sou · GTB345 · 2006-01-01 00:00:00 — Inom försäkringsbranschen kommer man att motarbeta trimning genom att inte ersätta skador på trimmade mopeder och genom att påverka mopedbranschen och de verk- städer man har kontakt med att inte tillhandahålla trimningsdelar. förordar registreringsplikt för alla mopeder för att kunna bekämpa trafikbrott och för att underlätta identifieringen av mopederna. Förbundet anser att utbildnings- kravet i mopedutbildningen är för lågt bestämt och inte står i paritet med den risk som mopedkörning innebär. Utbildningen varierar starkt i kvalitet mellan olika utbildare, och med tanke på att en moped klass I har många likheter med en lätt motorcykel borde den teoretiska delen av utbildningen samordnas med motorcykel- utbildningen. Bättre kunskaper hos mopedisterna i bromsteknik behövs också. Bötesbeloppet för att inte bära en fastspänd hjälm bör vara högre än och skjutsning på moped borde kräva en viss vana och erfarenhet av trafik och därmed en åldersgräns. Ett förarbevis bör kunna återkallas vid trafiknykterhetsbrott. Mopedbilar innebär en fara i trafiken, eftersom de används som en bil, och högre krav på utbildning och ett högre ålderskrav bör därför gälla för dessa än vad som är fallet . SOU 2005:45 Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i Moped- och , McRF Alla mopeder borde registreras och kunna skiljas åt i trafiken genom särskiljande registreringsskyltar. För att man skall få en trafiksäkerhetseffekt av mopedutbildningen krävs det att ut- bildningen och utbildningsmaterialet är utformat så att de som skall genomgå utbildningen tar till sig trafiksäkerhetstänkandet på ett konstruktivt sätt. Pedagogiken är central för att detta skall lyckas. McRF kommer att fortsätta att utarbeta pedagogiskt utbildningsmaterial för mopedutbildningen. Utbildningsmaterialet är anpassat till yngre personer. Mopeden tillför positiva värden i samhället och det är viktigt att utbildningen inte krånglas till. Mopedutbildningen bör därför behålla sin relativt enkla form. McRF genomför vidareutbildningar av utbildare och håller på att ta fram en utbildningscertifiering. McRF stödjer tanken på att sträva efter en mer likartad utbildning över lag. Det behövs inte någon utbildning för att få köra en moped klass II, detta på grund av dess låga motoreffekt och hastighet. Om utbildningskrav införs för mopeder klass II skulle denna mopedtyp slås ut. Dagens behörighetskrav bör behållas som det enda kravet för att få köra en moped klass II. Olycksstatistiken visar att det primärt inte är de yngre mopedförarna som drabbas utan de äldre. För att få till stånd en ökad hjälmanvändning bör en riktad kampanj och ökad information först användas och i andra hand högre böter. För att få skjutsa på moped bör föraren ha fyllt , eftersom man i den åldern har en lämplig vikt för att skjutsa och en större trafikvana. Ett framfört önskemål är att mopeder klass I skall få framföras på vissa cykelbanor vid leder till och från tätorter. Fyrhjuliga mopeder bör förses med en LGF-skylt för att öka trafiksäkerheten kring deras användning. I övrigt bör samma behörighetsregler gälla för de fyrhjuliga mopederna som för övriga mopeder. Olyckor med de historiska samlarmopederna är ovanliga, men MHRF kommer att sammanställa ett informationsmaterial om äldre mopeder för att säkerställa en fortsatt positiv trafiksäkerhetssituation för samtliga äldre samlarfordonsklasser. Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i NTF kommer att fortsätta med information och konsument- vägledning till bl.a. föräldrar angående riskerna med mopedkörning och angående trimning m.m. Bland NTF:s medlemsorganisationer finns det flera som bedriver utbildning för moped, och för att komma till rätta med mopedproblematiken skall en referensgrupp upprättas inom NTF med syfte att ge bättre stöd till medlemsorganisationerna. En kvalitetsgranskning skall ske av den mopedutbildning som bedrivs av och medlemsorganisationer för att undersöka om den godkända kursplanen följs. I mopedutbildningen som sådan måste ambitionsnivån vad gäller riskmedvetenhet höjas jämfört med dagens krav som har ställt upp. En undersökning av mopedhandlarnas inställning till trimning som NTF genomförde 2003 kommer att följas upp. kommer tillsammans med att agera aktivt inom EU för att skärpa lagstiftningen mot trimning av mopeder. Avsikten är att stoppa tillflödet av nya lättrimmade mopeder på marknaden. och har på regeringens uppdrag fått i uppgift att utreda frågan om alla mopeder skall registreras för att förbättra övervakningen av mopedtrafiken, se härom vidare nedan. hänvisar också till arbete. RPS kommer att ge övervakning av hjälmanvändning och lagföring vid brott mot bestämmelserna härom hög prioritet och kommer också att driva frågan om högre böter vid brott mot kravet på hjälmanvändning. RPS och utarbetar ett samsyns- dokument för en likriktad bedömning vid övervakning av mopedtrafiken. Andra frågor som RPS avser att driva är regi- streringskrav för alla mopeder, krav på förarbevis för både moped klass I och moped klass II och krav på att en minimiålder fastställs för att få skjutsa på moped. SOU 2005:45 Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i Mopedfrågor ligger egentligen vid sidan av SMC:s kärnverksamhet, eftersom det är motorcyklisternas intressen och rättigheter som SMC skall ta till vara enligt stadgarna. SMC kommer ändå att verka för en ökad mopedsäkerhet genom lokala mopedprojekt i de egna länsorganisationerna och arbeta för att göra mopederna mindre lättrimmade. Organisationerna stöder en obligatorisk registrerings- plikt för alla mopeder och att sanktioner införs för förarbeviset för moped. SMR kommer att på olika sätt arbeta för att medlemmarna inte trimmar mopeder . SNOFED bedriver utbildning för bl.a. förarbevis för moped och kommer att fortsätta att utveckla sin utbildningsverksamhet, bl.a. genom att utbilda fler studiehandledare och examinatorer för EU- moped. Det finns oseriösa utbildare och har inte de resurser som krävs för en uppsökande, stödjande och kontrol- lerande verksamhet av utbildningen m.m. SNOFED är villig att ta på sig ett aktivt huvudmannaskap för både mopedutbildningen och terrängskoterutbildningen tillsammans med . kommer att på olika sätt stödja kommunerna i deras trafiksäkerhetsarbete samt se över hur väg- hållare skall förhålla sig till mopedtrafiken. kommer att utvärdera bl.a. hur den nuvarande mopedutbildningen bedrivs och diskutera resultatet med berörda parter; se vidare resultatet av enkät m.m. nedan. Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i Verket kommer att genomföra ett samarbetsprojekt med för att utreda om klass I-mopeder skulle kunna få köras på vissa cykelbanor under vissa betingelser. Ett informationsmaterial kommer att tas fram för främst mopedister och blivande mopedister samt deras föräldrar, och tillsammans med polisen kommer verket att utarbeta en enkel handledning för vilka grundkrav som gäller för mopeder. En översyn av regelverket om skjutsning på moped kommer också att initieras. kommer att driva frågan om att införa krav på LGF-skylt för mopedbilen, se nedan. 5.2Hittills vidtagna åtgärder av myndigheter Av de under MopedOLA-arbetet initierade uppdragen kan följande avslutade uppdrag från myndigheternas sida redovisas. och Utredning om förutsättningarna för och konsekvenserna av att införa krav på registrering av samtliga mopeder. RPS och föreslår sammanfattningsvis att ett krav på registrering av samtliga mopeder klass II skall införas med undantag av sådana mopeder som betraktas som veteranmopeder. Mopederna skall genomgå en registreringsbesiktning innan de kan anmälas till registrering. De registreringsskyltar som föreslås för mopeder klass II skall ha en avvikande färg runt skylten och eventuellt också bokstäver och siffror i avvikande färg för att det skall gå att se vilken mopedtyp en moped tillhör. skall enligt ett tilläggsuppdrag från regeringen bl.a. redovisa en konsekvensanalys av förslagen. Genom en ändring i föreskrifter (VVFS 2003:24) om mopeder och släpvagnar som dras av mopeder har ett krav på LGF- skylt (skylt för markering av långsamtgående fordon) införts för tre- och fyrhjulig moped klass I vid färd på väg , se VVFS 2004:100. SOU 2005:45 Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i 5.3Vägverkets utvärdering av förarutbildningen för moped och för snöskoter har kartlagt förarutbildningarna för moped klass I och för snöskoter för att behovet av förändringar i utbildningsverksamheten m.m. skall kunna bedömas. Som en del i kartläggningen ingår en enkät som har genomfört tillsammans med företaget . Undersökningen har gjorts som en postal kvantitativ enkät med följande målgrupper för mopedutbildningen: detaljister, elever, examinatorer, föräldrar och utbildare. För snöskoterutbildningen har inte målgruppen föräldrar ingått. Varje målgrupp har haft en unik enkät, dock med ett antal gemensamma frågor. Elever och deras föräldrar har valts ut genom stickprov; det gäller också för detaljister, medan totalurval för juridiska personer har använts för utbildare och examinatorer. Detta innebär att inte samtliga utbildare och examinatorer ingår, eftersom det för varje tillstånd i praktiken kan finnas flera personer som undervisar/examinerar. För organisationerna SNOFED och SVEMO har dock samtliga utbildare och examinatorer ingått i enkäten. Elevurvalet för moped- enkäten består av elever i åldrarna 15–. För snöskoter- enkäterna har ingen specifik åldersgrupp valts ut. Nedan följer en redogörelse för de för utredningen viktigaste slutsatserna av enkäten. – Det kan nämnas att uppläggningen av denna har skett i nära samarbete med oss. 5.3.1Sammanfattning av undersökningen avseende mopeder En majoritet av elever och föräldrar upplever det som lätt att få den information som behövs om förarbeviset och utbildningen. Hälften av eleverna har utbildats och examinerats av trafikskolor och ca en tredjedel av detaljister. Eleverna ger sina utbildare medelbetyget 4,2 på en femgradig skala. Hälften av utbildarna och examinatorerna anser dock att kraven för att få bli utbildare/examinator är för lågt satta. Sex av tio utbildare/examinatorer i undersökningen har själva inte genomgått Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i Det kan också konstateras att sex av tio elever anger, att samma person som genomförde deras utbildning också genom- förde examinationen. Generellt sett är både elever och föräldrar nöjda med utbildningen och ger utbildningen och utbildningsmaterialet medelbetyget 4,0 på en femgradig skala. av eleverna har haft ett skriftligt material, och för åtta av tio elever har läraren undervisat muntligt. Det innebär att alla inte har haft någon muntlig undervisning av läraren. Åtta av tio elever är nöjda med andelen teori i utbildningen, men bara fem av tio är nöjda med andelen praktik. Merparten av eleverna uppger att de har genomgått en utbildning om 1–, medan merparten av utbildarna anger fler antal timmar. Liknande gäller för de praktiska momenten. av eleverna uppgav att ingen praktik förekom alls, vilket kan jämföras med en procent av utbildarna. Genomsnittskostnaden för utbildningen är enligt elever och föräldrar . Nio av tio elever har haft en examination som innehöll ett enskilt skriftligt teoriprov. anger att de inte hade något teoriprov alls under examinationen. har haft enskilt körprov och har haft körprov i grupp. uppger att de inte har haft något körprov. har haft genomgång av de skriftliga svaren på teoriprovet och av felaktigheterna vid körprovet. Huvuddelen inom samtliga grupper anser att kraven för att bli godkänd på kunskaps- provet är rimliga. Dock anser av eleverna, av föräldrarna, av utbildarna och av examina- torerna att kraven för att bli godkänd är för lågt satta. Av examinatorerna anger att de teoretiska kunskaperna bland eleverna är otillräckliga och att de praktiska kunskaperna är otillräckliga. får examination genomföras av alla utbildningsanordnare som är godkända av . av examinatorerna och av utbildarna är nöjda med det. En stor andel, 49 SOU 2005:45 Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i procent av examinatorerna och av utbildarna, anser dock att examinationerna endast borde få utföras av trafikskolor godkända av . Nästan samtliga utbildare och examinatorer anser att en utbildningsplan är viktig. Sju av tio anser att den skall fungera så att den måste följas och att den skall vara detaljerad samt standardiserad av . Synen på tillsynsverksamhet varierar och fyra av tio ser den som otillräcklig. Intresset av att få köra direkt efter avklarat prov En majoritet i samtliga grupper anser att den som har klarat provet borde få sitt förarbevis direkt i handen. av utbildarna, av examinatorerna och 11–i övriga grupper instämmer dock inte häri. En majoritet i samtliga grupper instämmer i att det tar att få förarbeviset från . av föräldrarna, av eleverna, av examinatorerna, av utbildarna och av detaljisterna instämmer dock inte i detta påstående. Attityder till trafiksäkerhetsfrågor och mopedkörning Flertalet i samtliga grupper anser att utbildning för moped klass I behövs och att den skapar säkrare förare. Flertalet anser också att det är viktigt att använda hjälm och att det borde vara foto på förarbeviset. Majoriteten är nöjd med de åldersgränser som gäller för att få köra en moped klass I och en moped klass II. Majoriteten i samtliga grupper anser att utbildning motsvarande den som finns för moped klass I borde finnas för moped klass II och att förarbevis borde kunna återkallas vid misskötsamhet. Det skall noteras att eleverna har attityder som inte pekar mot trafik- säkerhet i lika hög grad som övriga gruppers attityder. Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i 5.3.2Sammanfattning av undersökningen avseende snöskotrar Enbart snöskoterutbildning och inte terränghjulingutbildning ingår i enkäten. Majoriteten av eleverna är nöjd med informationen om utbild- ningen och förarbeviset. Sju av tio har examinerats och utbildats av ett studieförbund, en förening eller en klubb. Utbildarna får av eleverna medelbetyget 4,1 av 5. En tredjedel uppger att samma person som har genomfört deras utbildning också har examinerat dem. I stort sett samtliga utbildare och av examinatorerna har genomgått ut- bildning. Majoriteten av examinatorerna och utbildarna anser att kraven för att få bli utbildare/examinator är rimliga, men av examinatorerna tycker att kraven för att bli examinator är för låga, och av utbildarna tycker att kraven för att bli utbildare är för låga. Eleverna är generellt sett nöjda med utbildningen och ger den medelbetyget 4,1 av fem. Flertalet () har i utbildningen kommit i kontakt med ett skriftligt utbildningsmaterial och nio av tio har haft muntlig undervisning av läraren. av eleverna och av utbildarna är nöjda med andelen teori i utbildningen. Något färre är nöjda med andelen praktik (av eleverna och av utbildarna). Meningarna går isär mellan elever och utbildare angående hur mycket teori utbildningen innehöll. Merparten av eleverna uppger sig ha genomgått en utbild- ning mellan 1–teori, medan merparten av utbildarna anger att deras utbildningar innehåller mer teori. SOU 2005:45 Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i uppger att ingen praktik förekom, vilket kan jämföras med att av utbildarna uppgav detta. Bland de elever (två tredjedelar) som visste vad utbildningen kostade anges en medel- kostnad på . Nio av tio elever har haft ett enskilt skriftligt prov. har haft körprov i grupp och har haft enskilt körprov. har haft genomgång av de felaktiga svaren på teoriprovet. Majoriteten inom samtliga grupper anser att kraven för att bli godkänd på kunskapsprovet är rimliga. av eleverna, av utbildarna och av examinatorerna anser dock att kraven är för lågt satta. Majoriteten av examinatorerna, , anser att den teoretiska kunskapen bland de elever som examineras är tillräcklig, medan anger att den är otill- räcklig. av examinatorerna anser att den praktiska kun- skapen hos dem som examineras är otillräcklig. av examinatorerna och av utbildarna är nöjda med dagens system, som innebär att examination får genomföras av alla som är godkända av . tillsynsverksamhet och synen på utbildningsplanen Att en utbildningsplan är viktig anser nästan samtliga utbildare och examinatorer. av examinatorerna och av utbildarna tycker att utbildningsplanen skall vara standardiserad av och fungera så att den måste följas. Ett fåtal utbildare och examinatorer har varit föremål för tillsyn; 12–och 43–ser tillsynsverksamheten som otillräcklig. Intresset av att få köra direkt efter avklarat prov En majoritet i samtliga grupper, 61–, anser att den som har klarat provet skall få sitt förarbevis direkt i handen. Hälften av eleverna, , och av utbildarna tycker att det tar att få förarbeviset från Det kan dock Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i noteras att en relativt stor andel, av eleverna, inte in- stämmer i detta påstående. Skillnad mellan utbildning i trafikskola och utbildning genom studieförbund, förening eller klubb En större andel av de elever som genomgått utbildningen genom studieförbund, förening eller klubb, i jämförelse med dem som genomgått utbildning genom trafikskolor, anger att de hade genomgång av sina felaktiga svar vid examinationen, att de hade teori, och att det var olika personer som genomförde utbildningen och examinationen. 5.4Vägverkets intensifierade tillsynsverksamhet 2003-2004 Som ett led i kartläggningen av utbildningen och examinations- verksamheten har genomfört en tillsyns- verksamhet och . Den omfattar 20 utbildare (mopedhandlare, organisationer och trafikskolor), varav 17 utbildar för förarbevis för moped klass I och tre för förarbevis för terrängskoter. Det går inte att lägga denna tillsyn till grund för någon statistisk sammanställning, eftersom alltför få utbildare omfattas, men resultatet ger ändå värdefull information. Tillsynen visade överlag att för många utbildare inte hade tillräcklig kunskap och kompetens för att utbilda och examinera för moped klass I. Endast fem av 20 uppfyllde de av fast- ställda kraven för utbildning. Hos nio av dem konstaterades allvar- liga brister. Dessa bestod i bl.a. dålig metodik och pedagogik, att kursplanens mål inte uppfylldes, att det i vissa fall inte fanns någon utbildningsplan, att tiden för utbildningen var för kort och att de platser som användes för de praktiska övningarna var olämpliga från trafiksäkerhetssynpunkt. SOU 2005:45 Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i 5.5Snöskoterrelaterade dödsfall under 30 säsonger i norra Rapporten dödsfall under 30 säsonger i norra (av docenten och professorn , vid , 2004) visar sammanfattningsvis följande. Under snöskotersäsongerna 1973/74 /03 obducerades vid Rättsmedicinska avdelningen i 194 snöskoteråkare från de fyra nordligaste länen. I genomsnitt omkom 6,5 snöskoteråkare per säsong med en större andel under studieperiodens senare del. Majoriteten av olyckorna skedde i mörker (). I hälften av fallen skedde olyckan på en sjö, förolyckades i skogsterräng och på väg. Medelåldern hos de omkomna var och var män. Hälften omkom till följd av trubbigt våld och drunknade. Majoriteten () av förarna var alkohol- påverkade med en medelalkoholkoncentration på , varav låg över gränsen för grovt rattfylleri. I av fallen bedömdes alkoholen starkt ha bidragit till olyckan, och i bedömdes en för hög hastighet ha varit bidragande till den dödliga utgången. I av fallen skedde olyckan under fritid och åtta av tio omkom under korta snöskoterturer. Preventiva åtgärder enligt rapporten Den höga andelen alkoholpåverkade förare och även passagerare på snöskoter och den höga genomsnittliga promillehalten var oförändrad under hela studieperioden och förklarar troligtvis en stor del av problematiken bakom dödliga snöskoterolyckor. Det finns en korrelation mellan hög blodalkoholkoncentration och leverförfettning, vilket indikerar att kroniskt alkoholmissbruk förelåg hos flera av de alkoholpåverkade förarna. Förklaringen till att snöskoterkörning under alkoholpåverkan är så vanligt förekommande kan vara allmänhetens attityd till snöskoteråkning och alkohol samt den minimala risken för att bli upptäckt. Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i Alkoholpåverkan måste ges högsta prioritet i det förebyggande arbetet. Det gäller inte något krav på att använda hjälm vid snöskoteråkning men i praktiken är hjälmanvändningen hög i . En tidigare undersökning (jfr artikel i 53:196-199:1994 av U. , A. och M. ) tyder på att ett hjälmtvång inte skulle reducera antalet skadade eller omkomna snöskoteråkare markant. Nämnda undersökning visar också att det oftare är alkoholpåverkade förare som inte använder hjälm, vilket innebär att en hjälmlag indirekt skulle medföra att skoterfyllerister lättare skulle upptäckas. Utöver alkoholen är hög fart med snöskotern en vanlig olycks- orsak, särskilt hög fart på is där skotern har vält. Det är därför av största vikt att riskerna med hög fart på till synes plana områden betonas. Vid en analys av de viktigaste skadeförebyggande åtgärderna i fråga om utrustning bedöms ökad chans till överlevnad ha förelegat i av fallen om flytoverall hade använts, i om hjälm hade använts, i om mobiltelefon hade använts och i om värmeplagg eller nödproviant hade använts. Utredningen arrangerade en hearing i till vilken ett 30-tal organisationer och myndigheter bjöds in. Deltagarna medverkade i en diskussion utifrån i förväg utskickade överläggningsämnen. Dessa var i huvudsak utformade utifrån utredningsdirektiven och berörde mopeder klass I, mopeder klass II, mopedbilar, terränghjulingar och snöskotrar. Här görs en sammanfattning av de ställningstaganden som berör de viktigaste delarna i vårt arbete. Moped klass I – krav för att få köra m.m. framförde ståndpunkten att ålderskravet för att få köra en moped klass I borde höjas till . Motivet var att en 16-åring generellt sett har en större mognad än en 15-åring och att flertalet länder i har en 16-års gräns för denna typ av moped. SOU 2005:45 Sammanställning av fakta och synpunkter om mopeder och terrängskotrar i NTF framhöll att dagens ålderskrav borde behållas, dvs. Se vidare i avsnitt 8 om NTF:s senaste ställningstagande till ålders- kravet. McRF och CSR uppgav att de var emot en höjning av dagens 15- års krav. menade att åldersfrågan är en utvecklingspsykologisk fråga som måste ses i relation till vilken utbildning m.m. som krävs för att få köra moped och inte kan ses isolerad. Innehållet i utbildningen för moped klass I uttalade att mopedutbildningen borde kvalitetssäkras genom att endast trafikskolor skulle få rätt att examinera för förarbevis. Den teoretiska delen av utbildningen borde mera än likna utbildningen för lätt motorcykel. McRF betonade vikten av att utbildningsplanerna följs och att utbildningen är tillgänglig för alla. Organisationen menar att det finns en skillnad i mopedanvändningen mellan landsbygden och städerna. Utbildningens former måste vara sådana att ungdomarna tar till sig budskapen på ett bra sätt. CSR ansåg att de nuvarande reglerna var tillräckliga och att enkelheten borde behållas samt att priset för utbildningen inte fick bli för högt. uppgav att utbildningens innehåll enligt dagens föreskrifter från var bra men att man måste se till att utbildarna verkligen lever upp till utbildningskraven, vilket är en tillsynsfråga. Ett minimikrav på visst antal undervisningstimmar skulle med fördel kunna anges av i föreskrifter. SNOFED och framförde önskemål om övningskörning i trafik i utbildningen för moped klass I. Bör man införa utbildning även för mopeder klass II? Företrädarna för , , , , och var positiva till att införa obligatorisk utbildning som krav även för att få köra en moped klass II. De motiv som gavs var i huvudsak följande.