sou · GTB34d2 · 2006-01-01 00:00:00 — 17 En nackdel med att analysera utvecklingen av genomsnittsintäkter i stället för priser är att priserna kan vara stabila som genomsnittintäkterna sjunker. Detta beror på att förändringar i beteendemönster och kundsammansättning, dvs. kundgrupper som tillkommer eller försvinner speglas i de genomsnittliga intäkterna, men inte i priserna. Det finns dock ingen tillgänglig tidsserie som separerar intäkterna från abonnemang, kontantkort och SMS. Den genomsnittliga intäkten har minskat från såväl privatkunder som företagskunder, men i störst utsträckning från företagskunder. Figur 10.32 Utvecklingen av genomsnittlig månatlig intäkt per mobilkund för GSM-kontraktsabonnemang, kontantkort och SMS Källa: PTS (2003b). Det finns flera faktorer som har påverkat den nedgående trenden. En är den ökande användningen av SMS och en annan den ökade användningen av kontantkort. En tredje sannolik faktor är att när allt fler kunder har fler än ett abonnemang som de inte nödvändigtvis ringer mer än tidigare får det till följd att genom- snittsintäkterna minskar. PTS har tillsammans med och Konsument- verket (2001) konstaterat att mobilmarknaden kännetecknas av en oligopolliknande struktur där ett ömsesidigt beroende råder mellan de nätägande operatörerna (en sådan slutsats eller analys bör egentligen också ha inslag som t.ex. etableringshinder och kundin- låsning). Mobilmarknaden domineras av de tre nätägande mobil- operatörerna TeliaSonera, Tele2 och . Enligt PTS (2003b) fungerar inte konkurrensen på marknaden i tillräcklig utsträckning, och det återspeglas i att slutkundspriserna i är höga jämfört med i övriga nordiska länder. PTS anser att det finns utrymme för en ökad priskonkurrens mellan mobiloperatörerna (se avsnitt 10.6). Priset för att sända ett SMS varierar från till 1,25 kro- nor.18 Priserna har sjunkit något , men de flesta mobiloperatörer som erbjuder SMS till privatpersoner har priser som ligger i den övre delen av spannet. Enligt PTS brister konkurrensen på denna del av marknaden, och myndigheten anser att det finns utrymme för en ökad priskonkurrens. Vid en jämförelse med de andra nordiska länderna förefaller användningen av mobiltelefoni vara relativt låg i . Vi både ringer och skickar SMS i lägre utsträckning; danskarna skickar mer än så många SMS som svenskarna, och ringer mer än dubbelt så mycket som svenskarna. Figur 10.33 Genomsnittligt antal minuter och sända SMS per Källa: (2004). 18 Se PTS prisjämförelse på PTS hemsida – . Den låga användningen av mobiltelefoni i kan vara en följd av höga priser. I figur 10.34 nedan redovisas en priskorg för mobila tjänster (avser den billigaste operatören). Som tidigare nämnts tar dock en sådan jämförelse ingen hänsyn till potentiella nationella skillnader i samtalsmönster. En ytterligare reservation i detta fall är att operatörer i , och ofta subventionerar kundernas telefoner. Som framgår av figuren är utgifterna för en genomsnittsanvän- dare och en konsument med hög användning relativt höga i . För en konsument med låg användning är utgiften däremot relativt låg. Sambandet mellan priser och användning förefaller dock inte helt uppenbart. Exempelvis har både relativt hög använd- ning och höga priser. Figur 10.34 Månadsutgifter för en priskorg av mobiltelefoni () Källa: (2004). Uppgifterna bygger på de tidigare dominanternas prislistor. Om jämförelsen breddas till att gälla merparten av blir bilden något annorlunda. För en genomsnittsanvändare (som visas i figur 10.35) har relativt låga mobilpriser, men fortfa- rande högre än t.ex. i och i . För konsumenter med hög användning och med låg användning hamnar i mitten av länderna i figuren (för konsumenter med låg användning har 10 länder av 21 lägre priser och för konsumenter med hög användning har 9 länder av 21 lägre priser än ). Figur 10.35 Priskorg avseende en genomsnittsanvändare av mobil tele- foni (inklusive moms) Källa: (2003a). Såväl priserna som balansen mellan abonnemangsavgifter, minutav- gifter och varierar kraftigt mellan länderna. De största prisskillnaderna finns för SMS. Som framgår av figur 10.36 är SMS- priserna högre i än i , och , och till och med fyra gånger högre än i . För stora användare av SMS är det dock svårt att jämföra priser eftersom det finns olika typer av abonnemang och erbjudanden. Figur 10.36 (exklusive moms) Källa: (2004). PTS har gjort en prisjämförelse (2003) mellan de olika kontantkort som TeliaSonera erbjuder genom sina mobiloperatörer i , respektive . för Cash i är , för Kontant i och för Refill i 1,25 kro- nor. Det går också att jämföra konkurrensen mellan fast och mobil telefoni. Ett sätt är att jämföra substitutionsgraden mellan olika nivåer av konsumtion. I tabell 10.9 kalkyleras hur låg användning det behövs för att det ska vara lönsamt att avsluta ett fast teleabon- nemang och övergå till mobiltelefoni. För användare i t.ex. som annars inte använder mobiltelefon är det lönsamt att byta till mobil om deras månatliga konsumtion är lägre än 93 samtalsminu- ter. I t.ex. är däremot prisrelationen annorlunda, efter- som det där krävs för att motsvarande byte ska vara lönsamt. Just denna jämförelse visar att har högre mobilpriser och något lägre priser för fast telefoni. Tabell 10.9 Tröskel för ersättning mellan fast och mobil telefoni (användning av fast telefoni under vilken gräns det är lönsamt att byta till mobil telefoni) För användare med enbart fast te- För användare som också har hög användning av mobil telefoni Källa: (2004). Det kan också bli mer attraktivt för fler konsumenter att välja mobil . Som framgår av figur 10.37 nedan är det billigare att ringa en mobil telefon med mobil i , och med hög belastning än att använda fast tele- foni. med låg belastning är det bara som har högre priser för att ringa från mobil till mobil än från fast telefon till mobil. Figur 10.37 Priser för fast telefon till mobil och från mobil till mobil () Källa: (2004). Uppgifterna bygger på de tidigare dominanternas prislistor. Internet (PSTN) redovisar också en priskorg för Internetanvändning (tradi- tionellt uppringda accesser via PSTN). Priserna i förefaller inte avvika alltför mycket från genomsnittet för EU 15. Det finns dock vissa variationer som sannolikt beror på hur den rörliga taxan är utformad och under vilken tidpunkt man använder sig av tjänsten. Tabell 10.10 Priskorg för användare av Internet, (inklusive moms) 20 timmars användning (off-peak) Källa: (2003a). Utvecklingen visar att priserna konver- gerat (här räknat på användare i ). förefaller att ha anpassat sig till EU 15 och höjt priserna (figur 10.38). Utvecklingen är densamma för användare som använder Inter- net . Figur 10.38 Priskorg för användare av Internet 1998–2002 (inklusive moms) Källa: (2003a). Det finns som tidigare framgått ett antal varianter av DSL-teknik med olika överföringskapacitet, som används i kopparaccessnätet, t.ex. ADSL, VDSL och SDSL. Det är svårt att jämföra priser, på grund av olika standarder för överföringshastigheter. I tabell 10.11 redovisas priser för ADSL som baseras på de dominerande företagens prislistor. och avviker i jämförelse med de andra länderna genom att erbjuda högre överföringshastighet och lägre priser. Marginalerna i och är dessutom lägre än i de andra länderna, vilket kan tyda på en större konkurrens. Lägre marginaler kan också vara ett sätt att försvåra tillträde för finansiellt svagare konkurrenter (2004). Tabell 10.11 ADSL-produkter och priser Download/upload speed Källa: (2004). mäter priserna för DSL, och i figur 10.39 redovisas priser för de länder där det endast finns prisuppgifter från en operatör (på grund av jämförelseproblem). Även i detta fall förefaller priserna i ligga på en relativt låg nivå. Figur 10.39 Priser för DSL (inklusive moms) Källa: (2003a). Antalet fasta abonnemangen har minskat . Som framgår av tabell 10.12 har emellertid alternativen till fast telefoni vuxit kraftigt . Det är vanligare med ett mobilt abonnemang än med ett fast. Även tillgången till Internet har ökat kraftigt. Tabell 10.12 Utvecklingen av olika tjänster Andel per 100 innevånare Mobil, abonnemang och kontantkort Internet, uppringd anslutning Internet, fast anslutning Källor: (2003), PTS (2004c), och (2004). Enligt PTS uppger av alla svenska hushåll att man har tillgång till fast telefoni. anger att de saknar fast telefonanslutning i hemmet. Det är vanligast () att hus- håll med enbart hushållsmedlemmar saknar fast telefoni. I övriga grupper varierar denna andel mellan 0 och 3 pro- cent. av befolkning använder mobil telefoni, och användandet är ungefär lika utbrett i alla åldersgrupper, med undantag för gruppen 61–. I den gruppen anger att de använder mobiltelefon. av befolkningen uppger att de använder Inter- net (inkluderat både användning privat och i arbetet). Använd- ningen av Internet avtar dock med stigande ålder; ungefär 40 pro- cent av åldersgruppen 61–använder Internet. De svenska mobilnätens geografiska täckning varierar. Mobilnä- ten har olika täckningsgrad beroende på frekvensband, radioteknik, villkor och ambition. NMT-nätet täcker en stor del av landet men har låg kapacitet och kräver unika telefoner. GSM-näten har olika täckning beroende på operatör. Samtliga nät har god täckning i befolkningstäta områden medan täckning framför allt utanför Europavägar, riksvägar och i endast finns hos en opera- tör. Glest befolkade områden saknar ofta mobil täckning. De s.k. 3G-näten har villkor som ska säkra att mobil täckning finns där befolkningen är mantalsskriven. finns ett NMT-nät, fyra GSM-nät (varav ett direkt vänder sig till enskilda företagseta- bleringar) samt fyra 3G-nät varav ett inte börjat byggas . Enligt tillståndsvillkoren för UMTS ska 3G-operatörerna till- sammans täcka 8 860 000 personer . Ingen av tillståndshavarna har dock uppfyllt sina tillståndsvillkor. rapporterade operatörerna i vilken mån de uppfyllde till- ståndsvillkoren som helhet (prop. 2004/05:1): Hi3G (3) angav att de täckte av sin utlovade täck- ning. Svenska UMTS-licens (ägs av och Tele2) angav att de täckte sin utlovade täckning. angav att de täckte av sin utlovande täck- ning. Svenska telefonikonsumenter förefaller vara ganska nöjda med sina operatörer i förhållande till EU 15 som helhet; missnöjet med ser- vice och kontrakt är relativt låg (EEIG 2002). Det största missnöjet tycks gälla priset (tabell 10.13). I har emellertid missnöjet med priserna för mobil telefoni minskat från , medan missnöjet var i princip oförändrat i EU. Även för fast telefoni sjönk det svenska missnöjet – från (inom EU i huvudsak oföränd- rat). Tabell 10.13 Synpunkter från konsumenter om telefoni 2002 Ja-svar (procent) Är det svårt att få tillgång till Är priset orättvist eller över- Är kvaliteten på servicen Är informationen från opera- Är bestämmelser och villkor i Är kundservicen dålig? Källa: EEIG (2002). Svenskt kvalitetsindex (2004) redovisar en undersökning som gäller bland annat kundnöjdhet inom telesektorn. Indexet kan anta värden mellan 0 och 100 och ju högre värde, desto större kundnöjdhet. För mobil telefoni har indexet stigit från 1996 till 2004 (avser privatpersoner). För fast telefoni sjönk indexet kraftigt , från 67 till 59, men har sedan ökat till 2004. Enligt Svenskt kvalitetsindex är lojaliteten, dvs. drivkraften att stanna kvar hos den nuvarande leverantören, relativt låg inom telesektorn – lägre än inom flertalet branscher som studeras. (2003) genomförde 2002 en konsumentunder- sökning om bl.a. fast telefoni. De huvudsakliga resultaten var följande: Av konsumenterna kände till att de kunde välja en annan operatör än . hade totalt av konsumenterna aktivt valt teleoperatör . Totalt hade av konsumenterna bytt teleoperatör en gång. Andelen konsumenter som bytt två gånger uppgick till . Merparten av konsumenterna () uppgav att de valde operatör genom ett erbjudande från teleoperatören, där de sedan själva kontaktade operatören. blev kontaktade av operatören per telefon och fick därefter ett erbjudande som de accepterade. av konsumenterna tog själva initiativ till bytet av operatör. Priset var den enskilt viktigaste faktorn () till att konsumenterna hade bytt teleoperatör. De mest förekom- mande svaren efter lägre pris/samtalstaxa generellt var lägre pris på vissa trafikslag. Andra faktorer, t.ex. service, hade mycket li- ten betydelse. Totalt ansåg av konsumenterna att det är lätt att jämföra kostnader för telefoni. ansåg däremot att det inte är lätt att jämföra kostnaderna medan av konsumenterna inte hade någon stark åsikt i frågan. En övervägande majoritet () av dem som bytt teleoperatör ansåg att bytet fungerade smidigt och bra. Totalt ansåg av dem som bytt operatör att bytet motsvarade förväntningarna. PTS genomför löpande undersökningar om den svenska befolk- ningens syn på telefoni och Internet. Den senaste genomfördes (PTS 2003c). Sammanfatt- ningsvis var resultaten följande. Användandet av fast telefoni var oförändrat gentemot 2002; uppgav att de har en fast telefonanslutning i hemmet. Få svenskar saknade fast telefonanslutning i hemmet – . Värt att notera är att i gruppen 16–uppgav att de saknar fast anslutning. tappar marknadsandelar inom fast telefoni gentemot 2002 – från till 2003. Högutbildade och per- soner med invandrarbakgrund har i lägre grad än andra som operatör. Två tredjedelar av användarna av fast telefoni är nöjda med sin operatör; pris och bra kundtjänst är viktigast för kundnöjdhe- ten. uppgav att de känner till förval, vilket är en liten minskning gentemot 2002. av dem som hade fast telefonanslutning har gjort ett eget aktivt förval. kände till prefix, vilket är en liten ökning gentemot 2002. av dem som har fast telefonanslutning använde prefix. Högutbildade var klart bättre informerade om förval och prefix än andra grupper. Användandet av mobil telefoni ökade jämfört med – från till . Användandet ser främst ut att ha ökat i gruppen . Tre aktörer dominerade privatmarknaden för mobiltelefoni – (), Tele2 () och (15 pro- cent). Deras marknadsandelar var oförändrade jämfört med . var nöjda med sin mobiloperatör. Behovs- anpassade erbjudanden, bra kundtjänst och låga priser var vik- tigast för kundnöjdheten. Kunskapen och användandet av SMS ökade jämfört med ; av mobiltelefon användarna skickade SMS minst en gång . av befolkning använde Internet. Totalt sett var detta samma nivå som 2002, men användandet ser ut att öka i de äldre åldersgrupperna – 51–och 61–. av befolkning hade tillgång till Internet i hemmet, hade uppringd anslutning och hade bredbandsanslutning. Marknaden för Internet dominerades av () och Tele2 (), men av marknadsandelarna innehades av mindre operatörer. Endast drygt hälften () var nöjda med sin Internet- operatör. Behovsanpassade erbjudanden och bra kundtjänst var viktigast för kundnöjdheten. av Internetanvändarna hade handlat någon vara eller tjänst på Internet . Allt fler hade vidtagit åtgärder för att skydda sin dator – av Internetanvändarna hade någon form av skydd för sin dator; 2002 var andelen . I inleddes öppnandet av marknaden för långdistanstele- foni genom en rad rättsprocesser som startades av företaget mot det dominerande privata telebolaget . bröts AT&T upp i sju regionala och ett nationellt bolag efter en dom- stolsprocess som startades av det amerikanska justitiedepartemen- tet. De regionala bolagen tog över den lokala och regionala trafiken medan det nationella bolaget behöll långsdistanstrafiken. I och med reformen skapades förutsättningar för konkurrens på långdistans- trafiken, medan de regionala bolagen fick monopol i respektive region. AT&T:s marknadsandel minskade från 1984 till 19 Detta avsnitt baseras på Suppanz m.fl. (2004) om inte annat anges. 2002 när det gäller långdistanstelefoni. minskade priserna på långdistanstelefoni inom staterna och mellan staterna . infördes en pristaksreglering för tillgången till det lokala telenätet för de företag som agerade på marknaden för långdi- stanstelefoni. kom en ny lag, Telecommunications Act, som syftade till att skapa konkurrens även på den lokala marknaden genom att reglera tillträdet till det lokala nätet. Priset på tillträdet till de lokala näten sätts av de delstatliga regleringsmyndigheterna. Lagen reglerar även de före detta lokala bolagens möjligheter att sälja långdistanstelefoni i det område där de tidigare hade ett regle- rat monopol, men den möjliggör även för dem att konkurrera utanför detta område. hade av marknaden för lokalsamtal tagits över av ett annat företag än den tidigare monopolisten. Det finns även tecken på att priserna på lokalsamtal sjunkit efter öpp- nandet av marknaden . Efter delningen av AT&T reglerades företaget av en avkastningsreglering och därefter av en pristaksreglering. slopades dock pristaken på olika segment av tele- marknaden allt eftersom regleringsmyndigheten bedömde att kon- kurrensen var tillräcklig. I infördes konkurrens på telemarknaden gradvis . infördes viss konkurrens på den brittiska telemarknaden genom att ett andra bolag, , tilläts träda in på marknaden för nationella samtal. Mercury fick 1983 även rätt att konkurrera på marknaden för utrikessamtal. I början av liberali- seringen var målet att skapa konkurrens mellan olika infrastrukt- urnät, dvs. Mercury skulle bygga upp ett eget nät och inte använda det som byggts upp av (). genomfördes dock reformer för att förbättra Mercurys tillgång till infrastruktur. Fokus låg på att skapa konkurrens både om nät och om tjänster. tilläts därför fler företag att träda in på den nationella marknaden, och den internationella marknaden öppnades . 20 Detta avsnitt baseras på Ofcom (2004) om inte annat anges. har det funnit regler om att BT måste ha separat bok- föring för det fasta nätet för att regleringsmyndigheterna bättre ska kunna övervaka prissättningen på tillträde. Ytterligare ett steg mot att betona konkurrens om tjänster snarare än nät kom då EU-regler och krisen i telesektorn medförde en ny syn på reglering i . Det finns fortfarande ett pristak för den dominerande aktören BT men inte för de övriga aktörerna. BT hade av privatkundsmarknaden och av företagsmarknaden ; motsvarande siffror 2003 var 69 respek- tive . Priserna har minskat kraftigt på fast telefoni i , men nedgången har avstannat eftersom teleföreta- gen har ökat de fasta avgifterna (se figur 10.40). Figur 10.40 Priset på fast telefoni i –2003 Index 1984 = 100 Källa: Ofcom (2004). Marknaden för mobiltelefoni öppnades , och till skillnad från den fasta telefonin har det inte funnits något pristak på denna marknad. har det även funnits regler om priset på till- trädet till konkurrenternas nät. Regleringen har skett genom en KPI-X-metod, där regleringen för samtalsterminering för närva- rande är KPI minus . Priserna på mobilmarknaden har fallit betydligt kraftigare än för fast telefoni. Figur 10.41 Priset på mobiltelefoni i –2003 Index 1990 = 100 Källa: Ofcom (2004). Liberaliseringen av telemarknaden inom EU startade då det utformades en rad standarder på området (SOU 2002:60). föreslog Europeiska kommissionen en ökad konkurrensutsättning och harmonisering av telemarknaden för att skapa en gemensam marknad, och rådet antog 1988 det första direk- tivet för att skapa en gemensam telemarknad där marknaden för teleprodukter på kort sikt och marknad för teletjänster på lång sikt skulle konkurrensutsättas. En full liberalisering av medlems- ländernas telemarknader skulle vara genomförd 1998, och så var fallet i de flesta av EU-länderna. Nästa fas i reformarbetet var arbetet med att konvergera lagstiftningen för telekommunikatio- ner, media och informationsteknik. Det arbetet startade med en grönbok från kommissionen och utmynnade i en ny lag om elek- tronisk kommunikation som skulle vara införlivad av medlemslän- derna 2003. () är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, s.k. sektorsansvar för bland annat området för elektronisk kommunikation. Myndigheten arbetar med fyra över- gripande områden – konsument- och konkurrensfrågor, effektiv resursanvändning och säker kommunikation. PTS är en myndighet under och den leds av en styrelse som tillsätts av regeringen. PTS har cirka 250 anställ- da. Kostnaden för verksamheten inom området elektronisk kom- munikation uppgick till 2003. Dessa kostnader finansieras genom avgifter. Enligt instruktionen ska PTS bland annat utföra följande upp- gifter inom området för elektronisk kommunikation: främja tillgången till säkra och effektiva elektroniska kom- munikationer enligt de mål som anges i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation främja en sund konkurrens övervaka pris- och tjänsteutvecklingen. pröva frågor om tillstånd och skyldigheter, fastställa och ana- lysera marknader samt utöva tillsyn och pröva tvister enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Den nya lagen om elektronisk kommunikation (EkomL) har gett PTS en rad nya och förändrade arbetsuppgifter. Exempel på sådana är arbete med marknadsanalyser, samråd, tvistlösning, integritets- frågor, konsumentfrågor samt beslut om skyldigheter och förplik- tiganden. Ett viktigt inslag i EkomL är att PTS ska pröva hur konkurren- sen fungerar på olika delar inom området elektronisk kommunika- tion och därefter besluta om skyldigheter för dominerande aktörer, om detta krävs för att förbättra konkurrensen. I bedömningen ingår att PTS ska definiera vilka delmarknader inom området som är relevanta för svenska förhållanden och analysera om det råder effektiv konkurrens på dessa marknader. Vidare ska PTS fastställa vilka operatörer som har betydande inflytande (s.k. SMP – Signifi- cant Market ) på respektive marknad och bestämma vilka skyldigheter dessa operatörer ska ha. PTS ska dock inte ingripa på marknader där konkurrensen fungerar tillfredsställande. 10.6Sammanställning av tidigare analyser Bestämmelsen om att använda ett allmänt inbjudningsförfarande fanns med redan i den ursprungliga telelagen 1993, men bestäm- melsen har förändrats . Grundtanken är att låta alla intresserade mobiloperatörer söka tillstånd på lika villkor om frekvensutrymmet inte räckte till för alla. De som bäst uppfyller uppställda kriterier ska få tillståndet, vilket innebär att de företag som ansöker om tillstånden får kon- kurrera om dem. För att det ska bli någon konkurrens bygger naturligtvis det hela på att det finns fler sökande än antalet tillstånd som ska fördelas. Av de fyra inbjudningsförfaranden som hållits sedan regeln infördes har det endast i ett fall, när det gäller UMTS-tillstånden, förhållit sig på det viset. Troliga förklaringar till att konkurrens har saknas är att tillstånden inte varit tillräckligt kommersiellt intres- santa, samt att minimikraven på till exempel befolkningstäckning har varit höga vid inbjudningsförfarandet. En generell slutsats om inbjudningsförfaranden är alltså att de endast fungerar när en tjänst är kommersiellt attraktiv, och när de sökande själva får ange i vil- ken grad de är beredda att erbjuda till exempel befolkningstäckning och utbyggnadstakt. Införandet av nummerportabilitet syftade till att göra det lättare för kunderna att byta operatör, så byte av telefonnummer är med andra ord inte det som främst hindrar kunderna från att byta ope- ratör. På mobilmarknaden har reformen heller inte haft ett så stort genomslag som man hoppades; exempelvis är reformen relativt okänd bland användarna, vilket till viss del kan bero på att ersätt- ningsreglerna mellan operatörerna ger svaga incitament för nya operatörer att informera om den. 21 Avsnittet bygger på PTS (2003a). Bestämmelsen om nationell roaming infördes för att göra det lät- tare för nya mobiloperatörer att komma in på marknaden. Syftet var att nya operatörer skulle kunna erbjuda god geografisk täckning utan att först behöva bygga upp ett eget heltäckande nät. Detta skulle ske genom att den nya operatören kom överens med en eta- blerad mobilnätsoperatör om att de egna kunderna kunde använda sina mobiltelefoner i den andres mobilnät i områden där den nya nätoperatören själv inte hade täckning.