sou · GTB31d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Samarbeten med kultur- och musikinstitutioner – 2003 (antal samarbeten samt antal förstasändningstimmar i SVT1 och SVT2) Källa: SVT:s public service-redovisning 2003. Antalet samarbeten och sändningstimmar varierar mellan åren, vilket enligt SVT bl.a. beror på variationer i den övriga program- verksamheten (exempelvis under valår och stora sportår) samt vad de olika institutionerna har på sin repertoar. Målet att öka antalet 1 fanns kulturansvaret med som ett särskilt område i SVT:s public service- redovisning. redovisas utbudet istället genrevis. En annan skillnad är att religion/livsåskådningsprogram tidigare inte räknades till kulturområdet. Vidare redovisas Kulturnyheterna i genren nyheter och inte som kulturprogram, vilket gör att kulturområdet egentligen omfattar något fler timmar än vad som framgår av redovisningen. samarbeten kommer enligt SVT att uppnås under tillstånds- perioden. SVT ger inom ramen för det nuvarande filmavtalet (filmavtal) ett årligt bidrag till () på . SVT samverkar också med filmbranschen genom samproduktioner, medfinansiering och köp av visnings- rätter för de filmer som fått stöd genom filmavtalet. Vidare har SVT ett samarbete med SFI och om novellfilm, och alla enheter utanför samverkar med lokala produktions- centra. Denna lokala samverkan har bl.a. resulterat i ett antal dokumentärfilmer. pågår förhandlingar om ett nytt filmavtal för perioden –2010. Ett slutgiltigt ställningstagande till frågan om det finns förutsättningar för ett nytt filmavtal kom- mer att tas . Kommittén har mottagit synpunkter från olika intresse- organisationer om minskade resurser och sändningstid för dokumentärer i SVT. Enligt SVT stämmer detta delvis, men bara och för en delmängd av dokumentärerna, s.k. singeldokumentärer inom samhällsområdet samt för produktionen vid dokumentärredaktionen i . Totalt sett ökar både antalet sändningstimmar och resurserna på dokumentär- området (se nedan). Produktionsminskningen vid dokumentärredaktionen i beror enligt SVT på en satsning på produktion utanför de aktuella åren samt att SVT har satsat på andra dokumentärtyper i ett försök att förnya utbudet. I SVT:s definition av dokumentärer ingår förutom singeldokumentärer även seriedokumentärer och kulturdokumentärer (däremot ingår inte exempelvis aktualitets-, fakta- eller naturprogram och inte heller reportage). Enligt SVT kommer produktionen av singel- dokumentärer att öka igen. Dokumentärer i SVT 1995–2003 Källa: Underlag från SVT . Av figur 8.1 framgår att det totala antalet sändningstimmar för dokumentärer har ökat . Produktionen vid dokumentärredaktionen i varierar , vilket enligt SVT beror på skilda prioriteringar olika år. SVT har också redovisat ett material som visar omfattningen av resurser till dokumentärredaktionen i och enheter utanför . Den produktion som avses är huvudsakligen singeldokumentärer. Resurser till dokumentärredaktionen i och dokumentärproduktion vid enheter utanför (huvudsakligen singeldokumentärer) Resurser (mkr) *Budgeterade medel . **Den summa SVT beräknar avsätta . Källa: Underlag från SVT: Resurser till dokumentärproduktion i SVT (). Resurserna till dokumentärredaktionen i och enheterna ute i landet har varit ungefär oförändrade . Utöver denna produktion tillkommer t.ex. kulturdokumentärer, som produceras av kulturredaktionen, och andra typer av dokumentärer som produceras av andra enheter inom SVT. Resurserna för dessa kategorier redovisas i andra redaktioners budgetar. Resursanvändningen har enligt SVT också påverkats av att produktionen har effektiviserats, bl.a. genom att SVT har ökat antalet samproduktioner med SFI och med andra public service- företag, främst nordiska. SVT pekar också på att företaget lägger ut en stor del av dokumentärproduktionen på fria filmare. Företaget säger sig inte ha några planer på att skära ner på dokumentärfilmen. lämnades betänkandet Mål i mun. Förslag till handlings- program för det svenska språket. (SOU 2002:27) till regeringen. Betänkandet har remitterats och kommittén har enligt direktiven i uppdrag att beakta de förslag som lämnas i betänkandet om verk- samheten inom SR, SVT och UR samt remissutfallet i berörda frågor. Frågorna behandlas också i kapitel 13 om språkliga och etniska minoriteter och i kapitel 11 om spegling av hela landet och mångfald i programproduktionen. Ett av förslagen i utredningen är att svenska språkets ställning inom kultur och medier ska främjas. Sändningstillstånden bör enligt utredningen uttrycka en viljeinriktning att andelen svensk- språkiga program i SVT inte bör minska. Utredningen anser att den befintliga formuleringen om spegling av olika kulturer i i både svenskt och utländskt utbud bör finnas kvar, liksom skriv- ningen om att programmen bör komma från olika delar av världen. En stor del av programutbudet är på engelska och utredningen utgår från att andra språk än engelska bör öka med den formulering som finns i sändningstillstånden. 8.5Antalet unika musikaliska verk i radio och TV I betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst (SOU 2000:55) refereras statistik om antalet svenska och utländska musikaliska verk som spelas i radio och TV. Statistiken bygger på program- företagens egen rapportering till , och materialet hade tagits fram för ett examensarbete på KTH med finansieringsstöd från branschorganisationerna , IFPI och . Undersökningen gällde åren 1989–1999 och utredningen konstaterade att antalet unika verk i SR hade minskat något , framför allt i P3. Avståndet till den kommersiella konkurrenten , som användes som jäm- förelse, var dock stort. spelade P3 varje verk i snitt 4,6 gånger, medan siffran för var 181 gånger. SVT hade kraftigt ökat både utbudet och antalet unika verk. Vi har tagit del av samma statistik uppdaterad t.o.m. och kan konstatera att den stora skillnaden mellan SR och den kom- mersiella jämförelsestationen består. Om vi återigen använder P3 som jämförelse spelades drygt 18 000 unika verk i P3 varav 4 662 svenska, medan spelade 1 145 verk varav 342 svenska. Varje verk spelades i genomsnitt 4 gånger i P3 mot 127 gånger i . Andelen unika verk är ännu högre i P1, P2 och P4. Den sjunkande trenden i antalet unika verk som den förra utred- ningen såg för P3 har fortsatt. Efter en ökning är antalet unika verk lägre än . Det totala antalet spelningar har dock också minskat, vilket gör att snittet för varje verk har sjunkit. Detta beror enligt SR bl.a. på en fortlöpande profilering och omstrukturering av kanalerna, och på att stora sändningsvolymer musik numera finns i de digitala P3-kanalerna. SVT har ökat det totala antalet spelningar från ca 60 000 till närmare 75 000. Antalet unika verk har ökat från ca 15 000 varav närmare 5 000 svenska, till ca 18 000 varav drygt 5 000 svenska. Snittantalet spelningar per verk och år är i det närmaste oförändrat (4,1 mot 1999). Public service-företagen har en mycket stor betydelse för att bevaka, spegla och kritiskt granska kulturlivet i och för att stimulera och förmedla den kulturproduktion som sker runt om i landet. Dessutom är programföretagen några av landets viktigaste kulturarbetsgivare genom deras omfattande produktion av kultur- program och evenemang. Public service-företagens bidrag kan dock anses vara störst genom att de gör kulturen tillgänglig för alla människor. Genom radio och TV nås en långt större publik än vad som är möjligt för enskilda kulturinstitutioner och tittare och lyssnare kan ta del av föreställningar, evenemang och annan kulturproduktion från hela landet oavsett bostadsort. Radio och TV har också stor betydelse för att locka ny publik till kulturen genom att publiken möter sådant de inte annars skulle ha uppsökt eller haft möjlighet att upp- söka. Stora delar av de program som public service-företagen gör på kulturens område görs heller inte av någon annan i svensk radio och TV. Dagens public service-uppdrag pekar tydligt ut kulturansvaret som en central uppgift för programföretagen. Kulturområdet är omfattande, med beröringspunkter till många andra programfrågor, vilket ibland kan försvåra definitioner och avgränsningar. Före- tagens redovisningar visar att kulturansvaret ofta skär rakt igenom utbudet och de genrer och kategorier som företagen använder för att dela in verksamheten. Även om programföretagens redovisning inte alltid är kvanti- fierad kan kommittén konstatera att kulturansvaret prioriteras av företagen. Program inom kulturområdet förekommer inom många olika programgenrer och utgör en mycket stor del av företagens totala utbud. Ett stort antal redovisade programexempel tyder på både bredd och djup i det samlade utbudet. SR och SVT har också ökat sina insatser kvantitativt. SVT har i en skrivelse till kommittén redovisat att företaget ska öka kulturbevakningen i olika regioner och bedriva fler samarbeten med det lokala och regionala kultur- livet, t.ex. stadsteatrar och regionala teatrar och ensembler. Kommittén har uppvaktats av olika intresseorganisationer som från skilda utgångspunkter har uttryckt en oro för kvaliteten i public service-utbudet. Särskilt har nedskärningar på dokumentär- filmens område lyfts fram. Enligt SVT beror variationer mellan olika dokumentärtyper dels på att prioriteringar varierar mellan olika år, dels på om produktioner sker i eller i övriga landet. Resurserna för området kommer enligt företaget att öka något genom att enheterna Syd, Väst, Nord och Mellan får utökade medel. Varje enhet ska ges tre miljo- ner kronor, vilket enligt SVT innebär en ökning med mellan . Kommittén anser att det är av stor vikt att dokumentärfilm även fortsättningsvis är en prioriterad genre inom SVT:s programutbud. Vi har inga synpunkter på fördelningen enskilda år, men vill under- stryka vikten av att SVT:s utbud visar på höga ambitioner inom olika dokumentärtyper, både de enklare formerna och de mer genomarbetade dokumentärer som kan erbjuda alldeles egna former av språk och tilltal i televisionen. Årliga variationer mellan olika programområden är enligt kom- mitténs mening naturliga och bör inte föranleda några åtgärder från statsmakternas sida. Vi vill emellertid generellt lyfta fram vikten av planering och god framförhållning hos företagen för att hindra att variationerna i produktion av centrala programkategorier inom exempelvis kulturområdet blir alltför stora. När det gäller kända faktorer som exempelvis stora sportevenemang (t.ex. , och ) och riksdagsval är det viktigt att programföretagen har lång- siktiga planer för resursanvändning och produktion så att inte andra programområden drabbas. Frågan om utomståendes medverkan, produktionsutläggningar och samarbeten m.m. behandlas i kapitel 11. Det ligger inte i vårt uppdrag att ha synpunkter på mera verksamhetsnära frågor som arbetsvillkor för frilansare och andra medverkande i program och produktion. Vi kan emellertid konstatera att public service-före- tagens utbud har en mycket stor betydelse för upphovsmän och artister av olika slag. Vi utgår från att programföretagen har ett nära och förtroendefullt samarbete med organisationer som före- träder frilansare, upphovsmän och konstnärer m.fl. Kommittén anser att det är av stor vikt att program på svenska språket även fortsättningsvis utgör en stor del av utbudet i public service. Språket är centralt i det svenska samhället, och public service har en viktig roll att spela som kulturproducent och för- medlare av svenskt språk och kultur. Enligt kommitténs mening bör ett kulturansvar i vid mening även fortsättningsvis vara en central och prioriterad uppgift i public service-uppdraget. Denna uppgift blir än viktigare i ett alltmer kommersialiserat och internationaliserat medieutbud. Vi anser att de riktlinjer som gäller bör vara vägledande för program- företagen också i fortsättningen. De bör dock kunna formuleras tydligare. I grunden bör uppdraget på kulturområdet omfatta tre perspektiv: Programföretagen ska bevaka, spegla och kritiskt granska händelser på kulturlivets olika områden i och i andra länder. Programföretagen ska själva och i samarbete med utomstående producenter och utövare i det svenska kulturlivet svara för en omfattande produktion av kulturprogram i vid mening på det svenska språket. Programföretagen ska göra föreställningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga för hela publiken genom sam- arbeten med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter inom skilda områden i hela . Vi utgår från att programföretagen liksom kommer att fort- sätta ge kulturområdet en betydande plats i det samlade program- utbudet. Några kvantitativa krav bör dock inte formuleras. SVT bör under kommande tillståndsperiod liksom ta ett särskilt ansvar för och bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion. Både SR och SVT redovisar till stora delar sina insatser på kulturområdet med programexempel. Detta gör, tillsammans med områdets omfattning och karaktär, att det är svårt att utläsa utvecklingen och dra slutsatser om förändringar. Kom- mittén förutsätter därför att programföretagen utvecklar redo- visningen av arbetet på området så att tittare och lyssnare lättare kan bedöma hur kulturansvaret förvaltas. 9 Barn och unga Enligt nuvarande sändningstillstånd har programföretagen följande uppdrag: ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar samt i dessa program förmedla kulturella och konst- närliga upplevelser samt nyheter och information ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör språkliga eller etniska minoritetsgrupper ta hänsyn till mediernas särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen ägna stor uppmärksamhet åt sättet att skildra våld i nyhets- program och andra program som informerar publiken om det faktiska våld som förekommer. SR sänder barnprogram i P1, P3 och P4, och har satsat på kringmaterial på webben. P1 har fokus på gestaltande program, P4 sänder för de yngsta barnen och i P3 sänds program för äldre barn och ungdomar. Barn- och ungdomsprogram i SR 2001–2003 exklusive finska och meänkieli Sänd tid i timmar * Statistik saknas för eftersom denna inte särredovisats tidigare. Källa: SR:s public service-redovisning 2003. Det totala antalet sändningstimmar barn- och ungdomsprogram har ökat . sändes totalt barn- och ungdomsprogram, inklusive finska och meänkieli. sändes barn- och ungdomsprogram plus på finska och meänkieli, totalt . Sisuradio och Same- radion erbjuder barnprogram . har antalet sändningstimmar för gruppen ökat, framför allt inom genrerna aktualiteter/samhälle och musik. Även utbudet för barn i åldrarna har ökat. Utbudet för grup- pen har däremot minskat, förutom inom genren kultur som har ökat. En stor del av utbudet för barn och unga utgörs av kultur, aktualiteter/samhälle och musik. Kulturutbudet berör bl.a. böcker och författare, sagor, dramatik, barns egna dikter och berättelser, reportage och specialskrivet material. Till barnprogrammen hör också lovteatern och julkalendern. Program för ungdomar och barn mellan sänds framför allt i P3, och utbudet består till stor del, , av musik. Kultur och aktualiteter/samhälle utgör av utbudet för ungdomar i åldern . Utöver detta sänds även nyheter och underhållning för de äldre barnen och ungdomarna. Två P3-program har turnerat runt i landet och bl.a. sänt från olika kulturinstitutioner. SVT sänder barn- och ungdomsprogram inom genrerna fakta, nyheter, fiktion, musik, nöje och sport. Fiktion är den största genren, följd av nöje och fakta. Fiktion och fakta utgör tillsammans av utbudet . Fördelningen har ändrats så att andelen nöje och musik har ökat på bekostnad av framför allt fiktion och fakta. Nyheter och sport ligger på i princip oförändrad nivå. Andelen ungdomsprogram har ökat , från av utbudet för barn och unga. Program i SVT1 och SVT2 för barn och ungdomar per programkategori 2001–2003 exkl. minoritetsprogram för barn och unga (inkl. minoritetsprogram inom parentes) Sänd tid i timmar 898 (923) 864 (905) 888 (923) Källa: SVT:s public service-redovisning 2003. Totalt sände SVT program för barn och unga , vilket är i princip samma nivå som . Antalet timmar förstasändningar har dock ökat , från 468 . Barnprogrammen kompletteras med material på SVT:s webbplats. SVT sänder barn- och ungdomsprogram och även program för språkliga och etniska minoriteter samt barn med teckenspråk som förstaspråk. Barnprogram på teckenspråk fyller en särskild funktion eftersom yngre barn med teckenspråk som förstaspråk har sämre möjligheter att ta del av andra barnprogram. De metoder som används för att tillgängliggöra programmen för andra, exempelvis dubbning eller textning, fungerar inte för dem som inte kan höra eller läsa. Program för barn och unga utgjorde ungefär en tredjedel av SVT:s totala utbud på teckenspråk, vilket är en kraftig ökning från en knapp femtedel . Textade barn- och ungdomsprogram av svenskt ursprung i SVT1 och SVT2, förstasändningar (2003) Sänd tid i timmar Källa: SVT:s public service-redovisning 2003. För att öka tillgängligheten till det övriga barn- och ungdoms- utbudet textas en del av programmen. En mindre andel program dubbas eller förses med berättarröst eller kommentator. Utöver de analoga sändningarna har SVT sänt totalt program i den digitala temakanalen Barnkanalen. Under större delen av året har kanalen endast sänt på vardagar, men sänds program även . Enligt SVT skiljer sig Barnkanalen från andra temakanaler för barn genom att den är reklam- och våldsfri1, att den sänder egenproducerade svenska program i alla genrer (inte bara animerat material), speglar hela landet, fortbildar och engagerar, har interaktivitet med publi- ken, har svenska programledare och genom att den sänder program för finsktalande och för döva barn. En stor del av redovisningen består av programexempel. Bland dessa kan nämnas SVT:s julkalender, sommarlovsmorgon- och jul- lovsmorgonprogram och dokumentärer för barn. SVT nämner också att ett antal dokumentärer, dramaserier och animationer har producerats inom ramen för Nordvisionen och EBU. Som framgår av kapitel 13 om språkliga och etniska minoriteter har många program fokuserat på etnisk och kulturell mångfald, såväl vad gäller medverkande som programledare. 1 Se även avsnitt 9.5. UR:s utbud för barn och unga styrs av de styrdokument och läro- planer som gäller för förskolan och skolan. För båda kategorierna sänds både utbildnings- och folkbildningsprogram. UR uppger att företaget strävar efter en hög grad av medverkan av barn i programmen för förskolan och de yngsta barnen. I enlig- het med önskemål från förskollärare har UR priori- terat radio för den yngsta målgruppen, och utbudet har bl.a. bestått av uppläsningar, dramatiseringar, intervjuer, musik och reportage. Webben har en viktig roll, även för Barnradion som presenteras i samarbete med SR. Enligt en undersökning som UR genomfört använder av förskollärarna program från UR i sitt arbete. Programutbudet för ungdomsskolan (6–) är förankrat i läroplaner och kursplaner och ska enligt UR inspirera barnen. Många program har tillhörande webbsidor, och alla programserier har lärarhandledningar. Det största ämnet i TV-sändningarna är språk, som utgör en dryg tredjedel av utbudet. Därefter kommer samhällsämnet. I radio är samhälle den absolut största kategorin följd av främmande språk och svenska. Enligt en undersökning gjord av UR använde av lärarna i årskurs 4–6 UR- program i undervisningen . Barn- och ungdomsprogram i UR 2001–2003 Sänd tid i timmar Källa: UR:s public service-redovisning 2003. Antalet sändningstimmar för barn och unga har ökat . För förskolan har fokus helt lagts på radio, medan det för ungdomsskolan har skett en mindre omprioritering till TV. 9.5Rapporter och undersökningar på området och TV redovisar i rapporten 20032 att SVT1 och SVT2 är de enda TV-kanaler där det förekommer nyhets- och faktaprogram riktade till barn och unga. SVT är också ensamt om att erbjuda program för barn och unga som tillhör minoritetsgrupper. Andelen animerade program i SVT och TV4 är betydligt lägre än hos de kommersiella konkur- renterna TV3 och Kanal , där i princip hela utbudet utgörs av sådana program. Ungdomsprogram utgör en betydligt mindre del än barnprogrammen i samtliga kanaler. Kanal har i princip inga program alls som särskilt riktar sig till ungdomar enligt rapportens definition. I en rapport från (tidigare )3 konstateras att nationella TV-kanaler i många länder har svårt att upprätthålla sin produktion av barnprogram p.g.a. konkurrens från satellitkanaler och särskilda barnkanaler med mycket animerat material. ökade andelen utländska animerade barnprogram i public service-kanalerna i enligt en studie som refereras i rapporten. De nordiska länderna låg enligt undersökningen närmast den ursprungliga public service-idén med mer egenproduktion och mångfald. Denna trend har enligt rapportförfattaren sannolikt fortsatt. Studier av TV-utbudet i visar emellertid på skillnader mel- lan de kommersiella kanalerna och public service. TV3 och Kanal domineras helt av USA-producerade animerade program, medan variationen är betydligt större i SVT och även i TV4 både gällande programinnehåll och ursprungsland. SVT har en tredjedel anime- rade program, medan hela utbudet i TV3 och Kanal är animerat. Kanalerna har också, enligt författaren, olika målsättningar. SVT har bl.a. som mål att inspirera, uppmuntra till kritiskt tänkande, vara ett forum för barns egna tankar och åsikter och medverka till förståelse över etnicitets- och klassgränser. TV3 och Kanal där- emot har som mål att underhålla tittarna. Detta påverkar naturligt- vis utbudet, som enligt rapporten skiljer sig kraftigt åt mellan SVT och de kommersiella konkurrenterna. Ett exempel på detta som tas upp i rapporten är att andelen svårbegripliga och skrikiga program samt program med högt tempo är högre i de kommersiella kanalerna. 2Granskningsnämnden , Svenskt TV-utbud . 3Våldsskildringsrådet 2004, skriftserie nr. En hög andel animerade program är vidare inte helt oproblema- tisk p.g.a. programmens karaktär. Enligt rapporten karaktäriseras dessa av en mycket uttalad mansdominans och det finns exempel på rasism och etnisk diskriminering. Animerade program innehåller också ofta en hög andel våld. Enligt en svensk studie av TV-utbudet innehöll av de animerade programmen våld och ganska mycket eller mycket våld. Här fanns dock en stor skillnad mellan SVT och TV4 och ena sidan och de kommersiella kanalerna å andra sidan: majoriteten av SVT:s program innehöll inget våld alls och detsamma gällde för TV4. För TV3 och Kanal var förhål- landet det motsatta. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att både SR och SVT har en betydande egenproduktion av program för barn och unga inom flera olika genrer. En stor del av UR:s produktion är riktad till för- skolan och ungdomsskolan. Det totala utbudet för barn och unga har ökat i sändningarna hos SR och UR, och i SVT har antalet förstasändningar ökat även om det totala antalet sändningstimmar är ungefär detsamma som . Därutöver sänder SVT ett stort antal timmar barnprogram i den digitala Barnkanalen. Studier från och visar att SVT har betydligt större mångfald i sitt utbud för barn och unga än kommersiella TV-kanaler. SVT är ensamt bland TV-bolagen om att erbjuda nyhets- och faktaprogram, samt minoritetsprogram för barn och unga. Studierna tyder också på att kvaliteten genom- gående är högre i SVT jämfört med de kommersiella kanalerna, om man med kvalitet menar exempelvis pedagogiskt innehåll och en balanserad bild av förhållandet mellan män och kvinnor eller olika etniska grupper. visar att våldsskildringar i princip inte förekommer i SVT:s barn- och ungdomsprogram. På radiosidan sänder de kommersiella kanalerna i princip inga barn- program i traditionell mening. Däremot har många kanaler ett musikutbud som riktar sig till yngre målgrupper. Kommittén anser att ett varierat utbud av angelägna och pedago- giska program av hög kvalitet och på svenska för barn och unga är en mycket viktig del av public service-uppdraget.