sou · GTB337 · 2006-01-01 00:00:00 — Av förordningen framgår att folkhögskolor och studieförbund kan få statsbidrag till kontakt- tolkutbildning om de uppfyller villkoren för att få statsbidrag enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Vidare sägs i förordningen att vid fördelningen av statsbidrag ska TÖI särskilt sträva efter att kontakttolkutbildningen lokaliseras till de regioner och inriktas på de språk där behovet av kontakttolkar är störst. När TÖI övertog ansvaret för kontakttolkutbildningen innebar bestämmelsen i förordningen att statsbidrag skulle lämnas till utbildning av kontakttolkar inom huvudområdena social-, sjuk- vårds-, arbetsmarknads-, arbetsplats- och rättstolkning. En ändring av förordningen trädde i kraft som innebar att utbildningen ska ske inom de huvudområden som TÖI bestämmer. Statsbidraget till kontakttolkutbildningen utgörs dels av ett schablonbidrag och kostnadsersättningar till folkhögskolor och studieförbund som TÖI fördelar, dels av det generella statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund som () fördelar. 7.4.1TÖI:s fördelning av statsbidrag betalar ut statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund efter särskilt beslut av TÖI. Enligt TÖI:s årsredo- visning för uppgick statsbidraget till , fördelat på till folkhögskolor och Dessutom genomfördes utbildning för som periodiserades . Från anslaget till högskoleutbildning fördelade TÖI till kontakt- tolkutbildning i högskolan. Enligt regleringsbrev för (U2004/5004/UNG) är statens bidrag till kontakttolkutbildningen innevarande år. TÖI får använda högst av anslaget till förvalt- ningskostnader. TÖI beslutar om ett schablonbidrag per undervisnings- /studietimme för folkhögskolekurs och studiecirkel som innefattar kostnader för lärare alternativt språkhandledare, kursadministra- tion, lokaler och medverkandes inackorderings- och resekostnader. Schablonbidraget utgår med för folkhögskolekurs och för studie- cirkel. av schablonbidraget går normalt till admi- nistration hos anordnarna. Enligt TÖI:s årsredovisning fördelades statsbidraget till grundkurser inom huvudområdena samt till olika slag av introduk- tions-, fördjupnings- och specialkurser. Förutom timschablonbi- draget ges ett extra schablonbidrag för varje språkhandledd grupp per undervisnings-/studietimme. Statsbidrag kan även ges för inackorderings- och resekostnad för deltagare i folkhögskolekurs och i särskilda fall studiecirkel, samt för skattefria stipendier till deltagare på folkhögskolor och studie- förbund. Ersättning betalas endast till deltagare som saknar finansi- ering från annat håll. 7.4.2Folkbildningsrådets fördelning av statsbidrag Statens stöd till folkbildningen anges i Förordningen om stats- bidrag till folkbildningen (1971:977, ändrad 1998 och 2000). Statens stöd till folkbildningen ska ha till syfte att 1.främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation och som skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen, 2.stärka och utveckla demokratin, 3.bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kultur- livet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. Verksamhet som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället ska prioriteras liksom verksamhet som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt eller kulturellt miss- gynnade personer. Personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder och arbetslösa utgör särskilt viktiga målgrupper. folkbildningsproposition (prop. 1997/98:115) slogs fast att statens stöd till folkbildningens organisationer syftar till att bevara och utveckla folkbildningens egenvärde – friheten, frivillig- heten, idéstyrningen och självständigheten. () ger ut allmänna råd till folkhögskolor och studieförbund avseende statsbidragsvillkorade avsnitt. Stats- bidraget till folkhögskolor utgörs av ett allmänt statsbidrag och ett förstärkningsbidrag om av det allmänna bidraget. Stats- bidraget till studieförbunden består av tre delar; ett basbidrag, som utgör av det allmänna bidraget, samt målgrupps- och utvecklingsbidrag. Enligt FBR:s årsredovisning för uppgick det totala stats- bidraget till folkbildningen under detta år till 2 . Av anslaget fördelades 1 till folkhögskolor och 1 till studieförbund. Enligt regleringsbrev för (U2004/5004/UNG) är det totala statsbidraget till folkbildningen 2 . Av an- slaget fördelar FBR innevarande år 1 till folk- högskolor och 1 till studieförbunden. Enligt FBR utgår statsbidrag med per deltagare och vecka för en folkhögskolekurs. Till detta kommer landstingsbidrag om ca , totalt bidrag är således per del- tagare och vecka, s.k. deltagarveckor. En veckas folkhögskole- studier beräknas , vilket innebär att bidraget är ca per individ och lektionstimme. Kontakttolkutbild- ningen omfattade totalt , fördelade på 8 folk- högskolor, , vilket innebär en kostnad om ca 2,5 miljo- ner kronor. Det genomsnittliga statsbidraget, inklusive målgruppsbidrag, som utgår till studieförbunden är ca per grupp och studietimme. Till detta kommer ett kommunbidrag på i genomsnitt ca . Totalt bidrag är ca . Studieförbundens kontakttolkutbildning omfattade enligt TÖI:s årsredovisning , vilket innebär en kost- nad om . 7.5Gällande regler för kontakttolkutbildning Utbildningen till kontakttolk styrs av förordningen (1991:976, ändrad 1996) om statsbidrag till kontakttolkutbildning (avsnitt 7.4). Enligt denna förordning har TÖI rätt att utfärda kompletterande föreskrifter. Av dessa föreskrifter (Dnr TÖI 124/04) framgår att utbild- ningen kan anordnas som folkhögskolekurs, som studiecirkel eller som en kombination av dessa utbildningsformer. Vidare framgår att utbildningen ska ske som grundkurser inom följande fem huvudområden: social-, försäkrings- och arbetsmarknadstolkning, sjukvårdstolkning, juridikens grunder för tolkar, rättstolkning samt asyltolkning. Dessutom kan introduktionskurser och fördjupnings- samt specialkurser anordnas liksom utbildning av tolk- lärare/språkhandledare. Grundutbildningen bör bestå av en inledande grundkurs och efterföljande grundkurser inom respektive huvud- område enligt TÖI:s vägledande studieplaner. En grundkurs inom de fem huvudområdena ska omfatta och innehålla , terminologi, tolketik, tolkningsteknik och tolkövningar. Kursen i asyltolkning samt fördjupnings- och specialkurser kan vara kortare (avsnitt 7.6.1). Som målgrupp för utbildningen anges verksamma tolkar och blivande tolkar som aktivt behärskar svenska och det aktuella tolk- språket. Av TÖI:s kompletterande föreskrifter framgår att tolklärar- en/språkhandledaren bör vara auktoriserad tolk, om sådan finns att tillgå, och ha genomgått de språkhandledarutbildningar och seminarier som anordnas av TÖI och folkhögskolor respektive studieförbund. Dessutom framhålls att tolklärare som leder realia- lektionerna bör vara pedagogiskt lämplig och ämneskompetent. 7.5.1Övergripande mål för kontakttolkutbildningen Övergripande syfte och mål är fastställda av (). Kontakttolkutbildningens övergripande syfte är att medverka till att tillgodose behovet av fullgod tolkservice i samhället mellan den som inte behärskar det svenska språket och myndigheter, service- organ och organisationer. Utveckla kontakttolkens språkfärdigheter och terminologi- kunskaper i svenska och tolkspråket i ett kontrastivt perspektiv. Ge träning i tolkningsteknik samt god kännedom om tolkning- ens etiska och psykologiska krav. Ge kunskaper i inom ämnesområdet, samt ge en god orientering i sociala, samhälleliga, politiska, kulturella och arbetsmaknadsmässiga förhållanden i och i de andra i tolkningen aktuella språken. Utbildningen bör vidare vara upplagd så att tolkarna själva under och efter utbildningen har förmåga att på egen hand utöka sina kunskaper samt ge upplysning om de kanaler för detta som finns inom respektive arbetsområde. Förutom ovan nämnda styrdokument har TÖI tagit fram och fastställt vägledande studieplaner för de olika kurser som enligt TÖI:s kompletterande föreskrifter ska ingå i kontakttolkutbild- ningen. Vidare finns en handledning för lärare och cirkelledare inom kontakttolkutbildningen samt råd för utbildning av dessa lärare. Några formella krav på förkunskaper för att antas till utbild- ningen finns inte. Den som genomgått utbildningen får heller inte betyg eller motsvarande som visar hur personen ifråga har till- godogjort sig studierna. pågår försöksverksamhet med krav på förkun- skaper och betyg/omdömen i kontakttolkutbildningen vid två En beskrivning av försöksverksamheten ges i avsnitt 7.6.5. 7.5.2Test av tolkar i TÖI tog med hjälp av dåvarande i början av 1990- talet fram ett diagnostiskt test som skulle användas vid rekryte- ringen av nya tolkar, s.k. tolkaspiranter. Det s.k. TÖI-testet var ett urvalsinstrument, inte ett kunskapstest; endast de som klarade testet bedömdes ha tillräckliga förutsättningar för att arbeta som tolk efter utbildning. Syftet med testet var även att rekrytera aspirant- er med tillräckliga baskunskaper för att de intensiva tolkstudier skulle klara auktorisationsprovet. (, 1998). Testet prövade färdigheter i hörförståelse, tal, läsförståelse samt skrivförmåga i svenska och det främmande språket. Testet bestod av ett antal allmänna kunskapsfrågor som syftade till att värdera den testades realiakunskaper både om och om det andra landet. Ett prov i terminologi fanns också med frågor om lättare specialord från medicinsk, juridisk och socialpolitisk terminologi. Enligt TÖI borde kunskaperna för den potentielle tolken motsvara gymnasiekompetens i svenska och i det andra språket. Testet prö- vade också kunskaper och lämpligheten för tolkning genom roll- spel. Testet togs fram i sammanlagt i 22 språk och såldes till tolkför- medlingarna. De som ville arbeta som tolk skulle först testas med TÖI-testet, och om de klarade testet skulle de skickas vidare till tolkutbildningen. Avsikten var alltså att tolkförmedlingen inte skulle skicka någon tolk på uppdrag utan att denne hade genomgått utbildning. De tolkförmedlingar som köpte testet var tvungna att delta i en endags utbildning på TÖI för att lära sig använda testet. Testet genomfördes sedan ute på tolkförmedlingarna. En för ändamålet specialutbildad tolk deltog som språktestare tillsammans med den svenskspråkiga rekryteraren. Priset för testet var för baspaketet samt för varje språkversion och för en språkbedömare. Vissa kost- nader för rättning och språkbedömarens resekostnader tillkom. Priset för testet finansierade försäljningsadministrationen och revi- deringen av testet samt en kontinuerlig utbildning av bedömare. Att testet inte var kostnadsfritt upplevdes som ett problem av många tolkförmedlingar. En del tolkförmedlingar nöjde sig med att testa tolken. Den tolk som blev godkänd fick arbeta utan vidare utbildning, vilket inte var avsikten med testet. Tolkförmedlingarna använde även testet som ett bevis på tolkens kunskaper och åberopade i samband med upp- handlingar och liknande att man hade TÖI-testade tolkar som om det vore en garanti för att tolken hade tillräckliga kunskaper. TÖI tog därför testet ur bruk och har inte ersatt det med något nytt test. Enligt (1998) använde tolkförmedlingarna även testet för att testa standarden hos redan verksamma tolkar. Trots att testet var elementärt underkändes en del verksamma tolkar. Huruvida dessa tolkar fick fortsätta att tolka bestämde respektive tolkförmedling. invandrarbyråer (RIB) tog 1981 fram ett särskilt test, det s.k. RIB-testet, som användes vid rekryte- ring av tolkar. ändrade förbundet inriktning mot integrationsåtgärder och ändrade namn till Riksför- bundet för personer som arbetar med integrationsbefrämjande verksamhet. Testet används inte längre. () har 2004 tagit fram ett eget test som ersättning för TÖI-testet. TSR:s rekryteringstest är avsett för blivande tolkar och har till syfte att bedöma tolkarnas språk- kunskaper, allmänbildning, och terminologiska kunskaper samt aspirantens inställning till tolkyrkets etiska regler. Förutom rekryteringstestet tog TSR 1998 fram kunskapstester för tolkar. Dessa mäter kunskaperna hos dem som gått kurser i sjukvårds-, social- och försäkringstolkning och juridik samt rätts- tolkning. Testerna förnyades och används även som förbe- redelse för Kammarkollegiets auktorisationsprov. En del tolkförmedlingar har också tagit fram egna test för sina tolkar i framför allt rekryteringssyfte. Vissa tolkförmedlingar rekryterar inte tolkar utan att de först genomgått hela eller delar av kontakttolkutbildningen och därefter klarat tolkförmedlingens eget test. Av TÖI:s årsredovisning framgår att 9 folkhögskolor och 10 studieförbundsavdelningar anordnade kontakttolkutbildningar för 3 174 deltagare inom folkbildningen, varav 1 760 i folkhög- skolekurser och 1 414 i cirkelverksamhet. Som tidigare nämnts är antalet deltagare betydligt fler än antalet personer som genomgått utbildningen. Av tillgänglig statistik framgår inte hur många personer som faktiskt deltagit i utbild- ningen. Antalet genomförda studietimmar var totalt 7 659, varav i folkhögskolekurser och 4 193 studiecirkel- timmar. genomfördes utbildning i ca 80 tolkspråk och tolkövningar/språkhandledning gavs i 22 språk. Utbildningens innehåll och omfattning Grundutbildningen syftar till att tolken ska klara Kammarkollegiets auktorisationsprov. Kurserna bör läsas enligt ordningen nedan, vilket framgår av TÖI:s anvisningar i studieplanen. Introduktionskursen utgör grund för vidare studier och är därför den första kursen i tolkutbildningen. Studiematerialet består av God tolksed och kompendiet Tolkkunskap. Kursen Social-, arbetsmarknads- och försäkringstolkning inne- håller grunderna för hur statsförvaltningen fungerar och hur lag- stiftningen i sker. I denna kurs ingår även Arbetsmark- nadstolkning, som var en särskild kurs. Kurslitteraturen utgörs av Samhällsguiden med tillhörande ordlistor. I kursen Sjukvårdstolkning utgörs studiematerialet av ett komp- endium i sjukvårdstolkning, vilket kan kompletteras med delar ur fördjupnings- och psykiatrikompendierna eftersom dessa kurser inte längre förekommer så ofta. I Juridikens grunder för tolkar ingår kompendiet Juridik för tolkar. Terminologin i kompendiet kan kompletteras med Dom- stolsverkets ordlista som finns på TÖI:s hemsida. Studiebesök på tingsrätt ingår, vilket kan genomföras enskilt av de studerande mellan kurstillfällena. Denna kurs utgör grundvalen för Rättstolk- ning och Asyltolkning. Kursen i Rättstolkning har som mål att underlätta för auktorise- rade tolkar att klara av provet för speciell kompetens som rättstolk. Kursmaterialet utgörs av sådana juridiska dokument som tolken möter vid tolkningen i domstol. Asyltolkningskursen utgår från Lagen om mottagande av asyl- sökande (LMA), utlänningslagen, utlänningsförordningen samt det informationsmaterial och de ordlistor som finns på Migrations- verkets hemsida. Den intervjumetodik som använder är viktig för tolken att känna till. Enligt ska Introduktionskursen och Asyltolkningskursen omfatta minst vardera och övriga kurser vardera. Totalt ska utbildningen således om- fatta . Det vanligaste är att utbildningen är upplagd som vecko- och veckoslutskurser på folkhögskolor eller studie- cirklar vid ett studieförbund. TÖI informerar tolkförmedlingar m.fl. om kursutbudet hos alla utbildningsanordnare en gång . Vissa utbildningsanordnare skickar regelbundet information om sina kurser till tolkför- medlingar i landet. Information om aktuellt kursutbud inom folk- högskolorna finns på TÖI:s och Folkhögskolornas informations- tjänsts hemsidor. Deltagare till utbildningen rekryteras ofta genom tolkförmed- lingar. Många anmäler sig också själva till kurserna. På regional eller lokal nivå samarbetar en del utbildningsanordnare med tolkför- medlingar och tolkorganisationer när det gäller planering och upp- läggning av kurser liksom rekrytering av lärare. Det saknas kunskap om tolkarnas utbildningsbakgrund. Utred- ningen har därför gått ut med en enkät till dels icke auktoriserade tolkar, dels auktoriserade tolkar för att få en så god bild som möj- ligt av tolkarnas utbildningsbakgrund. Av resultatet framgår att deras utbildningsbakgrund väsentligt skiljer sig åt. Avsikten med enkäterna var också att få tolkarnas egna syn- punkter på utbildningen samt deras uppfattningar om förkunskaps- krav och betyg efter genomförd utbildning. Resultatet av enkäterna redovisas utförligt i bilagorna 5 och 6. Efter avslutad kurs i folkhögskolor och studieförbund sätts varken betyg eller ges omdöme. Deltagarna i kontakttolkutbildning får intyg på att de deltagit i utbildningen om de närvarat av tiden. Intyget är tudelat och visar om del- tagaren genomgått även momentet med språkhandledda tolk- och terminologiövningar. FBR har utarbetat riktlinjer för studieomdömen på folkhögskole- kurser. Studieomdömet avser den studerandes förmåga att bedriva studier och syftar till att bedöma den studerandes förutsättningar att tillgodogöra sig fortsatt utbildning. Enligt riktlinjerna ges studieomdöme endast för heltidskurser som omfattar minst . Varje enskild skola bedömer vilka kurser som berättigar till omdöme. Studieomdömet ska i första hand ges på allmänna kurser som efter ett eller kan leda fram till grundläggande behörig- het för högskolestudier. Kurser som av skolan anses ligga på efter- gymnasial nivå där grundläggande behörighet är inträdeskrav berättigar inte till studieomdöme. 7.6.5Pågående försöksverksamhet med krav på förkunskaper och omdömen i kontakttolkutbildningen TÖI initierade en försöksverksamhet för att utreda möjligheter och förutsättningar att införa förkunskapskrav, aktiv studievägledning och betyg/omdömen i kontakttolkutbildningen. Projektet leds av två folkhögskolelärare och sker i samarbete med TÖI. Planering skedde och försöksverksamhet pågår på Katrinebergs och folkhögskolor. Enligt projektets planer utvidgas försöksverksamheten eventuellt till flera utbildningsanordnare för att genomföras helt . I försöksverksamheten ingår att en sökande till introduktions- kurs fyller i ett inträdesprov, som laddas hem från respektive skolas hemsida, och bifogas ansökan. Under introduktionskursen genom- förs skriftlig och muntlig språktest som kompletteras med ett samhällstest. Resultatet av testerna avgör om deltagaren blir antagen till fortsatt utbildning. På beräknas ca 125 studieplatser och erbjuder utbildning för 230 deltagare. Tanken är att samma personer ska delta i alla delkurser för att få en sammanhängande tolkutbildning. Under grundkurserna genomförs kunskapstester i samband med realiaundervisningen. Dessutom bedömer språkhandledare och kursledare under och i samband med språkhandledningen deltagar- nas lämplighet som tolk utifrån resultatet av genomförda tolk- övningar. Med utgångspunkt i provresultaten genomförs vägled- ningssamtal av den utbildningsansvarige med var och en av de studerande. Den som inte blir godkänd på en delkurs tillåts inte fortsätta utbildningen. Syftet med utbildningen är att den ska underlätta för tolkarna att skaffa sig auktorisation i de språk där det är möjligt. För stude- rande i språk där det inte är möjligt att bli auktoriserad handlar det om att höja kompetensen i syfte att förse samhället med en hög kvalitet på de tolktjänster man köper. Med utgångspunkt i den försöksverksamhet med förkunskapskrav och kunskapsdokumentation som TÖI genomför 2005, planerar TÖI att koncentrera utbildningarna till längre kurser hos färre anordnare. Grundutbildningen är tänkt att för varje deltagare innehålla samtliga huvudområden i en kurs med samma innehåll hos alla utbildningsanordnare. Fördjupningskurser, utbildning av tolklärare och språkhandledare planeras också i mindre skala. Den nuvarande högskoleutbildningen för kontakttolkar som om- fattar 40 poäng, dvs. två terminer, startade . Grundläggande kontakttolkutbildning ges vid eller hos annan högskola i TÖI:s regi. För antagning till utbildningen krävs allmän behörighet samt särskild behörighet på 40 högskolepoäng, eller motsvarande kunskaper i det språk utbild- ningen anordnas i. Behörigheten prövas i ett skriftligt och ett muntligt antagningsprov. Kursens mål och uppläggning Kursen ska ge en introduktion till yrkesverksamhet som tolk med speciell inriktning på tolkning inom olika områden i samhället. I utbildningen varvas teoretiska och praktiska moment. De teore- tiska delarna omfattar bl.a. det aktuella språket, svenska, , och terminologi. I de praktiska momenten tränas tolkning, etik och teknik. Utbildningen ska vidare förbereda för yrkesverksamhet som tolk och leda fram till den kunskaps- och färdighetsnivå som krävs för auktorisation som kontakttolk. Utbildningen ska ge kunskaper och färdigheter som utvecklar förmågan att behärska svenska och det aktuella språket i olika autentiska tolksituationer. Obligatorisk när- varo krävs. Totalt omfattar utbildningen följande delkurser som samtliga är obligatoriska och läses båda terminerna; svenska, tolkspråket, tolk- övningar med tolketik och tolkningsteknik samt med termi- nologi. I varje delkurs sker examination, dessutom avslutas utbild- ningen med ett muntligt slutprov. Samtliga delkurser bedöms med något av betygen IG och G. Under varje delkurs anges kriterierna för att få G. Den som har godkänt utbildningsbevis från grundläggande tolk- utbildning vid universitet får auktorisation som tolk från Kammar- kollegiet efter prövning av redbarhet m.m. har totalt 177 personer slutfört kontakttolkutbild- ning omfattande 40 poäng på högskolenivå, med undantag för ut- bildningen i finska som omfattar 20 poäng. Det saknas uppgifter om hur många av dessa som sökt auktorisation. Aktuella tolkspråk har varit arabiska, finska, kurdiska, lettiska, persiska, polska, ryska, samiska, bosniska/kroatiska/serbiska och spanska. Utbildningarna har erbjudits vid universiteten i , , och . Av TÖI:s årsredovisning framgår att det pågått ett ut- vecklingsarbete som resulterat i att TÖI kommer att erbjuda en högskoleanknuten distanskurs i terminologi i samarbete med (). Syftet är bl.a. att i nya och flexibla former nå deltagare i små tolkspråk och deltagare med svårigheter att vara borta från hemmet . Vidare planeras en distanskurs på folkhögskola i rättstolkning för auktoriserade tolkar. Ett utbyte har också pågått med angående tolkutbildning på distans. Fortsatt satsning på distansutbildning kan framöver leda en ökad geografisk spridning bland de studerande. 7.6.7Studiematerial – terminologiskt och lexikaliskt arbete Det finns ordlistor för tolkar som innehåller specialtermer inom sjukvård, juridik, försäkring m.m. som användbara hjälpmedel för verksamma tolkar. Dessutom har TÖI tagit fram kompendier för de olika delkurser som ingår i kontakttolkutbildningen. gav ut en serie små tolkordlistor på skilda språk som omfattade termer inom rättsväsendet, den allmänna för- säkringen, sjukvården och arbetsmarknaden. Dessa separata ord- listor sammanfördes till en ordlista. SÖ och senare TÖI gav ut en utökad basordlista med knappt 6 000 termer på 17 språk. Basordlistan tar i första hand upp fackord inom rättsväsende, socialförsäkring, sjukvård och arbetsmarknad. Basordlistan reviderades och aktualiserades av TÖI och en rysk ordlista gavs ut . Den senaste ordlistan (arabiska) gavs ut . Kostnaden för att ta fram denna var ca , som till stor del finansierades av bidrag från , eftersom TÖI saknat medel att framställa nya ordlistor eller revidera inaktuella sådana. TÖI:s tolkkompendier för de olika kurser som ingår i utbildningen är skrivna och anpassade för kontakttolkar. Till stöd för utbild- ningen reviderar TÖI en lista med aktuella termer hämtade ur Samhällsguiden samt utarbetar studiefrågor kring innehållet. Detta material finns tillgängligt på TÖI:s hemsida. Det senaste reviderade kompendiet är Juridik för tolkar . Sjukvårds- och psykiatrikompendiet är enligt TÖI inte reviderat på mycket länge på grund av personal- och resursbrist. Av TÖI:s årsredovisning framgår att flera nationella projekt avseende utveckling av studiematerial har pågått under detta år.