sou · GTB3105d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Deltidsjobb som tillkommer i en allmän strategi ämnad att minska arbetskraftskostnaderna genom lägre löner och enklare arbetsuppgifter, kan skapa ett sekundärt segment av arbets- marknaden. Detta sekundära segment består av anställningar som karaktäriseras av låga timlöner, korta anställningstider, litet utrymme för kompetensutveckling, få eller inga befordrings- möjligheter, samt deltidsanställningar som ofta är kortare än 20 7En studie av & Cosgrove (1993) stöder detta resonemang. Även i och i medför löneinkomster under en viss nivå lägre sociala avgifter. Se Burchell, (1997). 8I en statistisk analys visar dock Levenson (1996) att det inte har förekommit någon trend- mässig ökning av antalet deltidsanställda i och . Statistik sammanställd av (1999) ger en överblick angående omfattningen av sekundära deltidsjobb i och andra europeiska nationer. Tabell 2 kolumn (1) visar statistik över medianlönen för deltidsanställningar jämfört med heltids- anställningar i ett urval av europeiska länder. Ett genomgående mönster för samtliga länder i tabellen är att medianlönen för deltidsarbete minskar mer för män än vad den gör för kvinnor. tillsammans med och utmärker sig med en relativt liten minskning av medianlönen för kvinnor. Svenska män har också en relativt liten minskning av medianlönen. förefaller alltså ha färre deltidsarbeten i det sekundära arbets- marknadssegmentet jämfört med andra europeiska nationer, i alla fall med avseende på medianlönens storlek. Exempelvis har en betydligt större minskning av medianlönen för deltidsarbete. Andelen tidsbegränsade anställningar ökar vid deltidsanställning i , men ökningen är inte exceptionell i jämförelse med och . Det indikerar dock att deltidsanställningarna har en tendens att uppträda i ett sekundärt segment på arbetsmarknaden. Värt att notera är att andelen tidsbegränsade deltidsanställningar är genomgående högre för män än för kvinnor. Ytterligare en faktor som pekar mot ett sekundärt segment av arbetsmarknaden är att deltagandet i personalutbildning som åtminstone delvis betalas av arbetsgivaren minskar för deltids- anställda kvinnor jämfört med heltidsanställda. En viss mängd personalutbildning utgör en lika stor utgift för deltidsanställda som heltidsanställda. Det betyder att jobb som kräver personalutbild- ning blir mer lönsamma om de anställda arbetar heltid, eftersom avkastningen i arbetstimmar efter utbildningsinvesteringen ökar. Därför är det troligt att arbetsgivarens efterfrågar fler deltids- anställningar vid jobb som kräver lite personalutbildning. Slutligen visar kolumn (4) att andelen deltidsarbete som är kortare än är relativt lågt i . Bilaga 4 SOU 2005:105 Egenskaper för deltidsanställningar i ett urval av europeiska (1)Mediantimlön för deltidsanställda 1995, procent av mediantimlön för heltidsanställda. (2)Andelen tidsbegränsade heltids- och deltidsanställningar av totala antalet anställningar, 15 för respektive kön, 1997. (3)Andelen deltagande i personalutbildning som åtminstone delvis betalas av arbetsgivare, 1994. (4)Förekomst av kort deltid (vanlig arbetstid mindre än 20 tim./vecka) och lång deltid (vanlig arbetstid mindre än 30 tim./vecka), 1997, procent av total anställning. b)Hög osäkerhet Källa: (1999). Både i det primära och i det sekundära segmentet av arbets- marknaden kan deltidsarbete användas för att koncentrera arbets- insatsen till särskilda tidpunkter eller under vissa perioder . Deltidsanställningar kan vara ett sätt att effektivisera användningen av arbetskraften genom att skapa en mer flexibel arbetstid än vad som är möjligt med heltids- anställningar. Enbart i det primära segmentet anpassar sig arbets- givaren sin efterfrågan av deltidsanställda efter arbetstagarnas önskemål om deltidsarbete. 2.4Frivillig deltid blir ofrivillig Deltidsanställningen är ett resultat av minskat arbetstidsutbud från arbetstagaren och minskad arbetstidsefterfrågan från arbetsgivaren. Vid frivilligt deltidsarbete kan vi tänka oss att det sker en förhandling vid anställningstillfället som resulterar i en jämvikt där utbuds- och efterfrågekurvan möts. I Figur 3 ovan illustreras hur både en minskad efterfrågan av arbetstid från arbetsgivaren () och ett minskat utbud av arbetstid från arbetstagaren () resulterar i en ny jämvikt med arbetstiden h2 och samma timlön som vid heltidsanställning, w1. Den minskade arbetstiden kan vara ett resultat av att arbetsgivaren anpassar sin efterfrågan till arbets- tagarens önskemål om deltidsarbete, vilket är i linje med arbets- givarens anpassningsstrategi (iii) ovan. Frivilligt deltidsarbete kan även vara ett resultat av att arbetstagarens minskade arbets- tidsutbud sammanfaller med arbetsgivarens på förhand givna efterfrågan. Arbetsgivaren kan efterfråga deltidsanställningar på grund av lägre arbetskraftskostnader (i) eller mer flexibla arbets- tider (ii). Deltidsarbetslöshet uppstår när förhandlingen vid anställnings- tillfället inte resulterar i en ny jämvikt, utan arbetstagarens arbets- tidsutbud vid lönen w1 överstiger arbetsgivarens efterfrågan. Det är en etablerad syn inom forskningslitteraturen på området att deltidsarbetslöshet innebär ett underutnyttjande av arbetskraft, och bör uppmärksammas i samma utsträckning som öppen arbets- löshet.9 I en studie av (2001) baserad på en arbets- kraftsundersökning från uppger arbetstagarna ungefär hur många ytterligare timmar som de skulle föredra att arbeta i sitt aktuella jobb. På det sättet kan författarna kartlägga tre kategorier av arbetstagare: heltidsanställda, frivilligt deltidsanställda och ofrivilligt deltidsanställda. Deltidsarbetslöshet kan betraktas som ett resultat av beslut som både arbetsgivaren och arbetstagaren har tagit. Arbetstagaren väljer mellan att delta eller inte delta på arbetsmarknaden. De som valde att delta på arbetsmarknaden väljer i sin tur mellan att söka deltidstjänst eller heltidstjänst. Arbets- givaren å sin sida väljer mellan att anställa arbetskraft på deltid eller på heltid. De deltidsanställda kan antingen rekryteras från den grupp av arbetstagare som själva har valt att arbeta deltid eller från de arbetstagare som söker en heltidstjänst. I det senare fallet blir arbetstagaren ofrivilligt deltidsarbetande och därmed deltids- arbetslös. Uppgifter om olika egenskaper hos arbetstagarna, näringsgrenar och yrken gör det möjligt att statistiskt undersöka vad det är för faktorer som påverkar förekomsten av ofrivilligt deltidsanställda. Studien visar att högre utbildning, region med låg arbetslöshet, högre ålder10 ökar arbetsutbudet som det ökar sannolikheten att arbetstagaren får en heltidsanställning. 9Se Stratton (1996). 10Ålder har en positiv effekt för män men en negativ effekt för kvinnor. Enskilda faktorer som ökar sannolikheten att en person som vill arbeta heltid blir deltidsarbetslös (ofrivilligt deltidsarbetande) är jobbets näringsgren (handel, utbildning och hälso- och sjukvård), yrkesgrupp (biträden, försäljning, service), region med hög arbetslöshet, frånvaro av universitetsutbildning och lägre ålder. Kvinnor är oftare deltidsarbetslösa därför att de är överrespresen- terade i de näringsgrenar och yrken som leder till hög deltids- arbetslöshet. En svensk undersökning av (2005) bekräftar att region med hög arbetslöshet, arbete inom handel, service och hälso- o sjukvård, samt lägre utbildning ökar risken att bli deltidsarbetslös. Individer födda utomlands har även en större risk att bli deltidsarbetslösa.11 Deltidsjobben är en signifikant andel av sysselsättningsökningen inom under 80 och 90-talen. Cirka hälften av tillväxten av sysselsättningen utgjordes av deltidsanställningar.12 I minskade sysselsättningen , vilket förklaras av den djupa ekonomiska krisen . Andelen sysselsatta som vanligen arbetade minskade från till Därefter var den årliga tillväxten av heltidssysselsatta (35 + timmar ) medan tillväxten för deltidssysselsatta () var 0,59 procent.13 Antalet deltidssysselsatta kvinnor sjönk , medan antalet deltidssysselsatta män ökade. Frågan är vilken betydelse deltidsarbetets utveckling har för sysselsättningen och arbetslösheten. Det finns argument för att deltidsanställningar stimulerar tillväxten av arbetstillfällen. Deltids- jobben ökade flexibilitet i schemaläggning och anpassning efter arbetsbelastningen ökar arbetsgivarnas möjligheter att nyanställa. Det skapas arbetskraftstillfällen som kan leda till 11Studien baseras på databas , som omfattar samtliga individer i . Deltidsarbetslösa identi- fieras genom uppgifter om individen har varit inskriven hos arbetsförmedlingen som deltids- arbetslös eller tillfälligt timanställd. 12Den årliga tillväxten av sysselsatta inom EU12 var , varav var deltidsanställningar och var heltidsanställningar. (1999). 13SCB (2005). Ett argument mot deltidsanställningar är att de kan skapas på bekostnad av heltidsjobb. Två deltidsanställningar med sämre arbetsmiljö och lägre löner kan ersätta en heltids- anställning som har bättre arbetsmiljö och högre lönenivåer. Uppfattningen om deltidsarbetets roll är alltså beroende av vilken inställning som man uppfattar att arbetsgivaren har till deltids- anställningarna. Liksom i resonemanget om arbetstagarnas utbud och arbets- givarnas efterfrågan av deltidsjobb, verkar ramverket av arbets- marknadslagar, kollektivavtal, försäkringssystem ha en stor betydelse för deltidsarbetets inverkan på arbetskraftens tillväxt och arbetslösheten. lyfts ofta fram som ett tydligt exempel där minskad arbetslöshet och ökat sysselsättning har förenats med ökat deltidsarbete.14 De deltidsarbetandes attityd till sitt arbete har kartlagts av den Europeiska Kommissionen (2000). Ett genom- gående mönster är att ju större andel kvinnor i arbetskraften som arbetar deltid desto färre av de deltidsanställda kvinnorna skulle vilja arbeta heltid. I de sydeuropeiska länderna , och utgjorde andelen deltidsarbetande kvinnor av den kvinnliga arbetskraften. Av dessa ville arbeta heltid. I var andelen deltidsarbetande av arbetskraften, och av dessa ville färre än arbeta heltid. Ett liknande mönster framgår vid jämförelser av nationella arbetskraftsundersökningar som mäter förekomsten av ofrivilligt deltidsarbete.15 När heltidsanställningarna ökar, kan det betyda att de ofrivilliga deltidsanställningarna minskar, eftersom det finns en större efter- frågan på heltidsanställda som absorberar de arbetstagare som är deltidsarbetslösa och har en ofrivillig deltidsanställning. Dessutom kan de frivilliga deltiderna minska, om företagen har svårt att besätta tjänsterna och måste förmå deltidsanställda att öka sin arbetstid. Det är också tänkbart att det frivilliga deltidsarbetet ökar, eftersom företagen vill ha anställda som arbetar skift och utgör en extra buffert. Effekten av en sysselsättningsökning för frivilliga deltidsanställningar kan alltså gå åt båda hållen. En sysselsättningsökning medför att arbetslösheten minskar. Arbetslösheten kan dock minska långsammare än vad sysselsätt- ningen ökar om det sker en strukturomvandling på arbetsmarknaden, med ökad efterfrågan på unga nyutbildade 14Ours & Lomwel (2003). 15OECD (1999). arbetstagare och immigranter. I det sammanhanget är det intressant att studera om deltidsarbetslösheten minskar långsammare eller snabbare än arbetslösheten. Om deltidsarbetslösheten minskar långsammare, är det ett tecken på att deltidsarbetslösa har det svårt att få nya anställningar trots att de är sysselsatta på arbets- marknaden. Det är möjligt att det finns en stigmatiserande effekt av att vara deltidsarbetslös. Mekanismen bakom ökningen av deltidsanställningarna under 80 och 90-talet i har studerats av (2003). Det förekommer en variation mellan de nordamerikanska delstaternas tillväxt av deltidsarbete, beroende på näringsstruktur och demogra- fisk struktur. När kontrollerar för denna variation, och därmed isolerar effekten av den ökade sysselsättningen på tillväxten av deltidsjobb, finner han följande. Sysselsättningens tillväxt under 80 och 90-talet innebar en minskad anställning av ofrivilligt deltids- anställda. Minskningen var dock mindre än , vilket kan förklaras av ett ökat utbud av lågutbildad kvinnlig arbetskraft . Arbetslösheten minskade dess- utom mer än de ofrivilligt deltidsanställda, vilket tyder på att arbetsgivare kan betrakta deltidsarbetslöshet som ett tecken på att individen har sämre förutsättningar än genomsnittet. Deltidsarbete kan alltså ha en stigmatiserande effekt för de arbetstagare som vill öka sin arbetstid till heltid. Det är också ett tecken på att ofrivilligt deltidsanställda delar de svårigheter att etablera sig på arbets- marknaden som många arbetslösa med otillräcklig utbildning och arbetslivserfarenhet har. De frivilligt deltidsarbetande ökade som en konsekvens av sysselsättningsökningen å andra sidan både under 80 och 90-talet. Ökningen var dock inte statistiskt signifikant . En möjlig förklaring är att den stora efterfrågan av deltidsanställda sammanföll med ett ökande utbud av kvinnor som ville arbeta deltid. ändrades åldersstrukturen och de äldre kvinnorna som arbetade deltid sökte sig till heltidsjobb. En slutsats från studien är att en ökad sysselsättning inte per automatik minskar problemen för undersysselsatta arbetstagare. Deltidsarbetslöshet uppstår när arbetstagarens utbud av arbetstid överstiger arbetsgivarens efterfrågan. Uppkomsten av deltids- arbetslöshet är i grunden styrt av varför det förekommer deltids- anställningar. Arbetsgivarens motiv bakom deltidsanställning är i huvudsak tre: minskning av arbetskraftskostnaderna, effektivi- sering och mer flexibel användning av arbetskraften, samt anpass- ning till arbetstagarens önskemål om arbetstid. För män utgör ofta deltidsarbetet en tillfällig anställningsform i början och slutet av arbetslivet, medan kvinnor i större utsträckning använder deltids- arbetet för att kombinera arbetsbehovet från hushåll och familjeliv med ekonomiskt oberoende. Deltidsarbetslöshet förekommer i regel i ett sekundärt segment av arbetsmarknaden, som karaktärisera av lägre utbildningskrav, lägre löner och kortare anställningstider. Deltidsarbetslöshet kan bero på att arbetstagaren inte har kvalifikationer till att söka heltidsjobb eller begränsad geografisk rörlighet till platser där det finns heltidsjobb. Arbetsgivaren kan även skapa en inlåsning av arbetstagare genom att inte erbjuda befordringsmöjligheter och kompetensutveckling. Deltidsarbetslöshet är i grunden ett resultat av begränsad rörlighet och otillräcklig vidareutbildning på arbets- marknaden. 3Förslag till reform för stärkt rätt till heltidsanställning Regeringen har beslutat om att utreda hur arbetstagarnas rätt att arbeta heltid kan stärkas. Utredningens direktiv anger följande: Utredaren skall överväga om det bör införas en reglering som begränsar arbetsgivarens möjligheter att anställda på deltid, men som medger undantag när så är befogat utifrån t.ex. verksamhetens behov. En sådan reglering skall emellertid även beakta att arbetstagare kan ha önskemål om att vara deltidsanställda.16 Deltidsanställningar skall alltså begränsas till de fall när det är uppenbart att heltidsarbete inte kan komma till stånd på grund av arbetets innehåll, samt till de fall när arbetstagaren uttryckligen vill 16 Kommittédirektiv 2004:50. På det sättet begränsas arbetsgivarens möjlighet att organisera arbetet med avseende på de anställdas arbetstid. Denna begränsning syftar till att stärka den anställdes inflytande över arbetstidens längd, vilket i sin tur avser att minska deltids- arbetslösheten. Den tänkta reformen som är under utredning (i fortsättningen heltidsreformen) innebär att nyanställningar förutsätts vara på heltid, om inget annat avtalas vid anställningstillfället. Undantag från heltidsanställningen kan antingen ske på arbetsgivarens eller arbetstagarens initiativ. Arbetsgivarens initiativ till deltidsanställ- ning kommer att begränsas av nya restriktioner i lagstiftningen, medan arbetstagarens möjlighet till deltidsanställning blir oförändrad. Vi analyserar en modell av heltidsreformen där arbetsgivarens möjlighet att anställa på deltid är beroende av hur många anställda det finns i företaget.17 Bakgrunden till denna utformning är att arbetsgivare med många anställda kan antas ha större möjligheter att organisera sin verksamhet så att deltidsanställningar inte är nödvändiga för att kunna bedriva verksamheten. Antalet anställda tjänar som en indikation på hur svårt det är för företaget att organisera sin verksamhet med heltidsanställd personal. Ett företag med många anställda förutsätts ha lättare att utforma heltids- tjänster för de anställda som önskar det, utan att det skadar verksamhetens effektivitet och lönsamhet. Tre alternativ kommer att analyseras: Nyanställda ska erbjudas heltidsanställning. Arbetsgivaren får göra undantag från kravet på heltidsanställning med hänsyn till arbets- tagarens önskemål att arbeta deltid. Detta gäller även timanställda. Bisysslor ingår dock inte i målgruppen. Samma som Alternativ 1 men med ett generellt undantag för företag med färre än 20 anställda. 17 kan i detta sammanhang även innefatta organisation eller myndighet. Samma som Alternativ 1 men generellt undantag för företag med färre än 50 anställda. Alternativ 1 har således den mest restriktiva utformningen, där undantag från heltidsanställningar enbart får ske enligt arbets- tagarens önskemål. Alternativ 2 och 3 medger att företag med färre än 20 respektive 50 anställda kan anställa på deltid utan arbets- tagarens uttryckliga önskan. 3.3Konsekvenser av heltidsreformens Alternativ 1 Hur påverkas anställningsprocessen och det fortsatta anställnings- förhållandet av den reglering som beskrivs i Alternativ 1? För att analysera denna fråga kommer vi att utgå från en arbetsgivare som utan en tänkt heltidsreform skulle rekrytera personal för att anställa dem på deltid. Deltidsreformen enligt Alternativ 1 tvingar dock arbetsgivaren att utlysa en heltidstjänst. antar vi att en deltidsanställning inte är en nödvändig förutsättning för att det ska ske något anställningsförhållande, vilket däremot kan vara fallet vid vissa anställningar där arbetsuppgifterna alltid koncentreras under dygnet.18 Arbetstagare som vill arbeta heltid och därmed har rätt till en heltidsanställning, kommer att medföra en högre lönekostnad än de arbetstagare som vill arbeta deltid. Därför är det troligt att arbetsgivaren i en anställningsprocess kommer att anställa de kandidater som uppger att de vill arbeta deltid, även om det lediga jobbet utlyses som en heltidstjänst. Dessutom kan den arbets- sökande som vill ha en heltidstjänst känna sig tvungen att uppge för arbetsgivaren att hon vill arbeta deltid eftersom hon vet att annars får hon ingen anställning. Resultat blir således att rätten till heltid inte stärks. Detta resonemang är en tillämpning av teorin om adverse selection inom försäkringsmarknaden.19 Denna teori beskriver hur 18Tidningsbud är ett uppenbart exempel på ett sådant jobb. Detta jobb kan betraktas som en bisyssla och ingår därför inte i lagstiftningens målgrupp av anställningar. 19En tidig referens inom detta område är Rothschild & Stiglitz (1976). det kan ske ett snedvridet urval av försäkringstagare till en försäkringsgivare. Vi antar att en försäkringsgivare kan ta ut en viss premie av försäkringstagaren. Om försäkringsgivaren kan observera vilken risk för skada som varje försäkringstagare bär med sig, kommer försäkringsgivaren att välja de individer som innebär en låg risk. Individer med låga risker samlas hos försäkringsbolaget, som därmed får en högre avkastning från premieinbetalningarna. Individer med höga risker ställs utan försäkring, eller hänvisas till ett offentligt försäkringsbolag som är skyldigt att acceptera alla försäkringstagare. Det offentliga försäkringsbolaget behöver i så fall ta ut högre för att kunna kompensera den större förekomsten av skador.20 Slutresultatet blir en sämre spridning av individernas risker i samhället, vilket skapar en samhällsekonomisk kostnad i form av högre för individer med hög risk. Om vi tillämpar detta resultat på arbetsmarknaden och den aktuella begränsade möjligheten att anställa på deltid, innebär det att arbetstagare som frivilligt vill anställas på deltid motsvar en låg risk för arbetsgivaren med avseende på framtida lönekostnader. En arbetstagare som vill arbeta heltid, kommer däremot att betraktas som en hög risk, eftersom den framtida lönekostnaden sannolikt blir högre. Endast lågrisk-arbetstagaren kommer i så fall att få en anställning. som deltidsarbetslösheten skulle minska, eftersom de nyanställda vill arbeta deltid, kommer heltids- arbetslösheten att öka eftersom de grupper som var deltidsarbetslösa och deltidsarbetande nu istället är heltids- arbetslösa. Låt oss för ögonblicket återgå till resonemanget om försäkrings- marknaden, och anta att försäkringsgivaren inte kan observera huruvida försäkringstagaren medför en hög risk eller en låg risk. I ett sådant fall kan försäkringsgivaren få en snedvriden rekrytering av högriskindivider, eftersom det är dessa individer som är i störst behov av en försäkring. När kostnaderna för försäkringsbolaget ökar på grund av försäkringstagare som ofta råkar ut för skada, måste premierna höjas, vilket i sin tur ytterligare ökar sned- rekryteringen. En försäkringsmarknad kan därför upphöra att fungera om inte försäkringsgivaren kan särskilja mellan högrisk- och lågriskindivider. 20 En offentlig försäkringsgivare kan möjligen ta ut lika låga som den privata, därför att skadekostnaderna kan täckas via den offentliga budgeten. I så fall är det en övervältring av försäkringskostnaderna till samtliga personer som får minskade offentliga medel på grund av högre kostnader för försäkringssystemet. Ett motsvarande problem skulle kunna uppstå vid rekryterings- processen av arbetstagare som vill arbeta deltid. Antag att arbets- givaren inte kan ta reda på om den nyanställde verkligen vill arbeta heltid eller deltid, och att den anställde, efter det att hon har anställts på deltid, i ett senare skeende kan utnyttja rätten till heltidsanställning. Under dessa antaganden skulle arbetsgivaren förmodligen bli mer försiktig med att utlysa lediga tjänster, eftersom de med stor sannolikhet i slutändan skulle medföra heltidsanställningar. Om en deltidsanställning är absolut nödvändig för arbetsgivaren, kan det tänkas att det lediga jobbet inte utannon- seras ut överhuvudtaget. En oönskad effekt av Alternativ 1 kan alltså bli att arbetsgivaren väljer ut arbetssökande som själva uppger att de vill arbeta deltid, om arbetsgivaren har möjlighet att göra ett sådant urval vid anställningsprocessen. att arbetstagare känner sig tvingade att uppge önskemål om deltid, för att överhuvudtaget få en anställning. att antalet ofrivilligt deltidsarbetande och därmed deltids- arbetslösa inte minskar. Om lagstiftaren som en motåtgärd mot denna oönskade utveckling ger arbetstagare som anställs på deltid rätten att förlänga sin arbetstid, kan effekten bli att arbetsgivaren i större omfattning väntar med eller helt avstår från att utlysa lediga tjänster. att antalet ofrivilligt deltidsarbetande minskar, som det sker en ökning av heltidsarbetslösheten. En reglering som begränsar arbetsgivarens möjlighet att anställa arbetskraft på deltid kan alltså påverka rekryteringsprocessen på ett sätt som i slutändan inte ger någon minskad deltidsarbetslöshet. Anledningen är att arbetsgivaren kan kringgå regleringen genom att anställa individer som frivilligt vill arbeta på deltid. Denna anpassning sker dock till priset av en mer omständlig och kostsam rekryteringsprocess. Man kan jämföra rekryteringsprocessen med en transaktion på en vanlig varumarknad: En köpare som inte tillåts att annonsera efter vara A måste istället komma i kontakt med olika försäljare av vara B och sondera om säljarna även har vara A. Dessutom kan köparen i denna tänkta transaktion inte sluta ett giltigt avtal med