sou · GTB390d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Sannolikt blev kvinnan gravid här, men det angivna skälet att paret inte orkade med fler barn ansågs inte tillräckligt. Ett annat avslag avsåg en kvinna från med svensk pojkvän där det var osäkert om hon blivit gravid i . 9 Lagreglering av abort i Abort regleras såväl av bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) – HSL som av abortlagen (1974:595). Dessutom har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om abort, SOSFS 2004:4 (M). Med hälso- och sjukvård avses enligt 1 § HSL åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda eller behandla sjukdomar och skador. Även sjuktransporter samt att ta hand om avlidna är hälso- och sjukvård. 1981/82:97, s. 40, skrevs vid beslutet om hälso- och sjuk- vårdslagen följande: Den verksamhet som bedrivs inom den allmänna hälso- och sjuk- vården med stöd av abort- och steriliseringslagarna omfattas inte av landstingskommunernas ansvar enligt sjukvårdslagen, utan utgör ett frivilligt åtagande från huvudmännens sida. Att ombesörja abort och sterilisering bör ingå i landstingskommunernas ansvar enligt den nya ramlagen. Såsom framhölls i prop. 1974:70 med förslag till abortlag, m.m. är det särskilt angeläget när det gäller abort att ingreppet kan utföras utan onödigt dröjsmål. I specialmotiveringen till 1 § HSL skrev man följande (prop. 1981/82:97, s. 111): Till skillnad mot förebyggande åtgärder har sjukvård varit en obligatorisk uppgift för landstingskommunerna. Vad som avses med sjukvård har fått en tämligen enhetlig betydelse i praxis. Anledning saknas därför att här mera utförligt behandla innebörden av begreppet. I 3 § första stycket sjukvårdslagen definieras den sjukvård som det åligger landstingskommunerna att ombesörja. Sjukvården anges där omfatta såväl öppen som sluten vård vid sjukdom, skada, kroppsfel och barnsbörd. Den nya lagen avser inte att göra någon Lagreglering av abort i materiell ändring av innebörden i den del av hälso- och sjukvården som alltjämt kommer att kunna avgränsas som mer renodlad sjukvård. Åtgärder med anledning av kroppsfel och barnsbörd innefattas i begreppet hälso- och sjukvård trots att de inte uttryckligen nämns i den föreslagna lagen. Detsamma gäller åtgärder i samband med abort och sterilisering. Abort och sterilisering är alltså hälso- och sjukvård och därmed gäller samma regler som för all annan hälso- och sjukvård. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen (2 § HSL). Vården skall vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. Den ska vara lätt tillgänglig och bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Den ska också främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjuk- vårdspersonalen (2a § HSL). Abortlagen och föreskrifter och allmänna råd om abort Nuvarande abortlag (1974:595) trädde i kraft (prop. 1974:70, bet. upphörde lagen (1938:318) om avbrytande av havandeskap. Vissa ändringar in- fördes i lagen (1995:660) men i sina huvuddrag gäller abortlagen så som den beslutades (prop. 1994/95:142, bet. 1994/95:SoU18). gav ut föreskrifter och all- männa råd om abort 2004, SOSFS 2004:4(M). Abort får utföras på kvinnans begäran Om en kvinna begär att hennes havandeskap ska avbrytas, får abort utföras om den sker före utgången av artonde havandeskapsveckan (1 § abortlagen). Information om abort bör ges både muntligt och skriftligt till kvinnan. När kvinnan bestämt sig för en abort ska den utföras möjligt (2 kap. SOSFS 2004:4(M)). Lagreglering av abort i Kvinna under 18 år Att kvinnan är omyndig utgör inget hinder för henne att på egen begäran få en abort utförd. Hon bör dock uppmanas att själv berätta om graviditeten och den önskade aborten för sin vårdnads- havare eller annan vuxen person. I princip kan vårdpersonalen inte ta kontakt med kvinnans vårdnadshavare utan hennes medgivande. Om kvinnan är mycket ung och om hon bedöms att inte själv kunna klara av att reda ut sin situation bör dock kontakt tas med vårdnadshavarna. Är det med hänsyn till förhållandet mellan kvin- nan och hennes vårdnadshavare inte möjligt att ta en sådan kontakt måste ansvarig vårdpersonal överväga om man har skyldighet att i stället göra anmälan till socialnämnden enligt 14 kap. 1 § social- tjänstlagen. Även om abortlagen inte innehåller någon särskild bestämmelse om vem som har skyldighet att se till att ett abortingrepp utförs ger 3 § HSL det lagstadgade stödet för att aborten är en skyldighet för det landsting där kvinnan är bosatt eller där hon har sin bostad efter att ha blivit kvarskriven i ett annat landsting enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). När abortlagen antogs anfördes följande (prop. 1974/75:70, s. 76): Vad först gäller frågan om vem som skall ha ansvaret för att abort enligt den nya lagens bestämmelser verkligen blir utförd så ankommer det enligt 3 § sjukvårdslagen (1962:242) på sjukvårdshuvudmännen, dvs. landstingen och vissa kommuner, att ombesörja vård för sjukdom, skada, kroppsfel och barnsbörd för dem som är bosatta inom sjuk- vårdsområdet. Däremot torde sjukvårdshuvudmännen f.n. inte ha någon skyldighet att ta sig an abortfall, men de har frivilligt tagit på sig även denna uppgift. Kommittén har föreslagit att det i den nya abort- lagen tas upp en särskild bestämmelse om skyldighet för sjukvårds- styrelsen, dvs. det organ som utövar ledningen av huvudmannens sjuk- vårdande verksamhet, att ombesörja att kvinnan får abort utförd. Enligt arbetsgruppens mening finns det ingen anledning anta annat än att sjukvårdshuvudmännen också i fortsättningen kommer att ansvara för abortverksamheten. Jag instämmer i denna uppfattning och ansluter mig därför även till arbetsgruppens bedömning att det inte i detta sammanhang finns något behov av att särskilt reglera sjukvårds- huvudmännens ansvar vid abort. Frågan bör lämpligen kunna anstå till en eventuell framtida översyn av sjukvårdslagen. Jag vill emellertid understryka vikten av att abortverksamheten likväl kommer att hand- Lagreglering av abort i has på sådant sätt att den kvinna som uppfyller förutsättningarna för abort enligt den nya lagstiftningen alltid kan påräkna att få ingreppet utfört utan onödigt dröjsmål, oavsett om det gäller ett tidigt ingrepp i öppen vård eller ett ingrepp i så framskridet stadium av graviditeten att det krävs sluten vård. Det krävs att den som utför abort är behörig läkare. Aborten skall ske på allmänt sjukhus eller annan sjukvårdsinrättning som Social- styrelsen godkänt (5 § abortlagen). Vid en medicinsk abort skall den inledande läkemedelsbehandlingen ges på en sådan sjukvårds- inrättning. En medicinsk abort skall avslutas med en efterkontroll som syftar till att fastställa att den är helt genomförd. Vid en kirurgisk abort skall den ansvarige läkaren erbjuda en sådan efter- kontroll (2 kap. SOSFS 2004:4(M)). Stödsamtal före och efter abort En kvinna som begär abort skall erbjudas stödsamtal innan aborten sker (2 § abortlagen). Kvinnan skall också erbjudas ett stödsamtal efter en abort. Den som ansvarar för verksamheten på det sjukhus eller inrättning där åtgärden har utförts ska se till att kvinnan erbjuds ett sådant stödsamtal (8 § abortlagen). Stödsamtalen bör genomföras av en yrkesutövare med beteende- vetenskaplig kompetens (3 kap. SOSFS 2004:4(M)). Stödsamtalen fyller en så viktig funktion att det har ansetts nöd- vändigt att i lag reglera landstingens skyldighet att erbjuda sådana samtal. Ansvarig läkare ska ha klart för sig att kvinnan erbjudits stödsamtal. Erbjudandet och även genomförda stödsamtal ska därför dokumenteras. Synnerliga skäl för sen abort En kvinna som önskar en abort efter utgången av graviditetsvecka 18 måste ansöka om tillstånd hos rättsliga råd för vissa sociala och medicinska frågor (4 kap. SOSFS 2004:4(M)). Tillstånd till abort kan beviljas om det finns synnerliga skäl och om fostret inte kan antas vara livsdugligt (3 § abortlagen), en be- dömning som ska göras av den ansvarige läkaren (4 kap. 1 § SOSFS 2004:4(M)). Lagreglering av abort i Med synnerliga skäl menas att det måste finnas speciella för- hållanden, medicinska och/eller sociala för att bevilja abort. rättsliga råd medger som regel inte att abort får ske efter havandeskapsvecka 22 eftersom det finns risk att fostret är livsdugligt efter . Läkare kan inte vägra En läkare, som är anställd vid en klinik där aborter utförs, kan inte vägra att utföra en abort av etiska eller moraliska skäl. Endast om aborten på grund av kvinnans sjukdom kan medföra allvarlig fara för hennes liv eller hälsa kan läkaren vägra att utföra aborten. Om en läkare vägrar att utföra en abort på kvinnans begäran enligt 1 § abortlagen skall frågan underställas prövning (4 § abortlagen). beslut kan inte överklagas (7 §). Endast svensk medborgare eller bosatt i Abort eller avbrytande av havandeskap får endast utföras om kvin- nan är svensk medborgare eller bosatt i riket. kan lämna tillstånd för andra kvinnor om det finns särskilda skäl, abort- lagen 5 § första stycket. Denna bestämmelse har tillkommit för att motverka att kvinnor från andra länder med mer restriktiv lagstiftning söker sig hit enbart för att få abort. Lagen ger alltså en utländsk kvinna som är bosatt i riket samma rättigheter som en svensk medborgare medan en annan utländsk kvinna måste ansöka om tillstånd hos Social- styrelsen även före utgången av graviditetsvecka 18. En utländsk kvinna som väntar på besked om asyl eller uppe- hållstillstånd i anses i detta sammanhang som bosatt i och behöver därför inget tillstånd av för abort, 6 kap. SOSFS 2004:4 (M). I förslag till lag om hälso- och sjukvård för asylsökande1 föreslås att även utländska kvinnor med tidsbegränsat uppehållstillstånd som inte medger bosättning i ska kunna få abort utan särskilt tillstånd från Social- styrelsen. Det kan t.ex. avse en kvinna som efter en ansökan från en Förslag till lag om hälso- och sjukvård samt tandvård för asyl- sökande m.fl. Lagreglering av abort i förundersökningsledare beviljats ett tidsbegränsat uppehållstill- stånd enligt 2 kap. 4 a § utlänningslagen (1989:529) för att med- verka vid en förundersökning där människohandel utreds. En ansökan från en utländsk kvinna som inte bor i bör innehålla kopia av identitetshandling som styrker kvinnans iden- titet och kopia av pass eller annan handling som visar inresa till och vistelsens längd. Det anges också att en psykosocial utredning bör innehålla uppgifter om kvinnans anknytning till , och varför kvinnan kom till och den tid kvinnan avser att stanna i , 6 kap. SOSFS 2004:4 (M). rättsliga råd prövar skälen och beslutar om tillstånd för abort. Tillstånd brukar ges om kvinnan på något sätt har anknytning till , t.ex. att mannen är svensk medborgare eller bosatt i eller att kvinnan studerar i . Ett havandeskap får avbrytas även efter utgången av den artonde veckan om graviditeten på grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa (6 § abort- lagen). Begreppet abort har här ersatts med begreppet avbryta havandeskap. Skillnaden är att fostret om möjligt ska räddas till livet vid ett avbrutet havandeskap. Tillstånd till att avbryta havandeskap ges av rättsliga råd. Om det är brådskande på grund av fara för kvinnans liv och hälsa kan dock behörig läkare avbryta havandeskapet utan ett sådant tillstånd. Kvinnan ska liksom vid abort erbjudas stödsamtal före och efter ett avbrutet havandeskap (2 § och 8 § abortlagen). beslut får inte överklagas beslut om tillstånd till abort eller avbrytande av havandeskap får inte överklagas (7 § abortlagen). Lagreglering av abort i Den som utför en abort på annan utan att vara behörig läkare döms för illegal abort till böter (dagsböter) eller fängelse i högst (9 § första stycket abortlagen). Kvinnan som genomgår abort kan således själv inte straffas. Att utföra illegala aborter bedöms som ett grovt brott om det skett vanemässigt, för skull eller inneburit en särskild fara för kvinnans liv eller hälsa. Straffet är då fängelse i lägst sex måna- der och högst (9 § andra stycket abortlagen). Även försök till illegal abort är straffbart. Straffet kan då bli lägre än vad som gäller för fullbordat brott enligt 23 kap. . En läkare som uppsåtligen inte följer abortlagens bestämmelser kan straffas med böter (dagsböter) eller fängelse i högst sex måna- der (10 § abortlagen). För den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen gäller även bestämmelserna i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Den som bryter mot dessa regler kan av hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd åläggas disciplinpåföljd (var- ning eller erinran). tar över svensk lagstiftning gäller även om svensk lagstiftning säger annat. Efter- som abort är en del av hälso- och sjukvården i gäller för abort samma regler som för all annan hälso- och sjukvård. Vad som gäller när personer från ett annat EU-land söker vård i styrs av principen om fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och per- soner enligt EG-fördraget och av förordning (EEG) 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egen- företagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Se vidare kapitel 12 Vård i av personer från annat land. Det stora flertalet länder i tillåter abort. Det finns en stor variation i lagstiftningen med olika indikationer, tidsgränser och former för prövning av skälen för abort. Tillämpningen av den egna abortlagen varierar också. Sålunda kan en restriktiv abortlag i prak- tiken tolkas liberalt. Regler som ger vårdpersonalen rätt att vägra utföra aborter kan å andra sidan medföra att det i praktiken är svårt för en kvinna att få abort på hemorten trots att lagen tillåter det. Här ges en översikt av regler och praxis för abort i länder. Översikten utgår från sammanställningar gjorda av orga- nisationen IPPF1 och av FN2. Studiebesök har gjorts från utred- ningen i , och . Regler för abort i de nordiska länderna beskrivs i kapitel 11. Abort på kvinnans begäran I de flesta länder i utförs abort till och med graviditets- vecka 12 utan prövning av kvinnans skäl för abort. hör till de länder där kvinnan på egen begäran kan få abort men avviker genom att ingen prövning av skälen för abort sker ända fram till och med graviditetsvecka 18. I alla länder sker en prövning av skälen för senare aborter och oftast beviljas aborter 24 med en relativt liberal tolkning av de sociala och medicinska skälen. Formule- ringarna av villkoren för en sen abort skiljer sig i ländernas lagar. I en del länder är prövningen kopplad till obligatorisk rådgivning, betänketid för kvinnan, bedömning av två läkare eller beslut av en särskild kommitté. För aborter be- hövs som regel starka skäl såsom att kvinnans liv är i fara om 1Internationel () 2004. Abortion Legislation in Europe. Abortion Policies: A (1999). havandeskapet inte avbryts eller att fostret är missbildat. Se vidare sammanställningen i tabell 10.1. Sammanställningen visar att nästan alla östeuropeiska länder tillåter abort på kvinnans begäran. Kvinnans rätt till abort ingick som en del i den kommunistiska politiken och i gavs möjligheter till legal abort redan år 19203. Abortfrekvensen i de forna är betydligt högre än i . Orsakerna är dålig tillgång på preventivmedel, en tillåtande inställning till abort och en lång tradition med legala aborter. 3 , H. Vision och verklighet. Kvinnan, familjen och staten i det tidiga Sovjetryssland ur Kommunismen hot och löfte – arbetarrörelsen i skuggan av 1917 1991, H. , L. , 2002. Tabell 10.1 Länder i där kvinnan på egen begäran kan få abort sorterade efter tidsgränsen abort på begäran, risk för kvinnans liv Till vecka 24 risk för missbildning Ingen övre gräns för medicinska skäl Ingen övre gräns för medicinska skäl 1 veckas väntetid. godkänt av 2 läkare (socialarbetare) våldtäkt, risk för miss- bildning och kvinnans liv Abortion Legislation in Europé. Länder som prövar sociala och medicinska skäl för alla aborter Det finns en grupp länder där abort beviljas först efter en prövning av skälen för abort, sociala och medicinska. Kvinnan kan således formellt inte själv avgöra aborten även om reglerna kan tillämpas liberalt så som t.ex. i där det inte är svårare för en kvinna att få abort än i . I många fall är kvinnan beroende av inställningen till abort hos den läkare som hon konsulterar och i flera länder är det svårt att i praktiken få aborten utförd på grund av motstånd från sjukvårds- personal. Se tabell 10.2. Tabell 10.2 Länder i där sociala och medicinska skäl prövas för alla aborter Tidsgräns för abort, Två läkare eller en läkare och socialarbetare beslutar vid psykosociala skäl, olika i kantonerna vid risk för kvinnans liv eller Risk för kvinnans liv eller missbildning Två läkare beslutar. vid risk för kvinnans liv Abortion Legislation in Europé. Länder med mycket restriktiva regler för abort I finns en handfull länder med mycket restriktiva abortlagar nämligen , , och . har liksom en restriktiv abortlag men tillämpningen är liberal i . Först beskrivs översiktligt situationen i , och . Fördjupade beskrivningar görs senare i kapitlet av och . som är medlem i EU är ett av de få länder i världen där abort är totalt förbjudet. Abort kan inte genomföras under några som helst omständigheter, inte ens om kvinnans liv är i fara. En kvinna som genomgår en abort kan straffas med fängelse i 18 måna- der till . En läkare som utför en abort kan straffas med fängel- se upp till och bli avstängd från yrket. var abort helt förbjudet i . Då infördes regler som innebär att abort kan beviljas av gra- viditeten om det finns allvarliga risker för kvinnans liv eller lång- variga fysiska och psykiska hälsa. Abort kan även beviljas om gra- viditeten är följden av ett våldsbrott och gränsen är då . Om fostret misstänks vara gravt missbildat eller ha en svår sjuk- dom kan abort beviljas fram till den . Två läkare måste skriftligen bekräfta skälen och kvinnan måste skriva på att hon godkänner att abort får utföras. Obligatorisk väntetid med syftet att ge kvinnan betänketid före aborten är därefter minst . Det är svårt att få en legal abort i . Många läkare vägrar utföra eller delta i beslut om aborter med hänvisning till samvetet. De flesta aborter i utförs därför illegalt på privata kliniker, uppskattningsvis 16 000 illegala aborter . Läkare som utför aborter utan de nödvändiga dokumenten riske- rar upp till fängelse. Den som utför aborter som inte omfattas av lagens bestämmelser riskerar upp till fängelse. Även kvinnan kan få upp till fängelse. Straffen är ännu längre för personer som bedriver illegala abortkliniker och som utför aborter för egen . skedde ett politiskt maktskifte i . Den nya regeringen har aviserat en folkomröstning med syftet att kunna införa liberalare regler för abort. Även i var aborter helt förbjudna . Enligt abortlag som fortfarande gäller kan en kvinna få abort om det finns allvarliga risker för hennes fysiska och psykiska hälsa att fullfölja Riskerna måste bekräftas av en annan läkare än den som ska utföra aborten. Det finns ingen övre gräns i antal graviditetsveckor för dessa skäl. Abort kan också beviljas om gravi- diteten är resultatet av en våldtäkt som är rapporterad till polisen, men aborten ska då ske före utgången av graviditetsvecka 12. Vidare kan abort beviljas före utgången av vecka 22 om fostret har en fysisk eller mental missbildning. I detta fall måste två läkare som inte ska utföra aborten bekräfta den bedömda missbildningen. Trots att den spanska abortlagen i stort sett har samma regler som den portugisiska är det betydligt lättare att få en legal abort beviljad i än i . En liten andel av aborterna sker på allmänt sjukhus och de flesta, av alla aborter utförs på privata kliniker. av de aborter som utförs på privata kliniker motiveras av en allvarlig risk för kvinnans fysiska och mentala hälsa. Beskrivningen av situationen i grundas främst på en irländsk statlig utredning och intervjuer vid ett studiebesök i . Abort är ett brott enligt lag Offences Against the Person Act i republiken . Enligt denna lag utför varje kvinna som på något sätt avbryter sitt havandeskap en kriminell handling. Att medverka till en abort är också ett brott. infördes en ändring i den irländska konstitutionen med syftet att stärka skyddet för det ofödda barnet. acknowledges the right to life of the unborn and, with due regard to the equal right to the life of the mother, guarantees in its laws to respect, and as far as practicable, by its laws to defend and vindicate that right (Article 40.3.3). 4Irish Government 2000. 5Tom , Deputy Secretary, ; , , and , (). Aborter utförs inte i . Det finns inga abortion facilities. Ändå har irländska kvinnor haft möjlighet till lagliga och säkra aborter ända . De reser till för abort. Även försäljning av preventivmedel var olagligt blev det lagligt att sälja preventivmedel6. Recept från läkare fordrades och preventivmedel kunde endast säljas till gifta par. ändrades lagen så att det blev tillåtet att sälja kon- domer utan recept till personer som fyllt . 1992 sänktes åldersgränsen till . blev det lagligt att sälja kon- domer i automat och åldersgränsen för kondomer togs bort. Inte olagligt att resa eller informera om abort Abort är en kontroversiell fråga som har varit politiskt högaktuell och i . Organisationer som in- formerade om möjligheten till abort i förbjöds i domstol att sprida information. Försök gjordes att lagligen hindra gravida kvinnor från att resa. I ett uppmärksammat fall 1992 med en 14 årig flicka som blev gravid efter en våldtäkt förbjöd (Hovrätten) flickan från att resa till för abort. Supreme Court () ändrade beslutet efter massiva protester och lät flickan resa med motiveringen: if it is established . that there is a real and substantial risk to the life, as distinct from the health, of the mother, which can only be avoided by the termination of her pregnany, such termination is permissible. 1992 hade även två irländska organisationer fört frågan om infor- mation om aborter till European Court of Human Rights (Europa- domstolen för mänskliga rättigheter). Domstolen fastslog att för- budet mot att sprida information om aborter inskränkte yttrande- friheten och därmed stred mot den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Båda dessa domstolsutslag ledde till en folkomröstning om två tillägg i den irländska konstitutionen som innebar att det blev lag- ligt att resa och att informera om en service (abort) som är lagligt tillgänglig i ett annat land. 6 The Health (Family Planning) Act trädde i kraft . Subsection 3 of this section (Article 40.3.3) shall not limit freedom to between the State and another state. Subsection 3 of this section shall not limit freedom to obtain or make available, in the State, subject to conditions as may be laid down by law, information relating to services lawfully available in another state. Folkomröstningen godkände dessa tillägg och tillbakavisade sam- tidigt ett förslag om att abort endast skulle tillåtas om kvinnans liv var i allvarlig fara på grund av en fysisk sjukdom men ej vid psykisk sjukdom, dvs. risk för självmord. Det finns en särskild lag från 19957 som reglerar hur information om abort i annat land får lämnas i . Syftet med lagen är att information ska ges på sådant sätt att antalet aborter kan begränsas. Regeringen har utarbetat särskilda tillämpningsanvisningar8. I använder man begreppet crisis pregnancy. Med det av- ses en graviditet som varken är planerad eller önskad av kvinnan och som medför en personlig kris. Information om möjligheten till abort får endast ges av läkare eller särskilt godkända företag. Informationen ska vara objektiv och saklig och innehålla råd om de tre alternativ som står till buds för en kvinna vars graviditet medför en personlig kris. Kvinnan kan fullfölja graviditeten och behålla barnet, fullfölja graviditeten och adoptera bort barnet eller avsluta graviditeten genom en abort i ett annat land.