sou · GTB368 · 2006-01-01 00:00:00 — underlag vad gäller egenavgifter och av avgiftsunderlag vad gäller arbets- givaravgifter. Kostnaden härför uppgår enligt beräkningar gjorda inom utifrån ekonomiska vårpropo- sition (prop. 2004/05:100) till totalt , varav avser egenavgifter och avser arbetsgivaravgifter. Mot bakgrund av dessa siffror kan den totala basen för avgiftsunderlagen beräknas uppgå till 4,8 miljarder kro- nor (4,x = ). Den totala kostnaden skulle med tillägg av bli . Genom att dividera med basen på framkommer att procentsatsen för avdraget skulle kunna bestämmas till 16,25. Mot bakgrund härav föreslår utredningen att den procentsats med vilken avdrag beviljas höjs från 10 till 16. En sådan höjning medför att det maximala av- draget beträffande egenavgifterna kommer att uppgå till , medan det beträffande arbetsgivaravgifterna kommer att uppgå till , dvs. Med en höjning av avdraget i den storleksordningen torde även kostnader rymmas inom totalramen. 10.3Från vilket datum skall den ytterligare utvidgningen gälla? Av direktiven till utredningen framgår att ett regionalt förhöjt grundavdrag, om ett sådant skulle införas, är tänkt att ges från och med . Det framgår dock inte klart av direktiven om avsikten är att även varje annan regional stimulansåtgärd, som utredningen kan komma att föreslå, skall gälla från och med samma tidpunkt. budgetproposition (prop. 2004/05:1, utgifts- område 19, avsnitt 2.3 s. 10) anger regeringen att en utredning bör tillkallas för att analysera och lämna förslag till lämpliga regionala stimulansåtgärder på skatteområdet och att förslagen bör gälla från och med . Utredningen har uppfattat denna for- mulering på så sätt att den åtgärd som utredningen föreslår, oavsett vilken denna är, är tänkt att gälla från och med . har påtalat att en retroaktiv tillämpning är förenad med olägenheter för verket, som måste ompröva tidigare fattade beslut. Enligt utredningens bedömning finns dock i och för sig inga hinder mot att en ytterligare utvidgning av de särskilda avdragen Utformningen och storleken av en ytterligare utvidgning av de särskilda avdragen ges en retroaktiv tillämpning. Utredningen föreslår därför, mot bakgrund av vad som angetts beträffande direktiven, att den nu fö- reslagna utvidgningen skall gälla från och med . 11Konsekvenserna av utredningens förslag De offentligfinansiella effekterna av utredningens förslag, inklu- sive administrativa kostnader, bedöms väl kunna rymmas inom den i direktiven angivna beloppsramen om . Förslaget kan särskilt förväntas medföra positiva effekter vad gäller nyetableringar av företag, ekonomisk tillväxt och sys- selsättning inom stödområde A. Förslaget kan förväntas ha po- sitiva effekter för de små företagens förutsättningar att möta de merkostnader de har på grund av det geografiska läget. 11.1De offentligfinansiella effekterna av utredningens förslag I det föregående har utredningen föreslagit att en ytterligare ut- vidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen bör gö- ras, att denna bör ske genom en höjning av den procentsats med vilken avdrag beviljas och att utvidgningen bör gälla från och med . Såsom tidigare angetts får de offentligfinansiella effekterna av utredningens förslag enligt direktiven inte överstiga . En höjning av procentsatsen från 10 till 16, såsom föreslagits i föregående kapitel, kan beräknas innebära en ökning av det totala avdragsbeloppet om ca . Därtill kommer de administrativa kostnader som kan tänkas upp- komma till följd av utredningens förslag. Den offentligfinansiella effekten har beräknats genom att kostnaden för nuvarande stöd- ordning, , dividerats med 10, dvs. med nuva- rande avdragsnivå i procent (vilket ger en kostnad per procentenhet om ) och multiplicerats med den ytterligare ut- vidgningens storlek i procent, dvs. med 6 (jfr. beträffande kostna- den för nu gällande stödordning avsnitt 10.2). Konsekvenserna av utredningens förslag De konsekvenser som en ytterligare utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen innebär för har av verket uppgetts vara ändringar av skatte- och inkomstdeklarations- blanketter, ändringar i vissa IT-system och olika typer av informa- tionsinsatser, dvs. åtgärder som behöver vidtas enbart i initialske- det. Kostnaderna för dessa åtgärder har av beräknats till . Om bestämmelser om ytter- ligare utvidgning av de särskilda avdragen ges en retroaktiv tillämp- ning i enlighet med utredningens förslag tillkommer dock kostna- der för för hantering av en stor mängd omprövnings- ärenden. Av avsnitt 10.1 framgår att ca 8 500 arbetsgivare, enligt uppgifter från , kan beräknas göra utvidgade särskilda avdrag från socialavgifterna . har uppgett att det i fråga om arbetsgivaravgifter är möjligt att fatta ompröv- ningsbeslut för flera redovisningsperioder, som infaller under ett och samma kalenderår, i en och samma beslutshandling. Skattever- ket har således utgått från att 8 500 omprövningsbeslut kommer att behöva fattas. Tidsåtgången för detta har bedömts komma att uppgå till mellan 1 400 och . Merkostnaderna för ett retroaktivt ikraftträdande har av mot denna bakgrund beräknats till . De totala kost- naderna vid ett retroaktivt ikraftträdande har således beräknats uppgå till mellan 405 000 (90 000 + 315 000) och 580 000 (105 000 + 475 000) kronor. Kostnaderna är i sin helhet sådana som upp- kommer enbart i ett inledande skede. I direktiven till utredningen anges att utredaren särskilt skall be- akta bland annat de administrativa effekter som kan uppkomma för . Av det ovan anförda framgår att en ytterligare ut- vidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen inte medför någon varaktigt ökad arbetsbörda för . Åtgär- den får således inte några administrativa effekter för , utöver de konsekvenser som uppkommer i initialskedet. Några omedelbara konsekvenser torde inte uppkomma för sta- ten, utöver bortfallet av skatteintäkter. Inte heller innebär förslaget några direkta ekonomiska effekter för landsting eller kommuner. Sammanfattningsvis kan således konstateras att de offentligfinansi- ella effekterna av utredningens förslag, inklusive administrativa kostnader, väl ryms inom den i direktiven angivna beloppsramen. Konsekvenserna av utredningens förslag Genom att utredningens förslag innebär en utvidgning av ett redan befintligt system medför förslaget inte någon ökad administrativ belastning för de berörda företagen. Förslaget medför enbart posi- tiva effekter för företagen, genom att deras kostnader för socialav- gifter minskar. Genom att en ökad nedsättning av företagens soci- ala avgifter kan förväntas underlätta nyetableringar av företag och medföra att fler arbetstillfällen skapas torde utredningens förslag kunna medföra positiva effekter vad gäller regional tillväxt, syssel- sättning samt privat och offentlig service inom stödområde A. Mot bakgrund av att det av utredningen eftersträvade målet främst är att skapa ytterligare stimulans för småföretagarna inom stödområdet (jfr. avsnitt 8.2) kan förslaget förväntas ha positiva effekter för de inom stödområdet verksamma småföretagens arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga och villkor i övrigt i förhållande till fö- retag utanför stödområdet och till större företag. I det föregående har utredningen på flera ställen behandlat frågor om risk för kringgående av bestämmelser med regional inriktning. Enligt utredningens mening kan dock varje form av system, som innebär att boende eller företag inom en viss region behandlas mer förmånligt än övriga boende eller företag i landet, tänkas innebära en risk för kringgående av bestämmelserna. Av naturliga skäl ökar denna risk i takt med att skillnaderna mellan de olika nivåerna görs större. Det nu aktuella förslaget kan följaktligen anses innebära en viss ökad risk för kringgående av de aktuella bestämmelserna och eventuellt även en ökad risk för ekonomisk brottslighet. Som kon- staterats torde dock varje form av regional stimulansåtgärd vara förknippad med en motsvarande risk. Utredningens förslag innebär inte några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslaget innebär inte heller några konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, utöver vad som angetts ovan. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialav- giftslagen (2000:980) Den procentsats, med vilken avdrag beviljas, höjs från 10 till 16 . Som en följd härav kommer det maximala avdraget beträffande arbetsgivaravgifterna att uppgå till , jämfört med tidigare . Även beträffande egenavgifterna höjs den procentsats, med vilken avdrag beviljas, från 10 till 16. Det maximala avdraget kommer som en följd härav att uppgå till , jämfört med tidigare . Lagen träder i kraft . Den skall dock tillämpas retroaktivt från och med . De omprövningsbeslut som föranleds av lagen skall fattas av ex officio. Företagarna slipper därmed att själva begära omprövning av alla de arbetsgivaravgifter som beslutats . Det är angeläget att företagarna inte behöver vänta än nödvändigt på att återfå för mycket inbetalda arbetsgivaravgifter. omprövningsbeslut skall därför vara fattade från det att lagen träder i kraft. inkomstskattelagen (1999:1229) lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera och lämna förslag till regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Uppdraget avser i första hand ett förhöjt grundavdrag till fysiska personer inom stödområde A från och med . I andra hand skall utredaren överväga om andra regionala stimu- lansåtgärder kan vidtas med syfte att stimulera den regionala ut- vecklingen i detta område eller andra delar av där medbor- gare och företag kan ha höga utgifter till följd av långa transportav- stånd och kallt klimat. Åtgärderna skall helst vara individinriktade men även insatser riktade till företag kan komma i fråga om de be- döms uppfylla syftet med uppdraget. De offentligfinansiella effekterna av förslagen får inte uppgå till mer än . Uppdraget skall redovisas . Behovet av regionala stimulansåtgärder i vissa delar av En till ytan stor del av , huvudsakligen inland och de nordligaste delarna av och , har andra förut- sättningar för näringslivets utveckling än övriga delar av landet. Området definieras i detta sammanhang som stödområde A i en- lighet med förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. Att förutsättningarna skiljer sig åt beror främst på områdets geografiska läge med bl.a. långa transportav- stånd, liten hemmamarknad, sämre tillgång till service, låg befolk- ningstäthet och kallt klimat. För att stimulera utvecklingen i detta område har bl.a. beslutat om särskilda riktade åtgärder inom ramen för den regio- nala utvecklingspolitiken. Målet för denna är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Med väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner avses att de är så attraktiva för människor och företag att det är möjligt att ta till vara den potential och livskraft som finns i alla regioner. Med en god servicenivå avses att människor och företag har tillgång till kommersiell och offentlig service i tillräcklig om- fattning. För att detta mål skall nås krävs både goda generella förutsätt- ningar för företagande och särskilda åtgärder riktade till geografiskt avgränsade områden som bedöms ha särskilda behov. Åtgärderna behöver vidtas inom många olika samhällssektorer. Det är t.ex. mycket viktigt att utbildnings-, transport- och arbetsmarknadspo- litiken utformas så att de bidrar till att stärka utvecklingen i dessa områden. Inom den regionala utvecklingspolitiken har också en mängd åtgärder för att utveckla dessa områden vidtagits. Exempelvis sker fördelningen av statliga medel för all- männa regionalpolitiska åtgärder och från EG:s strukturfondspro- gram med hänsyn till de regionala problemens svårighetsgrad. Möj- ligheterna att lämna olika regionala företagsstöd är också störst i stödområde A. Där har t.ex. en särskild nedsättning av socialavgif- terna införts. En viktig faktor för att upprätthålla den offentliga servicen i dessa områden är det kommunala utjämningssystemet. Dess hu- vudsyfte är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva sina verksamheter. Tillgång till kvalificerad arbetskraft har regeringen bedömt vara en av de viktigaste förutsättningarna för att uppnå en framtida till- växt inom små lokala arbetsmarknadsregioner. Ett förslag från en särskild utredare till utformning av ett system för skattegynnade tjänster i detta syfte har regeringen dock bedömt inte bör genomföras (prop. 2004/05:1 utg.omr. 13 avsnitt 4.9.2, s. 49). Regeringen har vidare tillkallat en särskild utre- dare med uppdrag att göra en översyn av reglerna om avdrag vid beskattningen för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Den utredaren skall bl.a. undersöka om avdragsrätten kan utformas så att den förstärker den regionala utvecklingen . Som regeringen framhöll i budgetpropositionen är det angeläget att på olika sätt stimulera den regionala utvecklingen i vissa delar av där medborgare och företag kan ha höga kostnader till följd av långa transportavstånd och kallt klimat. Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet finns på so- cialavgiftsområdet och punktskatteområdet. När det gäller social- avgifterna finns en särskild nedsättning för arbetsgivare och enskilda näringsidkare i stödområde A. För arbetsgivare innebär det att de får göra ett avdrag av avgiftsunderlaget. Avdraget får uppgå till maximalt . Det underlag som ger maximalt avdrag motsvarar en årlig lönesumma på . På punktskatteområdet finns en nedsättning av energiskatten på el med i norra samt en regional differentiering av fordonsskatten. I enlighet med uttalandena i budgetpropositionen finns ett behov av att överväga ytterligare regionala inslag i skattesyste- met, i första hand i form av höjda grundavdrag i stödområde A. Nuvarande ordning för grundavdrag Rätt till grundavdrag har fysiska personer som är obegränsat skatt- skyldiga under någon del av beskattningsåret och som har haft för- värvsinkomst. Även begränsat skattskyldiga kommer att få rätt till grundavdrag, om de har sin för- värvsinkomst uteslutande eller så gott som uteslutande i . Dödsbon har inte rätt till avdrag än det år då dödsfal- let inträffade. Grundavdragets storlek är beroende av den taxerade förvärvsin- komstens storlek och uppgår för till 16 700 kro- nor vid en taxerad förvärvsinkomst . För en taxerad förvärvsinkomst uppgår grundavdra- get till . För inkomster däremellan är grundavdraget högre. Den högsta nivån uppgår till . För dem som är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret är grundavdraget en tolftedel av för varje kalendermånad eller del av kalendermånad som de är obegrän- sat skattskyldiga. Om denna grupp skattskyldiga har sin förvärvs- inkomst uteslutande eller så gott som uteslutande i , kom- mer de att få rätt till motsvarande grundavdrag som om de varit obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret. Grundavdraget får inte överstiga den skattskyldiges samman- lagda överskott av tjänst och aktiv näringsverksamhet sedan all- männa avdrag först gjorts. Det finns särskilda regler för hur över- skottet av tjänst och allmänna avdrag skall beräknas i vissa speciella fall. Någon form av grundavdrag har funnits i skattelagstiftningen . Avdraget, som har ett fördelningspolitiskt syfte, avser främst att lindra beskattningen för låginkomsttagare. varierade avdraget beroende på var den skattskyldige var bosatt, s.k. dyrortsgruppering, och benämndes då ortsavdrag. Dyrortsgrupperingen slopades med hänvisning till att starka skäl av rättvisekaraktär kunde framföras till stöd för enhet- liga ortsavdrag vid beskattningen. Beteckningen ortsavdrag ändra- des dock inte till grundavdrag . Utredaren skall analysera och lämna förslag till regionala stimu- lansåtgärder på skatteområdet, företrädesvis på individnivå. I första hand skall utredas om ett förhöjt grundavdrag från och med in- kan ges till fysiska personer bosatta inom stödom- råde A. Om ett sådant avdrag inte bedöms kunna införas, eller inte bedöms på bäst sätt uppfylla syftet att stimulera den regionala ut- vecklingen, skall utredaren överväga om andra regionala stimulans- åtgärder kan vidtas i detta område eller andra delar av där medborgare och företag kan ha höga utgifter till följd av långa transportavstånd och kallt klimat. Vid bedömningen av om ett förhöjt grundavdrag eller andra åt- gärder bör införas skall utredaren särskilt beakta de gränsdragningsproblem som kan uppkomma när personer är bosatta i t.ex. olika kommuner på var sin sida av gränsen för stödområdet, de krav som följer med vårt medlemskap i unio- nen, främst när det gäller den fria rörligheten för personer och statliga stöd, hur åtgärder på inkomstbeskattningens område förhåller sig till regeringsformen, att skattereglerna utformas på ett så samhällsekonomiskt effektivt sätt som möjligt, de ekonomiska effekter som kan uppkomma för landsting och kommuner, och de administrativa effekter som kan uppkomma för Skattever- ket. Vid övervägandena om vilka regionala stimulansåtgärder som bör vidtas skall utredaren beakta behovet och effekterna av åtgärden med hänsyn till befintliga regionala insatser. De offentligfinansiella effekterna av förslagen får inte överstiga . Uppdraget skall redovisas . Utformningen av ett eventuellt regionalt grundavdrag Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 63 kap. 1 § och 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 2 a §, 2 b § och 5 a §, av följande lydelse I detta kapitel finns be- I detta kapitel finns bestäm- stämmelser om grundavdrag. melser om grundavdrag och Fysiska personer som året före beskattnings- året är bosatta inom de kommu- ner eller delar av kommuner som i förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd benämns stödområde A och som enligt 2 § är berättiga- de till grundavdrag har utöver vad som anges i 3–5 §§ rätt till regionalt grundavdrag med . Rätt till regionalt grundavdrag har även fysiska personer som är bosatta utomlands och som enligt Bilaga 2 SOU 2005:68 2 § är berättigade till grundav- drag, om de under beskattnings- året haft inkomst från arbete sådana skattskyldiga som avses i detta stycke krävs för att regionalt grundavdrag skall kunna beviljas yrkande om sådant avdrag. i 2 a § inte tillämpas i fall då den skatt- samhet inom transportsektorn. Grundavdraget och det regio- nala grundavdraget får till- sammanlagda överskott av aktiv näringsverksamhet och av tjänst, minskat med hans allmänna av- överskott av aktiv närings- verksamhet och av tjänst, mins- kat med hans allmänna avdrag. 45 §, 50 kap. 7 § 57 kap. skall tas upp i inkomst- 45 §, 50 kap. 7 § 57 kap. skall tas upp i inkomst- med sådana avdrag som på grund av dispens enligt 59 kap. 8 med sådana avdrag som på och 10–12 §§ grundas på grund av dispens enligt 59 kap. 8 - överskott av passiv närings- och 10–12 §§ grundas på - överskott av passiv närings- - sådana kapitalvinster och ut- - sådana kapitalvinster och ut- 57 kap. skall tas upp i inkomst- 57 kap. skall tas upp i inkomst- I fråga om det regionala grundavdraget skall också til? ?lämpas bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av om tillämpningen av artik- larna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse, kommissionens förordning (EG) nr 1860/2004 av om tillämpningen av artik- larna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorn och förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet. Allmän motivering till bestämmelserna om regionalt grundavdrag Bestämmelser om grundavdrag finns i 63 kap. in- komstskattelagen (1999:1229) – IL. Bestämmelser om ett regionalt förhöjt grundavdrag bör lämpligen inarbetas i detta kapitel och ut- formas i anslutning till befintliga grundavdragsbestämmelser. Enligt 63 kap. 2 § IL tillkommer grundavdrag fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattnings- året och som haft förvärvsinkomst. Fysiska personer som är be- rättigade till grundavdrag enligt det nu sagda och som är bosatta inom stödområde A kommer därutöver att bli berättigade till ett regionalt grundavdrag. Enligt 63 kap. 2 § IL har även begränsat skattskyldiga i vissa fall rätt till grundavdrag, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . De skattskyldiga som enligt denna bestämmelse är be- rättigade till grundavdrag är sådana som antingen gjort en begäran om att få sina tjänsteinkomster beskattade enligt IL istället för en- ligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bo- satta (SINK) eller som har näringsinkomster från ett fast drifts- ställe eller en fastighet i . Bestämmelser om regionalt grund- avdrag bör, för att inte riskera att strida mot EG-fördragets be- stämmelser om fri rörlighet för personer, även omfatta sådana skattskyldiga som är bosatta utomlands och som har inkomst från arbete inom stödområdet, under förutsättning att de är berättigade till grundavdrag. Eftersom inte har möjlighet att iden- tifiera de utomlands bosatta som är berättigade till regionalt grund- avdrag kommer det i fråga om dessa personer att krävas att de skattskyldiga framställer yrkanden om regionalt grundavdrag. Beträffande det allmänna grundavdraget finns i 63 kap. 4 § en be- stämmelse av innebörden att grundavdrag, för personer som varit obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret, ut- går i proportion till det antal månader de varit obegränsat skatt- skyldiga, under förutsättning att deras överskott av förvärvs- inkomster i och i andra länder inte uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av överskott av förvärvsinkomster i Sve- rige. Att på motsvarande sätt tillerkänna skattskyldiga som under delar av beskattningsåret varit bosatta inom stödområdet ett redu- cerat regionalt grundavdrag bör inte komma ifråga, främst mot bakgrund av att den administrativa börda som detta skulle medföra för inte skulle stå i rimlig proportion till de belopp som skulle komma att tillerkännas varje sådan skattskyldig. En rätt till regionalt grundavdrag bör överhuvudtaget inte göras beroende av att den skattskyldige varit bosatt inom stödområdet under be- skattningsåret, utan avgörande bör istället vara den skattskyldiges bosättning året före beskattningsåret. Bestämmel- serna om regionalt grundavdrag kommer därmed att anknyta till bestämmelsen om hemortskommun i 65 kap. 3 § IL. Då ett högre grundavdrag ges till näringsidkare inom ett geogra- fiskt avgränsat område än till övriga näringsidkare i landet aktuali- seras EG-fördragets bestämmelser om statsstöd. Det stödbelopp som kommer att utgå i form av ett regionalt grundavdrag kommer dock inte att vara högre än att en sådan stödordning bedöms kunna rymmas inom ramen för försumbara stöd. Av kommissionens för- ordning (EG) nr 69/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse framgår att statligt stöd inte får ges till verksamheter inom transportsektorn, då även små stödbelopp inom denna sektor anges kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. Kommissionen har visserligen i ett utkast till förordning om ändring av förordning nr 69/2001, daterat , föreslagit att transportsektorn inte längre skall undantas från förordningens tillämpningsområde, förutom i vissa klart defi- nierade fall (anskaffning av fordon inom vägtransportsektorn). Förslaget har dock ännu inte lett till någon förändring av gällande regelsystem.