sou · GTB373d10 · 2006-01-01 00:00:00 — Skillnader mellan mammans och pappans arbetsinkomst och betydelsen för pappornas uttag av föräldrapenning Denna PM analyserar hur pappor med barn födda tagit ut föräldrapenningdagar fram till och med det år barnet fyllt . Analyserna görs genom att mäta antal dagar pappan tagit ut. Huvudfrågan är om skillnaden i lön/arbetsinkomst mellan för- äldrarna påverkar deras uttag. Skillnaden mäts dessutom klassin- delad beroende på om mamman, pappan hade en inkomst under respektive över taket i föräldraförsäkringen. Analysen kan även ses som en uppdatering av tidigare studier kring föräldrarnas fördel- ning av föräldrapenningdagar. En uppdatering och revidering av resultaten i budgetpropositio- nen 2004/05 har gjorts vilken visar hur fördelningen av familjens föräldrapenningdagar såg ut beroende på om mamman, pappan eller bägge hade en inkomst under respektive över taket i föräldraförsäk- ringen.1 I hushåll där mammorna har en inkomst över taket och pappan har en inkomst under taket tar papporna ut av föräldrapenningdagarna. I hushåll där det motsatta gäller (dvs. pappans inkomst är högre och mammans lägre än taket) utnyttjar papporna av dagarna. Resultaten visar att i hushåll där båda föräldrarna har inkomster som överstiger taket och där bägge föräldrarna har inkomster under taket är pappornas uttag av föräldrapenningdagar . Utifrån dessa resultat tycks det inte bara vara det ekonomiskt mest rationella som avgör fördelningen av uttaget. Om det bara var 1 Beräkningar grundar sig på samtliga uttag av föräldrapenning . ekonomin som bestämde hur fördelningen av föräldrapenning- uttaget gjordes skulle männen ta ut en majoritet av dagarna i de fall då kvinnan har högre inkomst än männen. Det mest framträdande i resultatet är att i familjer där mamman har en inkomst över taket och pappan under taket tar pappan ut mest. En följdfråga är om skillnaden i pappornas uttag kan förklaras ytterligare om storleken på skillnaden i inkomst mellan mamman och pappan beaktas. utifrån ovan är således – påverkar skillnaderna i lön (året innan barnets födelse) pappornas uttag. Dessutom kontrolleras för övriga faktorer som har visat sig ha en sta- tistisk effekt2, detta för att renodla själva inkomstens inverkan på pappornas uttag. Underlaget för analysen är en samkörning av SCB:s LINDA-data- bas med RFV:s föräldrapenningregister åren 1999–2002. Analysen avser barn som är födda . Utifrån data är det bland annat möjligt att identifiera föräldrarnas och familjens egenskaper såsom t.ex. familjeförhållanden, inkomster, utbildning och föräldra- penninguttag. Familjernas egenskaper studeras . har också en majoritet av familjernas föräldrapenningdagar använts. Alla de föräldrapenningdagar respektive förälder tagit ut har summerats per förälder och hushåll över respektive period. Delar av dagar har räknats om till . Föräldra- penning enligt såväl lägsta nivån, garantinivån som sjukpennings- grundad nivå har beaktats i beräkningarna. Par som separerar samt par med adopterade barn som inte är födda och flerbarnsfödslar inkluderas inte i analysen. Sammanlagt analy- seras uttaget av föräldrapenning för 5 058 barn, eller 10 116 för- äldrar3. Urvalet har viktats med hänsyn till hushållets storlek och analysmaterialet är ett representativt urval av den delpopulation (sammanboende med barn födda ) som studeras. 2Se t.ex. , M., & Duvander, A-Z. (2002) Gender Division of Childcare and the Sharing of Parental Leave among New Parents in . 18:433–447 (2002), RFV (2002) Spelade pappamånaden någon roll. RFV Analyserar 2002:14. 3Vi har dock i redovisade analyser valt att exkludera föräldrar utan arbetsinkomst, dels förenklas beräkningsförfarandet, dels därför att skillnaderna jämfört med att inbegripa dem i analysen är mycket små. variabler som analyseras presenteras i följande tabell och i appendix redovisas deskriptiv statistik. Antal dagar pappan tagit ut Mammans arbetsinkomst + arbetsmarknadsstöd Mammans arbetsinkomst + arbetsmarknadsstöd i kvadrat Pappans arbetsinkomst + arbetsmarknadsstöd Pappans arbetsinkomst + arbetsmarknadsstöd i kvadrat Skillnaden mellan pappans och mammans arbetsinkomst i förhållande till Bägge föräldrarna under taket i föräldraförsäkringen Bägge föräldrarna över taket i föräldraförsäkringen Mamman över taket, pappan under taket Pappan över taket, mamman under taket Pappans minus mammans ålder Syskon finns i familjen vid barnets födelse Familjen bor i , eller Pappan jobbar inom privat sektor Pappan jobbar inom statlig sektor Pappan jobbar inom sektor Bägge föräldrarna högst gymnasial utbildning Bägge föräldrarna eftergymnasial utbildning Mamman eftergymnasial och pappan högst gymnasial utb. Mamman högst gymnasial och pappan eftergymnasial utb. Bägge föräldrarna födda i Pappan utlandsfödd mamman född i Mamman utlandsfödd pappan född i Den variabel som studeras är antal föräldrapenningdagar pappan tar ut mellan –2002. Hur pappans respektive mammans fördel- ning ser ut redovisas i följande diagram. En stor andel av papporna tar inte ut alls och en relativt stor andel tar ut omkring , den Mammorna tar däremot ut den avgjort största delen av familjens föräldrapenningdagar och störst andel återfinns kring . Pappans uttag av föräldrapenningdagar –2002 för barn födda Mammans uttag av föräldrapenningdagar –2002 för barn födda I tabellen nedan skattas effekten på pappornas uttag av föräldrarnas och familjens ekonomiska förhållanden, som hänsyn tas till andra egenskaper som kan tänkas påverka fördelningen av ut- tagna dagar. Flera tänkbara kombinationer av variabler är möjliga men vi redovisar här endast ett fåtal eftersom skillnaderna mellan modellerna generellt är små. Tre olika modeller har beräknats, med olika kombinationer av de ekonomiska variablerna. Den beroende variabeln är antalet för- äldrapenningdagar pappan tagit ut under den observerade perio- den.4 Alla parameterskattningar är statistiskt signifikanta vid en- procentsnivån, undantaget variabeln som indikerar om det redan fanns barn i familjen vid periodens början. I modell 1 skattas effekten av pappans arbetsinkomst han tar ut. En positiv parameterskatting betyder att ju högre inkomst pappan har desto fler dagar tar han ut, eller med andra ord, för varje ökning av pappans inkomst med tar pappan ut ytterligare . Om denna variabel kvadreras får man indikation på om ökningen i uttag fortsätter eller avtar vid ökade inkomster. En negativ parameterskattning antyder här att ökningen av pappans uttag av föräldrapenningdagar minskar vid höga inkomster. Skattningarna vilka indikerar om pappan och mamman har inkomster över respektive under taket i föräldraförsäkringen visar att då mamman har en inkomst över taket tar pappan ut fler dagar jämfört med familjer där mamman har inkomster under taket, detta oavsett om pappan har inkomster över eller under taket. Detta är något oväntat då tidigare analyser har visat att pappor med en inkomst över taket tar ut färre dagar. I kombination med att också mamman har en inkomst över taket tenderar dock mammans egen- skaper att dominera, eller snarare egenskaperna i dessa familjer har ett positivt samband med pappornas uttag. Den grupp som tar ut mest är då mamman har en inkomst över taket medan pappan har en inkomst under. I de fall då mamman har en inkomst under taket och pappan över taket tenderar pappan att ta ut minst antal dagar. Sammanfattningsvis tycks det mest ekonomiskt rationella avgöra vilken grupp som tar ut mest. Papporna tar ut mest då familjen 4 En identisk analys har gjorts även för pappans andel av familjens föräldrapenningdagar och utfallen uppvisar samma effekter och storheter. Vi har av pedagogiska skäl valt att här endast presentera antal uttagna dagar. förlorar minst, det vill säga då mamman har en inkomst över taket och pappan under taket. Minst tar de ut då de förlorar mest, det vill säga då pappan har en inkomst över taket och mamman en inkomst under taket. En uppsättning variabler vilka kan tänkas ha en stark effekt på pappornas uttag är om de arbetar inom statlig jämfört med privat sektor. De statliga avtalsförsäkringarna täcker upp en stor del av inkomstbortfallet vid föräldraledighet, vilket kan antas stimulera pappornas uttag. Liknande avtal finns även inom den privata sektorn, hur många som omfattas av dessa avtal är dock oklart5. Inte oväntat tar pappor anställda i den statliga sektorn ut fler dagar jämfört med privatanställda pappor. Detsamma gäller, om än i något lägre grad pappor i sektor. Pappor som saknar sektorstillhörighet är här en mindre restpost vilken vi, på grund av osäkerhet vilka som ingår, väljer att inte kommentera. Om familjen bor i en storstad tar pappan ut fler dagar jämfört med familjer i övriga delar av landet. Skillnaden i ålder mellan pap- pan och mamman är svag men positiv och statistiskt signifikant och antyder att ju större åldersskillnad mellan pappan och mamman desto fler dagar tar pappan ut. Om det föds ytterligare ett barn i familjen ökar detta pappornas uttag. Skattningarna av föräldrarnas utbildning kan till stor del sägas återspegla utfallen i tak variablerna. I familjer där bägge för- äldrarna har en högskoleutbildning (analogt med att bägge föräld- rarna har en inkomst över taket) tar pappan ut fler dagar, jämfört med familjer med högst gymnasieutbildning. Har pappan en högre utbildning jämfört med mamman tar han ut färre dagar och omvänt tar pappan ut fler dagar då mamman har högskoleutbildning och pappan gymnasieutbildning. Slutligen visar parameterskattningarna att i familjer där pappan är född i tar papporna ut mer än om han är utlandsfödd. Den grupp som tar ut mest är de då pappan är född i och mam- man utomlands. Det bör här noteras att det sannolikt finns stora skillnader beroende på vilka länder föräldrarna kommer ifrån men också hur länge de bott i landet.6 Storleksmässigt är skillnaden i uttag beroende på olika variabler inte så stora t.ex. så ska resultatet tolkas så att då pappan arbetar i den statliga sektorn tar han ut i snitt mer än en pappa som 5En kartläggning pågår av på , . 6En analys av hur utlandsfödda föräldrars föräldrapenninguttag fördelar sig genomförs inom av och . arbetar i privat sektor. Men om karakteristika för ett hushåll på många sätt är sådana som innebär att de i genomsnitt tar ut fler dagar jämförs med ett hushåll som inte har denna sammansättning kan den genomsnittliga skillnaden bli mycket stor. Exempelvis om jämförelse görs mellan ett hushåll med två högskoleutbildade, pap- pan arbetar i statlig sektor, mamman har en inkomst över taket men inte pappan och bägge är svenskfödda med ett hushåll där bägge har högst gymnasieutbildning, pappan arbetar privat, pappan har en inkomst över taket men inte mamman och bägge är utlandsfödda. Skillnaden i pappans uttag mellan grupperna skulle utifrån ovan jämförelse i genomsnitt bli . Jämfört med familjens totala antal föräldrapenningdagar kan det tyckas vara få dagar, men om man beaktar att det genomsnittliga antal pappan tagit ut var är skillnaden betydande. Vad som skiljer sig mellan modell 1 och modell 2 är att i modell 1 analyseras den inverkan pappans inkomst har på pappornas uttag och i modell 2 inverkan av mammans inkomst på pappornas uttag. Modell 2 visar att om istället mammans inkomst och inkomst i kvadrat skattas i modellen har dessa omvänd effekt så att ju högre inkomst mamman har desto fler dagar tar pappan ut. En positiv parameterskattning för den kvadrerade inkomsten antyder att pap- pans uttag av föräldrapenningdagar ökar mer vid höga inkomster för mamman. I modell 3 har slutligen mammans inkomst bytts ut mot den relativa löneskillnaden mellan föräldrarna, eller pappans inkomst minus mammans inkomst i förhållande till familjens inkomst. Skattningarna visar att ju större den relativa skillnaden är desto fler dagar tar pappan ut. Även om effekten är mycket svag är utfallet något oväntat. Man skulle kunna anta att det är i familjer där pap- pans inkomst utgör den största andelen av familjens inkomst som troligen förlorar mest i kronor och ören på att pappan tar ut fler dagar. Det kan dock vara så att skillnaderna i inkomst är tydligare då en uppdelning görs efter kombinationer av över respektive under tak. Här har beräknats effekterna över samtliga, i följande avsnitt går vi ett steg vidare och analyserar hur utfallen ser ut då separata skattningarna görs för olika kombinationer av tak-varia- beln. Generellt kan sägas att resultaten i de tre modellerna är mycket stabila och de uppvisar samma tecken och liknande storlek i effekt på pappornas uttag. Slutligen kan noteras att tidigare analyser upp- visat liknande effekter på föräldrarnas fördelning av uttag under början och mitten , undantaget den relativa löneskillna- den mellan föräldrarna och kombinationerna av om pappan och mamman har en inkomst över respektive under taket. Analys av pappornas föräldrapenninguttag –2002* (multivariata Tobit analyser) Pappans arbetsinkomst i kvadrat -0,7 Mammans arbetsinkomst i kvadrat Relativ löneskillnad (pappans inkomst – mammans i för- hållande till familjens inkomst) Bägge föräldrarna har inkomster under taket Bägge föräldrarna har inkomster över taket Mamman har inkomst under taket och pappan inkomst över Mamman har inkomst över taket och pappan inkomst under Pappan jobbar inom privat sektor Pappan jobbar inom statlig sektor Pappan jobbar inom sektor Familjen bor i , eller Skillnaden mellan pappans och mammans ålder Familjen får ett ytterligare ett barn under observationsperio- Barnet har minst ett syskon då det föds -0,2 -0,2 -0,2 Bägge föräldrarna har högst gymnasieutbildning Mamman har gymnasieutbildning, pappan högskoleutbild- Mamman har högskoleutbildning, pappan gymnasieutbild- Bägge föräldrarna födda i Bägge föräldrarna födda utomlands Mamman född i , pappan utomlands Mamman född utomlands, pappan i * Kursiverade resultat är icke signifikanta övriga parameterskattningar signifikanta vid nivån. En analys av löneskillnader och taket Frågan som vi ställde inledningsvis var om stora skillnader i arbetsinkomst har olika effekt beroende på om mamman eller pap- pan har höga eller låga inkomster. Parameterskattningarna för om mamman och pappan har inkomster under respektive över taket i föräldraförsäkringen antyder delvis detta. För att utröna om skill- nader i arbetsinkomst slår olika beroende på om bägge föräldrarna har en inkomst över eller under taket har utfallen vid olika kombi- nationer av dessa beräknats i nästa tabell. På grund av begräns- ningar i urvalets storlek har vi valt att redovisa en modell med ett färre antal variabler. Resultaten visar att ju större relativa skillnader i arbetsinkomst ju färre föräldrapenningdagar tar pappan ut då pappan har en inkomst över taket oavsett om mammans inkomst ligger över eller under taket. Tolkningen är att pappan tar ut mindre för varje procentökning i den relativa inkomstskillnaden. Omvänt är pappornas uttag svagt positivt då pappan har en inkomst under taket oavsett om mamman har en inkomst över eller under taket.7 Resultatet kan också tolkas som att ju större pappans andel är av familjens inkomst desto färre dagar tar pappan ut. Även om familjer med höga familjeinkomster har lättare att bära det ökade inkomstbortfall det innebär för familjen att pappan tar ut dagar så agerar de ekonomiskt rationellt, genom att familjens rela- tiva inkomstbortfall blir lägre om pappan tar ut färre dagar. 7 Ett liknande utfall erhålls om istället för relativ inkomstskillnad används pappans minus mammans inkomst. Bilaga 8 SOU 2005:73 Pappornas uttag och skillnader i arbetsinkomst och taket* Mamman över tak, -1,3 -0,3 Skillnaden mellan pappans och -0,3 -0,4 Familjen får ett ytterligare ett Barnet har minst ett syskon då -2,0 -0,7 Familjen bor i , Göte- * Kursiverade tal ej statistiskt signifikanta vid nivån, övriga statistiskt signifikanta vid nivån. Resultaten visar att ekonomin i sig inte är styrande för hur många föräldrapenningdagar pappan tar ut och enstaka egenskaper har genomgående en relativt svag effekt på pappans uttag. Beräkningar för vissa kombinationer av egenskaper visar dock att skillnaderna mellan grupper av familjer kan vara stora. Utifrån analysen av taket i föräldraförsäkringen kan man argu- mentera att familjen i vissa avseenden agerar ekonomiskt rationellt. Pappan tar ut fler dagar då mamman har högst inkomst och då det relativa inkomstbortfallet är lägre, och mest tar papporna ut då mamman har en inkomst över taket och pappan under taket. Om familjen agerade fullständigt ekonomiskt rationellt skulle dock pappornas uttag vara lika stort som mammans, vilket ju inte är fal- let. Vad gäller skillnader i arbetsinkomst mellan föräldrarna tenderar pappan att ta ut färre dagar ju större skillnaden är då han har en inkomst över taket. Då pappan istället har en inkomst under taket tenderar hans uttag att öka med skillnaderna i arbetsinkomst. SOU 2005:73 Bilaga 8 Antal dagar pappan tagit ut Mammans arbetsinkomst + arbetsmarknadsstöd Pappans arbetsinkomst + arbetsmarknadsstöd Skillnaden mellan pappans och mammans arbetsinkomst i förhållande till familjens inkomst Bägge föräldrarna under taket i föräldraförsäkringen Bägge föräldrarna över taket i föräldraförsäkringen Mamman över taket, pappan under taket Pappan över taket, mamman under taket Pappans minus mammans ålder Syskon finns i familjen vid barnets födelse Familjen bor i , eller Pappan jobbar inom privat sektor Pappan jobbar inom statlig sektor Pappan jobbar inom sektor Bägge föräldrarna högst gymnasial utbildning Bägge föräldrarna eftergymnasial utbildning Mamman eftergymnasial och pappan högst gymnasial utb. Mamman högst gymnasial och pappan eftergymnasial utb. Bägge föräldrarna födda i Pappan utlandsfödd mamman född i Mamman utlandsfödd pappan född i n = 4 691. ratificerade FN:s konvention om barnets rättigheter (barn- konventionen) efter att en totalt enig och reservationslös riksdag fattat beslut , (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28). har med andra ord åtagit sig att leva upp till barnkonven- tionen på alla nivåer i det svenska samhället. Det innebär i sin tur att nationalstaten ska strukturera och organisera samhället så att konventionens alla krav kan upp- fyllas vid alla beslut som indirekt eller direkt berör barn i . Det kräver också att staten aktivt och systematiskt utvärderar genomförandet för att på så sätt bevaka att konventio- nen efterlevs. Som en direkt följd av att ratificerat inrättades myndigheten . ska enligt den lag som reglerar myndigheten företräda barns och ungas intressen och på ett övergripande och generellt plan bevaka gällande rätt och dess tillämpning samt även initiera ny lagstiftning. Myndigheten ska även informera om och på olika sätt driva på samt bevaka genomförandet av den. Myndig- heten får inte ingripa i enskilda ärenden eller utöva tillsyn över andra verksamheter. De fyra grundprinciperna i har både en själv- ständig betydelse men har också sammantaget bäring på hur de övriga artiklarna i konventionen ska tolkas. De fyra grund- principerna i är: principen om icke-diskrimine- ring (artikel 2), principen om barnets bästa (artikel 3), principen om rätten till liv och utveckling (artikel 6) och principen om rätten att få komma till tals och att bli respekterad (artikel 12). Myndigheten styrs förutom av lagen om även av regleringsbrev från regeringen. Barn- ombudsmannens verksamhet präglas av ambitionen att lyfta barn- konventionen från att bara vara ett vackert och viktigt dokument till att bli konkret i handling. Det handlar helt enkelt om att driva på, stimulera och bevaka att konventionen genomförs och efterlevs i alla dagliga beslut och situationer som på olika sätt, direkt och indirekt, berör barn och unga i deras vardag och under deras upp- växt. strävar efter att i olika sammanhang föra fram vikten av att anlägga ett barnperspektiv i alla beslut som berör barn och unga. Detta innebär ofta en stor utmaning för vuxenvärlden som istället utgår från olika vuxna synvinklar då en fråga om barn ska diskuteras eller lösas. Vuxnas attityder till barn präglar i hög grad deras uppfattning om vad som är bra för barn och hur ett pro- blem som rör barn ska lösas. Attityder är svåra att påverka och för- ändra eftersom de oftast är djupt rotade i var och en av oss. Att anlägga ett barnperspektiv handlar inte om att betrakta en företeelse ur en vuxens synvinkel. Det handlar inte heller om att utifrån sin profession i arbetet med barn och unga anlägga den professionelles synpunkt. Det handlar vidare inte om att anlägga ett föräldraperspektiv. Ett barnperspektiv handlar istället om att noga analysera vilken/vilka konsekvenser som det enskilda beslutet eller hand- lingen får för det enskilda barnet eller för barn som grupp (barn- konsekvensanalys). Att lyckas med detta är svårt. Utgångspunkten måste vara att försöka sätta sig in i barnets situation och se frågan utifrån barnets synpunkter, erfarenheter och värderingar. Det kräver förutom kunskap om barns behov och utveckling också bra metoder för att samtala med barn, bra metoder för att utreda barns åsikter och metoder för att strukturerat och konsekvent genomföra en analys av resultatet. Det förutsätter med andra ord, förutom insikt om behovet av att anlägga ett barnperspektiv och kunskap om barnet och barns utveckling, även ett strukturerat arbetssätt som möjliggör att barnets/barnens åsikt utreds, doku- menteras och värderas. Utan tillräcklig insikt och strukturerat ut- rymme tas sällan barnets åsikt tillvara, och än mindre klarar sam- hället av att anlägga ett genomarbetat barnperspektiv på den aktu- ella frågan. kan betraktas som ett mål eller en vision men måste också ges möjlighet att verka fullt ut. Utgångspunkten bör alltid vara att anda och intentioner, i så hög grad som möjligt ska beaktas, såväl i små vardagsbeslut som i större strukturella frågor som riksdagsbeslutade försäkringskonstruktio- ner. I det svenska samhället, som å ena sidan är mycket sektoriserat, ligger här en betydande svårighet. Å andra sidan är det en möjlighet att låta mainstreamas, och på så sätt genom- syra alla beslut som på olika samhälleliga nivåer berör barn. Om man ser till barnets behov måste man börja diskussionen mer förut- sättningslöst än att genast diskutera olika tekniska lösningar. Frå- gan handlar då främst om barnets/barnens behov i ett vidare perspektiv. Barnet har egna rättigheter Barn är egna individer med självständiga rättigheter. De är egna subjekt och bör inte betraktas som bihang till sina föräldrar. Barn har fullt människovärde och har naturligtvis lika stort värde som vuxna. Barn har, precis som vuxna, rätt till respekt, inflytande och integritet. Vuxna har en skyldighet att i sin kontakt med barnet lyssna på vad barnet säger och att anstränga sig för att aktivt ta reda på och ta till sig barnets upplevelse och åsikt. Artikel 12 i barn- konventionen, som slår fast att varje barn som är i stånd att bilda egna åsikter, har rätt att komma till tals i alla frågor som indirekt eller direkt berör honom eller henne, är tvingande. Den ska sam- hället inte göra avkall på. Rätten för barnet att uttrycka sina åsikter är med andra ord absolut. Det är en rättighet men ingen skyldighet för barnet att uttrycka sin åsikt. Man får inte begränsa barnets rätt att komma till tals med att argumentera att det inte vore till barnets bästa för honom/henne att få uttrycka sin åsikt. Artikel 12 kräver att samhället organiseras så att barnets åsikt tas tillvara och vägs in då vuxna fattar olika beslut som berör barnet. Denna rättighet till- kommer varje barn, även de yngsta och barn med funktionshinder som kan ha svårare att uttrycka sin åsikt verbalt. inte kunna tala. Vuxna måste aktivt försöka förstå barnet oavsett på vilket sätt barnet kommunicerar. Samhället måste därför utveckla metoder att lyssna till de yngsta barnen som ännu inte har tillgång till det talade språket och till varje barn som av andra skäl inte kan tala.