevet . Nytt är att resultaten från inventeringen Polytax ska redovisas till entreprenörer och markägare. Det gäller också åtgärder för att öka röjning i plant- och ungskog. Dessutom ska arbetet med skogens sociala värden och särskilt arbetet med kom- munerna om tätortsnära skogar redovisas. 7.2.5Finansiering av rådgivning, information och utbildning uppgick SVO:s kostnader för rådgivning, utbildning och information till skogsägare och allmänhet till 104 500 tkr, vilket är en minskning jämfört med . Verksamheten finansieras huvudsakligen genom statsanslag. En mindre del, , härrör från EU eller övriga intäkter. Ett problem som framkommit i samtal med representanter för SVO är det faktum att rådgivningen delvis finansieras av EU-medel som kommer i en klump, finns och sedan tar Den typen av ryckighet i finansieringen försvårar långsiktiga satsningar som behövs med tanke på de långa tidsperspektiv som råder i skogen. Det har också skapat förvirring när exempelvis vissa kurser varit kostnadsfria när de finansierats via EU-medel, men sedan kostat pengar när det aktuella avslutats. Ett exempel är Grönare skog där deltagandet var kostnadsfritt för skogsägarna men som inte kunnat drivas vidare efter att EU:s finansiering upphört. 7.2.6Rådgivning, utbildning och information i cirkulär B1 I inledningen till interna policydokument Mål och riktlinjer för verksamheten60 och i regeringens skrivelse om skogs- politiken61 säger man att rådgivning och tillsyn, jämte biotopskydd och naturvårdsavtal, är de viktigaste statliga styrmedlen för genom- förandet av skogspolitiken. För att uppnå de långsiktiga verksam- hetsmålen ska SVO, enligt nämnda cirkulär, arbeta med rådgivning i ett så tidigt skede som möjligt, dvs. insatser ska i första hand göras före föryngringsavverkning och innan återväxtåtgärder ska utföras. 7.2.7Något om rådgivning i 2001 Rådgivning har effekt trots bantning I 2001 sägs att rådgivningen minskade i och med den minsk- ning av anslagen till SVO som genomfördes när skogs- politik infördes. Effekterna av denna minskning kan, enligt 2001, utläsas i att andelen skogsägare som vände sig till SVO för råd om skogsbruk minskade från 1995 som andelen skogsägare som sällan eller aldrig hade kontakt med SVS ökade från 1995. I 2001 redovisas ett signifikant samband mellan den tid som läggs ner på rådgivning, utbildning och information om miljö- hänsyn och sannolikheten för att föryngringsavverkade objekt blir godkända. Rådgivningen leder således till effekter i skogen, enligt 2001. 60Skogsstyrelsen: Cirkulär B1, 2004. 2003/04:39. Ett exempel på en storskalig rådgivningssatsning var som bedrevs 2001. bedrevs Grönare skog i projektform mer inriktat mot individuell rådgivning. Kampanjen finansierades delvis med EU- medel. Räknat på hela perioden från starten på Grönare skog 1999 har totalt 104 065 skogsägare fått rådgivning eller utbildning om minst . Det totala antalet deltagare (skogsägare, övriga i skogsbruket och övriga) i utbildning, rådgivning och information om minst inom ramen för Grönare skog uppgår för hela perioden –2003 till nära 442 000 stycken. Samma person kan dock ha deltagit . Kampanjens syfte var att visa en praktisk tillämpning av de jämställda målen i skogspolitiken. Grönare skog har främst inrik- tats mot skogsägare och andra grupper inom skogsbruket, som fälttjänstemän och skogsmaskinförare, men det har också funnits en ambition att nå ut med information om det svenska skogsbruket till lärare, elever, politiker och intresserad allmänhet. I en utvärdering av Grönare skog som gjordes 200162 konstateras att en stor del av deltagarna () ansåg att innehållet i Grönare skog stämde väl överens med det sätt man vill bedriva skogsbruk på. Det var dock betydligt färre () som förändrat sin syn på skogsbruk efter att ha gått kursen. I utvärderingen frågar man sig därför om det var så att kampanjen huvudsakligen nått ut till de redan övertygade och konstaterar att det kan finnas anledning att arbeta mer målinriktat för att nå de som inte från början var införstådda med budskapet i Grönare skog. Deltagarnas inställning till uppläggningen var positiv, var nöjda med utbildningen. I utvärderingen ställdes också ett antal kunskapsfrågor för att kunna mäta effekten av utbildningen. Rikare skog, en annan kampanj, inledde och syftade främst till att åstadkomma ett genomslag för naturvården och för ett ståndortsanpassat skogbruk inom det småskaliga skogsbruket. Kampanjen samlade sammanlagt 100 000 deltagare i studiecirklar, kurser och informationsaktiviteter. genomfördes vård i skogen av SVO i samverkan med . Avsikten med kampanjen, som samlade ca 45 000 deltagare, var att förbättra kunskapsläget när det gäller att känna igen och kunna ta 62 , Grönare Skog kursvärdering. hänsyn till de fornlämningar och andra kulturlämningar som finns i skogarna. 7.2.8Rådgivning, utbildning och information inom SVO Rådgivning, utbildning och information vid Informationsenheten vid ansvarar för information och rådgivning inom SVO. Enheten har ca 15 anställda som arbetar med pressfrågor, hemsidor och produktion av tidskrifter. Enheten har dessutom en samordnande roll avseende rådgivningen till skogsbrukare samt den informationsverksamhet som främst vänder sig till allmänheten genom bl.a. Skogen i skolan. I det s.k. nationella (rådgivning-information-förlag) diskute- ras och förankras frågor med koppling till informationsenhetens ansvarsområde. Informationsenheten är delaktig i införandet av 24-timmars- myndigheten som är regeringens program för utvecklingen av en förvaltning som sätter medborgare och företag i centrum för sin verksamhet. Grunden till programmet om 24-timmarsmyndigheten är fastlagt i regeringens handlingsprogram En förvaltning i demo- kratins tjänst. Hemsidorna minskog.nu och . utvecklas som ett led i införandet av 24-timmarsmyndigheten. På enheten ligger också förlagsverksamheten. Enheten pro- ducerar och säljer publikationer såsom böcker, broschyrer, planscher och foldrar. Dessa används framförallt i undervisnings- och rådgivningssyfte för att förmedla de skogspolitiska målen. Avseende riktlinjer för verksamheten så finns en informations- policy som beskriver information som ett medel för att nå fastställda mål. fattade SVO-ledningen beslut om att initiera en förstudie för att utreda behovet av en övergripande kommunikationsstrategi för SVO. arbetar en grupp inom SVO med att ta fram en rådgivningsstrategi för hela orga- nisationen. Gruppen tillsattes på uppdrag av Infor- mationsenhet. 7.2.9Rådgivning, utbildning och information enligt årsredovisning bedömer att organisationen i ökad omfattning nått nya målgrupper genom t.ex. riktade rådgivningsinsatser till kvinn- liga skogsägare och nyblivna skogsägare. anser man att möjligheterna att upprätthålla och vidareutveckla kunskapsnivåerna hos skogsägare och andra blir allt sämre eftersom resurserna till rådgivning, utbildning och information minskar. Man har dock inte utfört några mätningar av skogsägarnas och allmänhetens kun- skaper . Figur 7.1 Rådgivning, utbildning och information, inkl EU-finansierad verksamhet. Antal operativa tjänstgöringsdagar . Siffran är tagen från verksamhets- planering Enligt årsredovisning har verksamheten med råd- givning, information och utbildning främst inriktats mot SVO:s långsiktiga verksamhetsmål inom föryngring, generell hänsyn, avsättningar, röjning samt tätortsnära skogar. I enlighet med de långsiktiga verksamhetsmålen har rådgivning före avverk- ning prioriterats framför uppföljande rådgivning. Rådgivningen i fält sker oftast på SVO:s initiativ och sätts in där SVO bedömer att insatsen kommer att ha störst effekt. bedömer att skogsvårdsstyrelsernas lokala för- ankring hos skogsägarna är viktig för att upprätthålla goda kon- takter med dessa och andra företrädare för skogsbruket. Vidare anser man att ett konsultativt arbetssätt64 är det som fungerar bäst för att påverka skogsbrukets attityder i en riktning som leder till rätt avvägning mellan produktions- och miljömålen i skogs- politiken. Enskild rådgivning mest effektiv Rådgivningen har koncentrerats på s.k. enskild råd- givning eftersom den anses vara mest effektiv även om den sam- tidigt är den mest kostsamma per rådgivningstillfälle. Användningen av Internet blir en alltmer självklar del i orga- nisationens kommunikation. Vid utgången av 2004 var antalet besökare till och 1 300 per dag. Omfattningen av verksamheten med rådgivningskvitton, som lämnas efter varje enskilt rådgivningstillfälle, har ökat. Rådgiv- ningskvittot är ett dokument som SVO:s tjänsteman lämnar till skogsägaren efter genomförd rådgivning. De viktigaste punkterna från rådgivningstillfället noteras för att skogsägaren ska få en bekräftelse på vad som sagts och vilka överenskommelser som eventuellt gjordes. Syftet med kvittot är att dokumentera råd- givningen och befästa kunskaper hos skogsägaren. Antalet tjänstgöringsdagar inom rådgivning, utbildning och information sjönk vilket främst berodde på minskade resurser. Finansieringen från EU minskade vilket medförde att Grönare skog inte kunde genomföras i . I Mål 1-området (, och Mellan- ) kunde dock Grönare skog genomföras. Exempel på aktiviteter som SVO har genomfört inom rådgivning, utbildning och information 64 Informationsenhet, : Metodiken bottnar i en grundsyn om att den som äger problemet kan ha förslag på en lösning. Det är därför är viktigt att skapa tillfälle till dialog snarare än att ge instruktioner och peka med hela handen. I Skogs- styrelsens rapport – en samlad organisation som genomför en skogs- politik (2004) föreslås att det konsultativa arbetssättet blir en ledstjärna för hela organisa- tionens arbete. Riktad röjningsrådgivning har påbörjats över hela landet som en följd av att försök i visat på fördubblade röjningsarealer efter riktad rådgivning där röjningsbehovet identifierats med hjälp av satellitbilder. Som ett led i utvecklingen mot en 24-timmarsmyndighet startade en satsning för att utveckla MinSkog, en lokalt anpassad interaktiv webbplats. På webbplatsen har bl.a. lagts ut information om kurser om t.ex. föryngringsfrågor, röjning och kultur- och miljöhänsyn. Underhåll och uppdateringar sköts på respektive distrikt. I storstadsområdena, , och har skogskvällar, kurser och enskild rådgivning genomförts för skogsägare som äger fastigheter i andra delar av landet. Antalet utbor i storstadsområdena ökar stadigt. I har en serie skogskvällar och andra aktiviteter genomförts i samarbete med de lokala banker och andra aktörer som vänder sig mot målgruppen skogsägare. deltar i framtagandet av en typ av körkort för motorsåg. Tidskriften (trycks i 280 000 exemplar) har kommit ut med fyra nummer och distribuerats till alla skogsägare med mer än fem hektar skogsmark. Allmänhetens kontakter med SVO upplever att SVO har synts oftare och har fått större utrymme i massmedia , jämfört . Iakttagelsen stärks av resultaten i en pressklippsstudie som genom- fördes under 2004.65 Medieexponeringen har ökat tack vare att man skickat ut fler pressmeddelanden och deltagit i den offentliga debatten genom till exempel tidningsartiklar. Som ett led i att utveckla arbetet med skogens sociala värden håller SVO på att ta fram strategier och arbetssätt för att utöka kontakterna med allmänheten. satsades totalt till en kostnad av på verksamhet riktad mot allmän- heten och andra utanför skogsbruket. Det utgör av de 65 : Medieanalys av , 2004. totala kostnaderna för verksamhetsgrenen rådgivning, utbildning och information. Exempel på aktiviteter som har genomförts avseende kontakter med allmänheten.