sou · GTB312 · 2006-01-01 00:00:00 — Sammanlagt blir detta sä- kert , och en fortsatt ökning mot 600 miljoner 2005 känns inte som en överoptimistisk gissning. Varför handla på Internet? En normalstor svensk bokhandel lagerför uppemot 10.000 titlar. största bokhandel, Akademi- bokhandeln i , säger sig ha cirka 100.000 titlar i lager. Många böcker att välja på. Men ändå bara en bråkdel av vad Internethandlarna kan erbjuda. En miljon titlar, av svenska, engelska och amerikanska böcker, är en undre gräns för vad de stora kan tillhandahålla. som byggt om sin site, för att bättre kunna konkurrera med den etablerade näthandeln, säger sig ha tre miljoner titlar i sin databas. Hos antikvariatsbokhandlar i nätverk är det möj- ligt att lokalisera böcker, som det utan Internets hjälp hade varit nästan omöjliga att hitta. Dessa böcker kan kunder beställa när som helst på dygnet, vilken dag som helst , och få dem leve- rerade inom . Enkelt och pratiskt för dem som inte har bråttom. Redan från början satsade Internethandlarna på att använda priset som konkurrensmedel. Adlibris säger fortfarande att deras priser är än bokhandelns. Även om det är en överskattning är det ändå ett tydligt tecken på varför många kunder väljer nätet som inköpskanal. Utbud, bekvämlighet och pris är alltså tre viktiga skäl till varför bokkunderna väljer Internet. Några svagheter hos Internethandlarna Hos Internethandlarna kan man inte bläddra i böck- erna. Möjligheten att läsa utdrag ur vissa titlar är sna- rare ett kampanjinslag än en reguljär service. innehåller Internethandlarnas siter mycket mer information om böcker än vad de gjorde i bör- jan. Omslagsbilder är vanliga. Ändå lyckas detta inte riktigt ersätta den möjlighet man har i bokhandeln att faktiskt ta i böckerna, och att kunna fråga personal om råd. Men det är klart, ingen kan bläddra i alla de böcker som inte finns i lager hos bokhandlaren. Den kund som prompt vill ha en bok att läsa , eller som ska ge bort den i present , har inte tid att vänta ens på Internethandlarens expressleve- rans. Hos näthandlarna är det lätt att beställa de böcker man vet att man vill ha. Men det är fortfarande svårt att botanisera i hyllorna. Möjligheterna har blivit bättre än de var i Internethandelns barndom, med ämnessortering och tematisk presentation av både nyheter och backlist. Att få veta att många av de kun- der som köpt titeln köpt B, kan leda till spännande associationer, men sammantaget är bok- handeln för många ett bättre inköpsställe om man inte vet exakt vad man vill ha, utan vill mötas av tips och förslag. Internethandeln är bra för dem som vet vad de vill Har Internethandeln med böcker någon framtid? ha, som har tid att vänta på leverens, och som värderar priset. Däremot är Internet en sämre kanal för kunder som har bråttom, som inte vet rik- tigt vad de ska köpa och som inte är så priskänsliga. Vem handlar på nätet? utgjorde beställningar från profes- sionella inköpare, till exempel bibliotekarier, och stu- denter en stor del av handeln på Internet. Kunder med god förmåga att avväga pris och service mot var- andra. har konsumenthandeln ökat dra- matiskt. Människor har vant sig vid att använda Internet för andra ändamål, såsom bankaffärer, eller de har gjort sina beställningar till de typiska postorderföretagen över Internet. Den ökade Internetvanan har gjort det naturligare att göra olika sorters inköp över nätet. När IT-bubblan blåstes upp som värst för fem, var tilltron till Internet som en bra reklamkanal ett viktigt skäl. När bubblan brast minskade annon- seringen på nätet avsevärt, för att inte återhämta sig förrän . Internet och e-post är något av en direktmarknads- förares våta dröm. Den stora mängden siter som vän- der sig till folk med alla möjliga sorters intressen, gör att det ofta enkelt går att hitta lämpliga siter att an- nonsera på. Annonsören får kvitto på om siterna är rätt valda, och om budskapet går hem: det är bara att räkna klick! Det går snabbt och enkelt att byta eller förändra annonser som inte fungerar. Internethandlaren samlar på sig mycket informa- tion om sina kunder. Vad folk köpt är det givet att hålla reda på. Men det går också att spara uppgifter om vad kunder letat efter utan att köpa. Det går att följa hur besökarna klickar sig fram i nätbutiken. Denna information kan sedan utgöra underlag för erbjudanden riktade till kunderna, i princip skräddar- Har Internethandeln med böcker någon framtid? sydda på individnivå. Erbjudandena distribueras via e-post, vilket gör kontaktkostnaden mycket låg. Att skicka leveransbesked eller tips med sms är heller ingen stor kostnad. Genom att följa mottagarnas be- teende lär sig handlarna ännu mer om hur de ska ut- forma sina erbjudanden i fortsättningen. Den typen av information som ligger till grund för e-postade erbjudanden, kan också utnyttjas för att handlaren ska veta vilka titlar en besökare bör expo- neras för på siten. När nätbokhandeln får besök av en kund som mest brukar köpa deckare och kok- böcker, är det naturligtvis bättre att visa upp titlar inom dessa genrer än att visa trädgårdsböcker och filosofi. Svenska Internetbokhandlare har inte till fullo utnyttjat dessa möjligheter att individanpassa reklam och site-innehåll. Men det verkar rimligt att tro att de kommer att bli mer sofistikerade. Trots att den kortsiktiga effekten våldsamt överskatta- des, kan Internet medföra kraftiga strukturföränd- ringar i handeln, inte bara med böcker, på . Den tekniska utvecklingen talar till Internethan- delns fördel. Utbyggnaden av bredband snabbar upp kommunikationen, programutveckling medger effek- tivare annonser på nätet, och telekomteknikens sammansmältning, det vill säga att gränserna mellan tv-dator-telefon luckras upp, kommer att göra det ännu lättare för kunder att handla var och när de vill. Det kommer också att möjliggöra effektivare erbju- danden från leverantörerna, med avseende på vilka produkter de satsar på, samt hur och när de presente- ras för användaren/tittaren. Tekniken för bokframställning kommer också att förändras. Att trycka vid beställning har inte blivit någon riktigt framgångsrik affärsidé . Men tek- niken har framtiden för sig. Papper blir ständigt dy- rare, medan teknologin blir billigare. Vi lever i med historiskt mycket låga räntor. Hög- re räntor betyder dyrare lager. Tryck på beställning håller nere kostnaderna. Antalet titlar som kunderna har att välja bland kommer också att öka. Internethandlarna har större fördelar av denna ut- veckling och utgör naturligare beställningspunkter för dessa produkter än vad den gängse bokhandeln är. Handlarna på nätet kommer också att fortsätta ut- veckla sina tjänster: mer information om böcker, ef- fektivare söksystem, bättre erbjudanden, mer individ- anpassade tjänster på siterna och via e-post, tv och telefon. har Internethandlarna varit ganska dåliga på att involvera läsarna i recensioner, diskus- sioner, författarträffar på nätet och så vidare. Det kommer de att bli duktigare på, och de kunder som levt sitt tonårsliv på Lunarstorm och andra mötesplat- ser för ungdomar, kommer att efterfråga dessa tjäns- ter även om inte deras föräldrar gjort det. Internetbokhandeln har inte tjänat några stora pengar, men Adlibris redovisade ett positivt resultat 2003, och både de och Bokus torde göra det . Det finns alltså ingen anledning att förvänta sig att näthandlarna ska närma sig den övriga handeln prismässigt. Däremot måste sannolikt den vanliga bokhandeln anpassa sina priser nedåt, för att inte tappa försäljning. Om inte detta kan ske med mot- svarande rationaliseringar, kommer handeln att tvingas ge avkall på somliga av sina konkurrens- fördelar, till exempel kvalificerad personal. Är den beskrivna utvecklingen bra eller dålig? Det torde inte vara någon nackdel för svenska bokkunder att Internethandeln fortsätter att utvecklas, för att bli en ännu effektivare kanal, som gör stora mängder böcker tillgängliga för alla. När det gäller att få tag på böcker på andra språk än svenska och engelska är utländska siter den svenske konsumentens nästan enda möjlighet. Som jag antytt ovan kommer det att innebära en fortsatt prispress på övrig handel. Det är till bok- köparnas fromma, åtminstone tills pressen blivit så stark att det börjar gå maskor i bokhandelsnätet. Momssänkningen har inneburit en vitalisering av butikbeståndet. Men om Internet- handeln fortsätter växa med flera tiotals procent årli- gen, på en marknad som växer med , kommer detaljhandelns marknadsandels- förluster inom bara att bli kännbara. Internethandeln är i likhet med annan lågmarginal- företagsamhet förenad med påtagliga stordrifts- fördelar. Det vill säga att kostnader för varje hanterad enhet är avsevärt lägre för det företag som säljer stora volymer än för det som handlar med små. Detta innebär att det blir allt svårare för nya aktörer att slå sig in på marknaden. Det kräver betydande kapital, jämfört med att starta en vanlig bokhandel, att etab- lera en helt ny Internethandel. De två ledande svenska nätbokhandlarna ägs av företag som är stora aktörer på flera sätt på bokmark- naden. Adlibris köptes av , vars cent- rala roll inom förläggande och bokklubbar knappast behöver någon utförligare beskrivning. Bokus ägs av som, förutom betydande intressen i för- lagsbranschen, också äger landets största bokhandels- kedja, , som dessutom har sin egen näthandel. har investerat i sin site, för att den vägen erbjuda fler tit- lar till lägre priser och även på andra sätt svara mot konkurrensen. Denna koncentration av handel till ett fåtal aktörer medför givetvis vissa risker. Handelns beslut om vilka titlar som är intressanta att marknadsföra spelar stor roll för försäljningen. Ju färre beslutsfattare som han- terar dessa ärenden, desto större är risken för likrikt- ning. Större blir också risken att kulturellt och poli- tiskt viktiga titlar väljs bort, om de inte anses vara tillräckligt kommersiellt intressanta. Bara det att beslutsfattarna blir färre leder till ökat personligt god- Har Internethandeln med böcker någon framtid? tycke i beslutsprocessen. Näthandeln ser ut att gå en lysande framtid till mö- tes, vilket många bokköpare kommer att ha stor glädje av. finns det anledning att vara ob- servant på de risker denna utveckling utgör för bokhandelsnätet och för ökad koncentration av be- slutsfattande. Länkar till några svenska och utländska Inter- netbokhandlar finns på tidningen handels hemsida. P är civilekonom med erfarenhet från för- lags- och bokhandelsbranschen. MED LÄROBÖCKER KAN LÄSNINGEN BREDDAS Skolan har nyckeln till mer läsande Svenska elever halkar efter i internationella jämförelser. Vi vet också att föräldrar inte läser lika mycket som förr med sina barn – och att TV-tittandet ökar. Av Bokpris- kommissionens senaste rapport framgår att andelen icke-läsande är fortsatt hög. Läsning måste därför prioriteras i skolan. Det ska prioriteras med hjälp av skönlitteratur, skolbibliotek och – vikti- gast av allt – med pedagogiska och åldersanpassade läromedel. När granskade ansågs av eleverna i årskurs 5 vara läs- svaga. Samma studie visade att andelen hade ökat till . Inte nog med det: De svaga eleverna visade 2003 sämre resultat än de svaga eleverna . I den senare studien framkom att läskunnigheten minskat också bland elever i årskurs 9. Framför allt hade ungdomarna problem med längre texter. Problemen att skriva var också uppenbara: En av fem elever medgav att de hade svårt att skriva tyd- ligt, att stava och att undvika grammatiska fel. Jag ser dessa uppgifter som dramatiska. För mig beskriver siffrorna, hämtade från NU03, som presenterades , inte bara ett akut samhällsproblem; det handlar i lika hög grad om vår gemensamma framtid. Det är omöjligt att inte beröras av det mycket höga antalet lässvaga i skolan: innebär att 8.000 elever i årskurs fem har problem att läsa. I de svenska skolorna finns därmed omkring 100.000 elever, som med rätta kan kallas lässvaga. De interna- undersökningarna (OECDs Programme for International Student ) 2000 och 2003 (publicerad ) visar att vi bland annat halkar efter våra grannar i . Är det verkligen nödvändigt? Tillsammans motsvarar de lässvaga i skolan två normalstora svenska städer. Att så många svenska elever har problem att läsa blir för mig motsägelse- fullt: Vårt land har ju en mycket lång tradition av läs- undervisning och läsning. Vår förmåga att läsa har under hundratals år toppat världsstatistiken. Vi talar i alla internationella sammanhang om vikten av att motverka analfabetism, som vi kopplar läs- kunnighet till tillväxt och utveckling. Vikten av att kunna läsa och skriva bra betonas som viktigast i kunskapssamhället. Det moderna samhälls- och ar- betslivet kräver en kompetens att analysera och förstå på allt högre abstraktionsnivåer. Mot denna bakgrund blir det särskilt motsägelse- fullt att vi låtit andelen lässvaga öka med en tredjedel . I har vi fortfarande en skola som når alla och en ambition att det ska ske på lika villkor. Ingen gömd, ingen glömd är och ska vara en helig princip i vår skola. Men teori är en sak. Praktik är uppenbarligen en annan. Det är frestande att söka förklaringen i omvandling från ett homogent till ett heterogent sam- hälle under . Men visar att resultatskillnaden är liten mellan elever med svenska som modersmål och elever med annat mo- dersmål; båda grupperna når i stort sett samma resul- tat i ämnet svenska. har spårat ett antal andra förklaringar till den negativa utvecklingen. 1992 saknade en procent av lärarna behörighet. 2003 hade denna andel ökat till . Andelen lärare med kort lärarerfaren- het har fördubblats mellan mät- tillfällena. 2003 hade av lärarna som undervisade i svenska genomgått lärarutbildning och utbildning i ämnet. Även undervisningsprocessen har förändrats. Att arbeta med rättstavning, grammatik och ordkunskap hade hos lärarna lägre prioritet 2003 än 1992. av lärarna menade 1992 att det inte var sär- skilt viktigt att eleverna tränade sig att skriva tydligt Skolan har nyckeln till mer läsande 2003 hade den gruppen ökat till 35 pro- cent. av lärarna anser att eleverna måste kunna skriva utan grammatiska fel och i stort sett utan stavfel för att få godkänt betyg. Det måste anses som ett lågt ställt formellt krav. Kraven är högre för att klara godkänt i läsning. I stort sett samtliga lärare menar att det för godkänt betyg är nödvändigt att kunna läsa en skönlitterär bok. Men det får inte enbart handla om att ha läst. Det handlar också om att kunna analysera och förstå. visar att eleverna numera mö- ter ett minskande antal textgenrer i . Det finns skäl att anta att nedgången delvis är relaterad till ökningen av läsning på datorskärmen, som har en annan karaktär än läsning av en lärobok eller en tid- ning. Det skulle kunna förklara pojkarnas tapp i läs- förmåga gentemot flickorna mellan årskurs 5 och 9. är pojkarna mest flitiga dataanvändare. I sista årskurs är pojkarna i stor majori- tet i den grupp elever som sämst klarar proven i svenska. Det är också flest pojkar som oroar sig för att inte förstå det som ska tas upp i undervisningen. Jag är rädd för att är på väg att skapa en grupp illitterata unga män. Vad ser vi? har vi sett såväl en attityd- förändring som ett förändrat förhållningssätt till äm- net svenska i skolan. Attitydförändringen är inte stor, men märkbar. I stort sett består den förändrade atti- tyden av att engelskan gått förbi som det viktigaste ämnet i skolan. Det finns förmodligen en skillnad i förhållningssätt till de två ämnena svenska och engelska. Skillnaden belyser varför antalet lässvaga ökar medan kunskaper- na växer i engelska. Frånsett perspektivet att engelskan är mer inne och ett större språk än svenska, liksom graden av påverkan och inlärning utanför skolan, tvingas eleverna i skolan eller enskilt traggla engelska glosor och grammatik för att förstå och hänga med. Det förhållningssättet regerar i mindre utsträckning i ämnet svenska. Tillgången till läroböcker i engelska i våra skolor är dessutom ofta bättre än i andra ämnen. För mig är det uppenbart att skolan måste ändra förhållningssätt till ämnet svenska. Att erövra, för- ankra och utveckla ett modersmål är inte en bagatell. En skicklig språkmänniska, vilket vi vill att alla våra barn och ungdomar ska bli, måste alltid ha tillgång till grunden och basen för språket. Basen är läsförståel- sen. Basen krävs för utveckling, för att kunna ta till sig, njuta och bygga på kunskapen. Ett nytt förhåll- ningssätt till ämnet svenska bör därför prioritera läs- ning och skrivning. Också av det skälet att den som lär sig läsa och skriva bra blir bra i andra ämnen, kla- rar sig bättre i skolan och får ökat självförtroende. Det finns inga genvägar. Våra hjärnor vill ha struk- tur. Skoleleverna kan få denna struktur genom läro- böcker, anpassade till deras mognad. Då kan de klättra uppåt på den abstraktionsstege, som gör dem litterata. Enligt studien 2000 kan av skill- naderna mellan elevers prestationer i naturvetenskap- liga ämnen och matematik förklaras av förmågan att läsa. Att glömma bort eller försöka förneka läsningens betydelse är att göra alla barn och ungdomar en stor otjänst. Att läsa och skriva ska vara prioriterad un- dervisning i skolan. Dessa förmågor är förknippade med möjligheten till demokratiskt deltagande i sam- hällslivet, till framgång i arbetslivet och inte minst till personliga, sociala och intellektuella möjligheter. Såväl NU03 som PISA-undersökning- arna pekar på den mycket oroande tendensen att svenska pojkar läser allt sämre. Det visar sig också att allt färre pojkar läser av eget intresse och för nöjes skull. Resultaten antyder att pojkarnas läsning glöms bort i skolan. För att vända trenden måste insatser till pojkarnas fördel göras tidigt i sko- lan. Det handlar om attitydpåverkan och om föränd- Skolan har nyckeln till mer läsande rat förhållningssätt från samhällets, skolans och vux- nas sida. Vi vuxna måste visa att det är viktigt att kunna läsa och att det ger så mycket glädje. Men vi måste också föra vidare att det inte är enkelt eller givet; det kostar på, och det måste få ta kraft att be- härska ett språk. Vi måste värna vårt språk. är ett förhållan- devis litet språkområde. Ändå sker en omfattande läromedelsutgivning för ungdomsskolan, vuxenutbild- ningen och högskolan. Studenterna är en särskilt pris- känslig grupp. De ska inom ramen för begränsade studiemedel bekosta egna läromedel. De ekonomiska incitamenten för att motverka otillåten kopiering kan stävjas genom lägre priser. Momssänkningen kan där- för ha viss betydelse för att stärka den svenska utgiv- ningen och underlätta för studenterna. Att kunna och våga läsa har betydelse på både kort och lång sikt. I det korta perspektivet tjänar läsför- måga huvudsakligen syftet att bygga vidare på de egna kunskaperna, klara skolan, identifiera sin personlig- het och hitta sin position i samhället. I det längre perspektivet handlar det än tydligare om att bygga sin existens med förståelse och insikt för att kunna utöva inflytande i stort som smått. Svenska folket läser mer böcker . Det är naturligtvis mycket glädjande. De som förr läste då och då läser nu mer regelbundet. Det fram- går av femte delrapport. Sam- tidigt konstateras dock att fortfarande var sjunde medborgare kan betraktas som icke-läsare. När anta- let lässvaga i skolan ökar är risken att denna grupp successivt kommer att växa. nationella undersökning NU03 visar, som jag redan nämnt, att vi riskerar att få en stor grupp illitterata unga män. Och de internationella PISA-undersökningarna visar att läsförståelsen bland eleverna i andra länder ökar, som resultaten i blir sämre. Det behövs ytterligare och djupgående insatser för att bredda läsandet. Och vi måste börja i skolan, som vi uppmuntrar föräldrar att läsa med sina barn. För samhället i stort och för det samlade vetandet är det naturligtvis en tillgång med ökat läsande oav- sett vem som läser. Det andra perspektivet, att en grupp blir alltmer lässvag, är mindre tilltalande. Att klyftan kommer att öka mellan läsare och icke-läsare, och därmed mellan starka och svaga, är inte heller särskilt tilltalande. Utan att låta någon skugga falla över läsarna, bör det påtalas att ökade klyftor ofta le- der till ökad social oro. Det är ett svenskt framgångs- recept sedan hundratalet år att hålla ihop landet ge- nom att inte låta klyftorna vidgas. Böcker i skolan är nyckeln Vad kan vi göra för att hindra en utveckling mot minskat läsande? Detta är en nyckelfråga för mig oav- sett om vi talar om ökad tillväxt, ett hållbart samhälle, bättre välfärd eller politisk stabilitet. För mig har skolan nyckeln till ett breddat läsandet, liksom skolan har varit basen för att skapa goda medborgare, samhörighet, tillväxt och välfärd. Skolan är vårt samhälles främsta kulturbärare, den är normgivande och kunskapsförmedlande. För att uti- från dagens förutsättningar kunna bredda läsandet krävs av skolan både en attitydförändring och ett nytt förhållningssätt till läsande. För det första måste läsandet i praktiken värderas högre i skolan. Konkret betyder det att staten och kommunerna måste se till att alla elever har tillgång till väl utbildade lärare. Det är framför allt de dukti- gaste pedagogerna, som kan ställa rätt krav på sin ar- betsmiljö och på elevernas lärmiljö. Det är dessutom de duktiga lärarna, som kan vara de goda beställarna av läromedel – om de får tid, resurser och kunskap. Statens uppgift är att skapa en lärarutbildning av hög kvalitet. På kommunerna faller att rekrytera Skolan har nyckeln till mer läsande Ett annat krav är att eleverna i alla skolor har tillgång till ett stort flöde av bra läro- böcker. Alla barn längtar efter sin första lärobok, den är en signal om att ett nytt kapitel börjar i varje barns liv. Den är en inträdesbiljett till det hemliga vuxenli- vet. Den känslan kan upprätthållas om bokbeståndet runt eleven alltid är spännande och fräscht. är situationen oftast det motsatta: På grund av att kom- munerna valt att spara på läromedel domineras ele- vens tillgång på läroböcker av hårt begagnade, slitna och nerkladdade böcker. Varje elev måste få ett antal egna läroböcker, möj- liga att anteckna i och använda som arbetsredskap, just som så klokt beslutat. Beslutet tycks dock ha fallit i glömska. Det är bara genom att upp- rätta den egna närheten till boken och texten som barn och ungdomar kan hitta den studieteknik som fungerar för just dem och kan lära sig älska att läsa. är ett litet språkområde. För att värna vårt modersmål måste en tillvänjning ske i tidig ålder. De förlag, som med sin breda utgivning värnar utgivning på det svenska språket, måste få rimliga villkor. All tjuvkopiering ska stävjas. Förhållningssättet till läsning och svenska språket måste förnyas. Svenska språket ska åter bli viktigast i skolan. Det måste betonas att hårt arbete ska läggas ner från skolan för att alla elever ska utvecklas efter sin förmåga. Läsning och skrivning måste tränas of- tare och mer. Det tydliga budskapet ska på alla nivåer i skolan vara att träning ger färdighet och att det ald- rig är för sent att öva. Det är där vi måste börja. är direktör i Föreningen med förflutet som skolpolitiker och egen företagare. DIGITALISERING – HOT ELLER MÖJLIGHET Kommer att koppla av med en god bok i favoritfåtöl- jen? Vilket förhållande kommer Byggare publik att ha till den tryckta boken? Hur och vad läser framtidens vuxna som lärt sig läsa med hjälp av interaktiva läromedel på da- torn? Hur kommer de tidsslukande datorspelen att påverka läskulturen? Frågorna kring kommande tiders läsande är många och det enda man någorlunda sä- kert kan fastslå är egentligen att framtidsmänniskan kommer att läsa. Sannolikt kommer den tryckta boken länge att för- bli det dominerande mediet för lagring och presenta- tion av skönlitterära verk. Detta inte främst av nostal- giska skäl eller vanans makt utan helt enkelt därför att boken är praktisk.