sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — Om det kan ske utan oskälig kostnad eller omgång, skall arbets- givaren på begäran förse arbetstagarorganisationen med avskrift av handling och biträda organisationen med utredning, som den behöver för angivet ändamål. 1 Jfr och rådets direktiv /25/EG av om uppköpserbjudanden (EUT L 142, 30.4.2004, s. 12, Celex 32004L0025). En arbetsgivare som inte är bunden av något kollektivavtal alls skall fortlöpande hålla arbetstagarorganisationer som har medlemmar som är arbets- tagare hos arbetsgivaren under- rättade om hur verksamheten utvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt liksom om rikt- linjerna för personalpolitiken. En arbetsgivare som inte är bunden av något kollektivavtal alls skall fortlöpande hålla arbetstagarorganisationer som har medlemmar som är arbets- tagare hos arbetsgivaren under- rättade om hur verksamheten utvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt liksom om rikt- linjerna för personalpolitiken. En arbetsgivare som inte är bunden av kollektivavtal skall även informera arbetstagarorga- nisationer som har arbetstagare hos arbetsgivaren om arbets- givaren lämnar eller är föremål för ett offentligt uppköpserbju- dande enligt lagen (000) om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden eller lämnar en rekommendation till aktieägarna i anledning av ett sådant er- bjudande. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:000) Härigenom föreskrivs1 i fråga om aktiebolagslagen (2005:000) dels att 7 kap. 2 § och 29 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 12 §, och närmast före paragrafen en ny rubrik av följande lydelse. I bolagsordningen för ett aktie- bolag vars aktier är noterade vid en svensk eller utländsk börs, en får det föreskrivas att följande skall gälla om någon har lämnat eller 6 § lagen (000) om offentliga uppköps- erbjudanden på aktiemarknaden. ligt 4 kap. 27 § får inte åberopas mot en överlåtelse av aktier inom ramen för erbjudande. Ett överlåtelseförbehåll i ett ingåtts efter , får inte åberopas mot en överlåtelse av aktier inom ramen för er- En föreskrift i bolagsord- ningen eller i ett avtal mellan 1 Jfr och rådets direktiv /25/EG av om uppköps- erbjudanden (EUT L 142, 30.4.2004, s. 12, Celex 32004L0025). och som begränsar det antal röster som en aktieägare får avge vid en bolagsstämma skall inte tillämpas om stämman skall ta ställning till om bolaget skall vidta någon åtgärd, som typiskt sett är ägnad att försämra förutsättningarna för erbjudan- dets genomförande. Alla aktier med lika rätt till andel i bolagets tillgångar och vinst, skall ha samma röstvärde om en bolagsstämma skall ta ställning till om bolaget skall vidta någon åtgärd, som typiskt sett är ägnad att försämra för- utsättningarna för erbjudandets genomförande. I bolagsordningen för ett aktie- bolag som anges i första stycket får vidare föreskrivas att följande skall gälla om någon har lämnat ett offentligt uppköpserbjudande enligt 2 kap. 1 eller 6 § lagen (000) om offentliga uppköps- erbjudanden på aktiemarknaden och till följd av erbjudandet upp- nått ett aktieinnehav motsvaran- de minst tre fjärdedelar av aktierna i bolaget och kallar till en bolagsstämma för att ändra bolagsordningen eller för att ent- lediga eller tillsätta styrelseleda- möter. Alla aktier med lika rätt till andel i bolagets tillgångar och vinst, skall ha samma röstvärde vid den bolagsstämmans beslut i fråga om att ändra bolagsord- ningen eller entlediga eller välja styrelseledamöter. En föreskrift i bolagsordningen eller i avtal mellan aktieägare som ingåtts efter och som begränsar det antal röster som en aktieägare får avge vid en bolagsstämma skall sakna verkan vid den bolagsstämmans beslut i frågan om att ändra bolagsordningen eller entlediga eller välja styrelseledamöter. En föreskrift i bolagsord- ningen eller i avtal mellan aktie- ägare som ingåtts efter och som ställer krav på större majoritet än vad som följer av denna lag för entledigande eller tillsättande av styrelseleda- mot skall sakna verkan vid den bolagsstämmans beslut i frågan om att ändra bolagsordningen eller entlediga eller välja styrelse- ledamöter. Föreskrifter av det slag som avses i första och andra styckena får endast förekomma tillsam- mans. Ett beslut om att genom änd- ring av bolagsordningen införa en bestämmelse av det slag som avses i första och andra styckena är giltigt endast om det har biträtts av samtliga vid bolagsstämman närvarande aktieägare företrä- dande minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget. Om en bestämmelse av det slag som avses i första och andra styckena tas in i bolagsordningen skall i bolagsordningen också föreskrivas om budgivaren skall betala ersättning till aktieägare vars rättigheter försämras genom erbjudandet eller dess genom- förande. Om ersättning skall betalas, skall i bolagsordningen anges hur ersättningen skall be- räknas. Rätten att delta i bolagsstämma tillkommer den aktieägare som för bolagsstämman är införd i aktieboken. I avstäm- ningsbolag gäller i stället att rätten att delta i bolagsstämma till- kommer den som har tagits upp som aktieägare i en sådan utskrift eller annan framställning av aktieboken som avses i 28 § tredje stycket. I bolagsordningen får föreskrivas att en aktieägare får delta i bolagsstämma endast om han eller hon anmäler detta till bolaget senast den dag som anges i kallelsen till bolagsstämman. Denna dag får inte vara söndag, annan allmän helgdag, lördag, midsommar- afton, eller nyårsafton och inte infalla tidigare än femte vardagen före bolagsstämman. I 4 kap. 35 § finns särskilda bestämmelser om rätt att rösta för aktier som omfattas av hembudsförbehåll. Av 4 kap. 9 § lagen (000) om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden framgår att får besluta att en aktieägare som underlåter att iaktta bestämmelserna i den lagen i fråga om offentliga uppköps- erbjudanden eller budplikt inte får företräda aktierna. En stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som när han eller hon fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget skall ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan tillfogas en aktieägare eller någon annan genom överträdelse av denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordning. Om bolaget har upprättat ett prospekt eller en erbjudande- handling som avses i 2 a kap. 1 § med finansiella instrument eller ett sådant dokument som avses i 2 b kap. 2 § 2 b kap 2 § samma lag, gäller vad samma lag, gäller vad som sägs i som sägs i första stycket andra meningen även skada som till- även skada som tillfogas genom fogas genom överträdelse av 2, 2 b kap. nämnda lag eller kom- nr 809/2004 nr 809/2004 av om genomförande av Europa- parlamentets och rådets direktiv direktiv /71/EG i fråga om 2003/71/EG i fråga om informa- informationen i prospekt, dessas tionen i prospekt, dessas for- mat, införlivande genom hänvis- de av prospekt och annonse- Denna lag träder i kraft . 2 EUT L 215, , s. 3 (Celex 32004R0809). lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § försäkringsrörelselagen (1982:713)1 skall ha följande lydelse. Stiftare, styrelseledamot, verkställande direktör och aktuarie, som vid fullgörandet av sitt uppdrag uppsåtligen eller av oakt- samhet skadar försäkringsbolaget, skall ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan vållas aktieägare, delägare eller annan genom överträdelse av denna lag, lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, bolagsordningen, de försäkringstekniska rikt- linjerna eller placeringsriktlinjerna. Om bolaget har upprättat ett prospekt eller en erbjudande- handling som avses i 2 a kap. 1 § med finansiella instrument eller ett sådant dokument som avses i 2 b kap. 2 § 2 § samma lag, samma lag, gäller vad som sägs i vad som sägs i första stycket andra meningen även skada som även skada som tillfogas genom tillfogas genom överträdelse av 2, 2 a eller 2 b kap. nämnda lag 2 b kap. nämnda lag eller kom- nr 809/2004 nr 809/2004 av om genomförande av Europa- parlamentets och rådets direktiv direktiv /71/EG i fråga om 2003/71/EG i fråga om informa- informationen i prospekt, dessas i prospekt, dessas 1 Lagen omtryckt 1995:1567. mat, införlivande genom hän- hänvisning samt offentliggöran- visning samt offentliggörande av de av prospekt och annonsering. prospekt och annonsering. Denna lag träder i kraft . Företagsförvärv genom offentliga uppköpserbjudanden avseende aktier – takeover-erbjudanden – är vanligt förekommande i närings- livet runtom i och på många andra håll i världen. I land efter land har successivt vuxit fram nationella regler om sådana erbjudanden; regler som har många gemensamma drag men också uppvisar klara skillnader. Efter många års förhandlingar enades EU:s medlemsstater och om ett har- moniseringsdirektiv rörande regleringen av takeover-erbjudanden (och rådets direktiv /25/EG av om uppköpserbjudanden). Direktivet, som brukar be- nämnas Takeover-direktivet, skall vara genomfört i medlemsstater- na . Direktivet gäller takeover-erbjudanden avseende bolag med aktier upptagna till handel på en reglerad marknad i en eller flera medlemsstater. Syftet med direktivet är i första hand att garantera aktieägarna i bolag som är föremål för ett takeover-erbjudande (målbolaget) en rättvis och rimlig behandling. skall direktivet möjliggöra sunda omstruktureringar i näringslivet. Direktivet har i stor utsträckning sin materiella förebild i den brittiska takeover-regleringen, Code on Takeovers and Mergers, som utfärdades av det brittiska näringslivsorganet The Panel on Takeovers and Mergers första gången och därefter fortlöpande reviderats. Den brittiska regleringen har också i mate- riellt hänseende stått modell för den takeover-reglering som vuxit fram i andra europeiska länder. I direktivet finns bestämmelser om förfarandet vid takeover- erbjudanden och om tillsynen över sådana erbjudanden. Vidare finns det i direktivet bestämmelser som innebär att den som genom förvärv av aktier skaffar sig kontroll över ett bolag skall vara skyldig att lämna ett erbjudande om förvärv av resterande aktier i bolaget, s.k. budplikt. Direktivet innehåller också bestämmelser som syftar till att undanröja olika typer av hinder mot genomförandet av takeover- erbjudanden. Till de senare hör bestämmelser som begränsar mål- bolagsstyrelsens rätt att vidta s.k. försvarsåtgärder mot sådana erbjudanden och den s.k. genombrottsregeln. Innebörden av genombrottsregeln är bl.a. att vissa föreskrifter i bolagsordningar och avtal som begränsar överlåtbarheten på aktierna i målbolaget skall förlora sin verkan under erbjudandet samt att föreskrifter om rösträttsbegränsningar och aktiers olika röstvärde inte skall gälla vid en bolagsstämma som skall besluta i en fråga om försvars- åtgärder. Regeln innebär också att sådana föreskrifter i viss utsträckning skall förlora sin verkan om en budgivare genom erbjudandet uppnår ett sammanlagt aktieinnehav motsvarande tre fjärdedelar eller mer av totalantalet aktier i målbolaget. Direktivet innehåller vidare bestämmelser om information till de anställda i samband med genomförandet av takeover-erbjudanden. Bolag som omfattas av direktivet skall i förvaltningsberättelsen informera om avtal och andra omständigheter som kan försvåra genomförandet av ett takeover-erbjudande avseende aktierna i bolaget. Slutligen finns i direktivet bestämmelser som innebär att den som genom ett takeover-erbjudande uppnår ett sammanlagt aktie- innehav som motsvarar minst nio tiondelar av aktierna och repre- senterar minst nio tiondelar av rösterna för samtliga aktier i mål- bolaget skall ha rätt att lösa in minoritetens aktier. Direktivet syftar till en minimiharmonisering. Det står således medlemsstaterna fritt att ha mer långtgående regler än de som följ- er av direktivet. EG-direktiv skall om inte annat framgår av direktivet genom- föras genom nationellt bindande regler, exempelvis lag, eller genom hänvisning till fast rättspraxis i högsta instans. Det gäller bl.a. de tidigare utfärdade bolagsrättsliga direktiven, som i genom- förts framför allt genom ändringar i aktiebolagslagen. Takeover- direktivet, som är det trettonde bolagsdirektivet, skiljer sig i det hänseendet från de övriga bolagsrättsdirektiven. Med beaktande av framför allt den brittiska självregleringen kan Takeover-direktivet genomföras också genom en kod eller annan självreglering i näringslivet, förutsatt att denna reglering fastställs av organisatio- ner som officiellt bemyndigats att reglera marknaderna för take- over-erbjudanden. I saknas i allt väsentligt särskilda lagregler om takeover- erbjudanden. Den huvudsakliga regleringen utgörs i stället av Näringslivets börskommittés (NBK) regler om offentliga er- bjudanden om aktieförvärv, vilka hämtat sin förebild i just de brit- tiska reglerna. NBK-reglerna behandlar förfarandet vid takeover- erbjudanden och anger bl.a. vilka åtgärder som får vidtas och vilken information som skall lämnas i samband med sådana erbjudanden. Där finns också regler om budplikt. överensstämmer till sitt materiella innehåll i väsentliga delar med motsvarande regler i direktivet. Direktivet innehåller emellertid också vissa bestämmelser som saknar direkt motsvarighet i . Det gäller t.ex. genombrottsregeln samt bestämmelserna om information till anställda. Direktivet innehåller också bestämmelser som har bäring på aktiebolagslagen. Det gäller exempelvis genombrottsregeln och bestämmelserna om inlösen av minoritetsaktier. Direktivets redovisningsregler – exempelvis att förvaltningsbe- rättelsen skall innehålla uppgifter om avtal och andra omständig- heter som kan försvåra ett takeover-erbjudande – saknar motsva- righet i svensk rätt. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur Takeover-direktivet skall genomföras i svensk rätt. Utredaren förordnades och tolv till utredningen knutna experter förordnades . Utredningen höll sitt första sammanträde och antog då namnet Takeover-utred- ningen. Utredningen har sammanträtt nio gånger. I enlighet med utred- ningens direktiv har arbetet bedrivits i nära samverkan med övriga nordiska länder, bl.a. i form av gemensamma nordiska möten. Utredningen har också deltagit i flera möten på europeisk nivå och genom enskilda överläggningar fortlöpande diskuterat direktivets genomförande med motsvarande utredningar i främst Storbritan- nien, och . Utredningen har samrått med (). 2Takeover-erbjudanden i svenskt näringsliv1 Takeover-erbjudanden är vanliga i svenskt näringsliv. –lämnades 358 sådana er- bjudanden avseende svenska bolag med aktier noterade på Stock- holmsbörsen, NGM (Nordic Growth Market) eller AktieTorget. I stort sett samtliga erbjudanden, 341, avsåg bolag med aktier note- rade på Stockholmsbörsen. Sammanlagt 293 av de 358 erbjudandena ledde till förvärv av mål- bolaget. Det innebär att i genomsnitt närmare 20 aktiemarknads- bolag förvärvades genom ett takeover-erbjudande. Mätt på ett annat sätt förvärvades i genomsnitt om- kring av aktiemarknadsbolagen genom sådana erbjudan- den. Sammanlagt 65 takeover-erbjudanden –2004 misslyckades; de genomfördes aldrig. Skälen till misslyckandena varierar. En vanlig orsak var att ett mer förmånligt erbjudande pre- senterades av en konkurrerande budgivare. Andra orsaker var att starka minoritetsägare i målbolaget inte accepterade det erbjudna priset, att kursen på budgivarens aktier (vid s.k. utbytes- erbjudanden) utvecklades på ett oförmånligt sätt under erbjudan- deperioden, att budgivaren fick problem med finansieringen av er- bjudandet och att konkurrensmyndigheters beslut ändrade förut- sättningarna för affären. I stort sett samtliga takeover-erbjudanden var frivilligt framlagda; endast 10 erbjudanden var uttryckligen för- anledda av reglerna om budplikt. Av dessa ledde 4 erbjudanden till att budgivaren uppnådde ett aktieinnehav representerande mer än nio tiondelar av aktier och röster i målbolaget. 1 Framställningen baseras på statistik framtagen för utredningen av civilekonom , . Takeover-erbjudanden i svenskt näringsliv Erbjudandena omfattade regelmässigt samtliga aktier i målbola- get. Endast ett tiotal partiella erbjudanden lämnades . Flertalet takeover-erbjudanden genomförs av svenska budgivare, ofta ett annat svenskt aktiemarknadsbolag. I 192, eller tre fjärde- delar av de 268, på Stockholmsbörsen genomförda, takeover- erbjudandena avseende svenska målbolag – 2004 var budgivaren ett svenskt rättssubjekt. I 109 av dessa erbjud- anden var budgivaren ett annat svenskt börsbolag.2 I direktivet finns särskilda lagvalsregler som skall tillämpas på takeover-erbjudanden avseende aktier i dels svenska bolag noterade på en reglerad marknad i ett eller flera andra länder inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet, dels utländska bolag note- rade på en svensk reglerad marknad. På Stockholmsbörsen noteras aktier i 28 utländska bolag. I 21 av dessa bolag är aktien primärnoterad i bolagets hemland och sekundärnoterad på Stock- holmsbörsen, endast i 7 fall är aktien primärnoterad i . På NGM och AktieTorget noteras över huvud taget inte något utländskt bolags aktier. När det gäller svenska bolag noterade på utländska reglerade marknader är 18 på Stockholmsbörsen primärnote- rade aktier även sekundärnoterade på en eller flera utländska regle- rade marknader. Antalet har minskat starkt . Endast 4 svenska bolag är noterade uteslutande på en utländsk reglerad marknad, samtliga på Oslo-börsen. Vad gäller takeover-erbjudanden på nämnda bolagskategorier kan konstateras att sammanlagt endast 11 erbjudanden –2004 avsåg utländska bolag med aktier note- rade på Stockholmsbörsen och att målbolagets aktier endast i 2 av dessa erbjudanden var primärnoterade i . Inte något takeover-erbjudande avsåg ett svenskt bolag uteslutande noterat utomlands. Sammanfattningsvis visar statistiken i fråga om gränsöver- skridande aktienoteringar, att sådana, i ett svenskt perspektiv, är ovanliga, att takeover-erbjudanden avseende utländska bolag med aktier noterade uteslutande i nästan aldrig förekommit och att takeover-erbjudanden avse- ende svenska bolag med aktier noterade uteslutande utomlands över huvud taget inte förekommit . 2 I 35 fall var budgivaren ett företag från något annat EU-land, i 20 fall ett amerikanskt företag. 3Den nuvarande regleringen och tillsynen av takeover-erbjudanden i svenskt näringsliv Utredningen redovisar i förevarande kapitel strukturen på den nuvarande regleringen och tillsynen över takeover-erbjudanden i svenskt näringsliv. Det närmare innehållet i de materiella reglerna behandlas i kapitel 6. I saknas i allt väsentligt särskilda lagregler om förfarandet vid takeover-erbjudanden. Regleringen på området utgörs huvud- sakligen av Näringslivets Börskommittés (NBK) regler om offent- liga erbjudanden om aktieförvärv. För att få en komplett bild av regleringen måste emellertid också beaktas NBK-reglernas kopp- ling till marknadsplatsernas regler och, framför allt, Aktiemark- nadsnämndens uttalanden om innebörden av och vad som är god sed vid takeover-erbjudanden på den svenska aktie- marknaden. Även vissa bestämmelser i lag, framför allt aktie- bolagslagen, är av intresse i sammanhanget. NBK bildades av och med uppgift att verka för god sed på aktiemark- naden genom att ge ut rekommendationer. NBK drivs av en ideell förening, , med nio medlemmar: , , , , , FAR (Föreningen ), In- stitutionella ägares förening för regleringsfrågor på aktiemarkna- den, samt . Den nuvarande regleringen och tillsynen av Verksamheten finansieras genom medlemsavgifter eller medel som på annat sätt ställs till föreningens förfogande. utfärdade NBK, med förebild i den brittiska regleringen, en rekommendation rörande offentliga uppköps- erbjudanden. Rekommendationen har , , reviderats. I samband med den senaste revisionen besluta- de NBK också att överge benämningen rekommendation till för- mån för regler. NBK-reglerna behandlar förfarandet vid takeover-erbjudanden. De anger bl.a. vilken information som skall lämnas i samband med ett sådant erbjudande, vilka villkor som får ställas för erbjudandet och vilka åtgärder som målbolaget får vidta . Där finns också regler om att en aktieförvärvare som uppnår en röstandel om eller mer av röstetalet i ett aktiemark- nadsbolag under vissa förutsättningar skall lämna ett erbjudande om förvärv av resterande aktier i bolaget, s.k. budplikt. Slutligen finns där regler om innehållet i takeover-prospekt. NBK-reglerna är ett uttryck för vad en bred krets intressenter i näringslivet anser vara god sed vid takeover-erbjudanden. Reglerna är inte i sig själva bindande men har gjorts avtalsrättsligt bindande genom att det i reglerna föreskrivs att en budgivare i erbjudandet skall ange att för erbjudandet gäller och Aktiemark- nadsnämndens besked om tolkning och tillämpning därav. Det innebär ett bindande åtagande från budgivaren vis avi målbolagets aktieägare att följa NBK-reglerna och uttalanden på området. En genomgång av samtliga takeover- erbjudanden som lämnats sedan regeln infördes ger vid handen att budgivare undantagslöst tar in en sådan före- skrift i erbjudandet. För att få en fullständig bild av den nuvarande takeover-regleringen måste också de regler som marknadsplatserna för aktier ställer upp i fråga om takeover-erbjudanden beaktas. Viktigast i det samman- hanget är att NBK-reglerna är intagna i Stockholmsbörsens, NGM:s och AktieTorgets noteringsavtal med de bolag vilkas aktier är noterade på respektive marknadsplats. I noteringsavtalen finns vidare vissa krav på bolagen att, i egenskap av potentiella budgivare SOU 2005:58 Den nuvarande regleringen och tillsynen av eller målbolag, informera börsen om föreberedelser respektive planer på takeover-erbjudanden. Bolag med aktier noterade på dessa marknadsplatser är genom noteringsavtalen – i egenskap av budgivare eller målbolag – bundna av takeover-reglerna vis avi respektive marknadsplats. Det innebär också att bolagen riskerar disciplinära påföljder från marknads- platsernas sida om de bryter mot reglerna. Åsidosätter ett bolag på Stockholmsbörsen noteringsavtalet får börsen, om överträdelsen är allvarlig, besluta om avnotering av bolagets aktier eller, i andra fall, ålägga bolaget ett vite. Avnotering får inte ske om det är olämpligt från allmän synpunkt. Är åsido- sättandet mindre allvarligt eller ursäktligt kan börsen i stället för att ålägga vite meddela bolaget varning. Frågan om bestämmande av påföljd avgörs av en disciplinnämnd som utses av börsens styrelse. Närmare bestämmelser om disciplinnämndens sammansättning och arbete finns i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet samt föreskrifter (1998:16) om disciplin- . kan också besluta om varning, vite eller upp- hörande av medlemskapet i fråga om en börsmedlem som över- träder reglerna. har handlagt 40 ärenden. Endast 2 av dessa ärenden har avsett takeover-frågor. , som bildades , drivs av samma förening som driver NBK och skall i likhet med NBK verka för god sed på den svenska aktiemarknaden. Till skillnad från NBK skall emellertid göra detta i första hand genom uttalanden rörande enskilda fall. Varje åtgärd av ett aktiemarknadsbolag eller en aktieägare i ett sådant bolag, som avser eller kan vara av betydelse för en aktie i ett aktiemarknadsbolag kan bli föremål för nämndens bedömning. Med aktiemarknadsbolag jämställs bolag som har vidtagit åtgärd i syfte att bli aktiemarknadsbolag. Nämnden kan göra uttalanden på eget initiativ eller efter fram- ställning. Nämnden avgör själv huruvida en framställning skall för- Den nuvarande regleringen och tillsynen av anleda att frågan tas upp till behandling. Därvid skall nämnden sär- skilt beakta om frågan är av principiell natur eller av praktisk bety- delse för aktiemarknaden. Nämnden skall emellertid också ta hän- syn till om frågan är eller kan väntas bli behandlad i annan ordning. kan också besluta om dispens från (se nedan). Även sådana dispensbeslut meddelas i form av uttalanden från nämnden. beslut kan inte överklagas.