sou · GTB395 · 2006-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för och Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för – numera Utbildnings- och kultur- departementet – att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att klarlägga de rättsliga konsekvenserna av ett avskaffande av det s.k. lärarundantaget i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares upp- finningar. Med stöd av bemyndigandet förordnades professor som särskild utredare. förordnades som experter i utredningen: ämnessakkunnig , förbundsdirektör , kanslirådet Per , departementssekreteraren , chefsjurist , jur. kand. , kanslichef , ämnessakkunnig , kansliråden , och , rättssakkunnig och professor . entledigades från uppdraget . förordnades departementssekreteraren som expert. Advokat och jur. kand. förord- nades som sekreterare i utredningen fr.o.m. . förordnades advokat som sekreterare. har varit utredningens assistent. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om rätten till resultaten av högskoleforskningen (), får härmed överlämna betänkandet Nyttiggörande av högskoleuppfin- ningar (SOU 2005:95). Uppdraget är därmed slutfört. Utredningens allmänna utgångspunkter ................................ Utredningens uppdrag och dess genomförande .................... Allmänt om utredningens lagförslag ...................................... SOU 1944:27, Rätten till vissa uppfinningar m.m................. SOU 1977:63, Fortsatt högskoleutbildning........................... SOU 1980:42, Arbetstagares uppfinningar ............................ SOU 1996:29, Forskning och pengar ..................................... 2.6SOU 1996:70, Samverkan mellan högskolan och 1996/97:5, Forskning och samhälle.............................. 1998/99:94, Vissa forskningsfrågor .............................. SOU 1998:128, Forskningspolitik .......................................... 2000/01:3, Forskning och förnyelse ............................. VP2003:1, Vinnforsk................................................................ 2004/05:80, Forskning för ett bättre liv ....................... Huvuddragen i gällande rätt......................................... 3.1.4 Hur väl samverkar högskolan?..................................... Statliga myndigheters rättshandlingsförmåga m.m................ Offentlighetsprincipen vid högskolan .................................... Några grundläggande begrepp...................................... 3.3.2 Tillåtna begränsningar av handlingsoffentligheten ..... Högskolan och sekretesslagen ..................................... Patenträtten och upphovsrätten.............................................. 3.4.1 Materialrätt och internationella konventioner ............ Patenträtten i huvuddrag .............................................. Upphovsrätten i huvuddrag ....................................... 3.5.2 Kollektivavtal om arbetstagares uppfinningar........... Lärarundantaget i uppfinnarlagen.............................. Om lärarundantagets arbetstagarkategori................. Högskoleanställdas uppfinningar i vissa andra länder... Några rättsliga modeller – en översikt.................................. 4.3Länder med särskild lagstiftning om 4.4Reglering inom den allmänna lagstiftningen för Högskolans uppgift och nyttiggörande av uppfinningar . 5.2.1 Holdingbolag knutna till högskolan.......................... Nyttiggörande av högskoleuppfinningar.............................. Nya regler om sekretess för högskolan ........................ Forskning – ärendehandläggning eller faktiskt Offentlighet och det patenträttsliga nyhetskravet............... Nyhetskrav och offentlighet...................................... 6.3.2 Skydd för enskilds ekonomiska intressen och för uppgifter om uppfinningar ......................................... 6.3.3 Sekretess och forskningens frihet .............................. 6.4 Sekretess vid forskningssamverkan....................................... 6.4.1 Utvidgad sekretess – argument för och emot ........... En balanserad avvägning ............................................. 6.5Sekretess och ansökningar hos statliga 6.5.1 Oklar sekretessreglering för ansökningar till 6.5.2 Skäl för en begränsad sekretess för uppgifter i 6.5.3 Yttranden av beredningsorgan och särskilda 6.5.4 Ansökan om patent..................................................... Ett ökat nyttiggörande av högskoleforskningen............. Allmänna överväganden och lösningsförslag........................ 7.1.1 Utredningens begränsning till två alternativa 7.1.2 Forskares skyldighet att anmäla patenterbara 7.1.3 Vilka högskoleanställda skall omfattas av 7.2Anmälningsalternativet: lärarundantaget behålls med en 7.2.2 Anmälningsskyldighet för lärare och övriga arbetstagare med forskningsuppgifter ....................... 7.2.3 Anmälans form och innehåll ...................................... 7.2.4 Högskolans behandling av en anmälan...................... 7.3 Övertagandealternativet: lärarundantaget avskaffas ............ 7.3.2En ny lag benämnd lag (xxxx:yy) om rätten till uppfinningar av lärare och övriga arbetstagare med forskningsuppgifter vid universitet och Högskolans möjlighet att ta över Anmälan och dess innehåll......................................... En skyldighet att effektivt nyttiggöra förvärvade Ersättning till forskare vid högskolans Vissa frågor om högskolan som avtalspart................ Avyttring av statlig egendom m.m. ........................... 7.3.11 Högskolans ställning som part i rättegång................ Övriga frågor om nyttiggörande av Särskilt om högskolelärares upphovsrätt .................. Utbildning som en förutsättning för ökat Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens Enligt direktiv 2004:106 (Rätten till resultaten av högskoleforsk- ningen) har utredningens uppgift varit att klarlägga de rättsliga konsekvenserna av ett avskaffande av det s.k. lärarundantaget i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar (uppfin- narlagen). Övervägandena har innefattat universitets och hög- skolors eventuella skyldighet att möjliggöra kommersialisering av de forskningsresultat som lärare och forskare underrättat lärosätet om. Utredningen har vidare haft att överväga möjligheten att, med ett bibehållet lärarundantag, införa en skyldighet för lärare och forskare liknande den som gäller för andra arbetstagare att anmäla uppfinningar till sin arbetsgivare. I uppdraget har även ingått att överväga behovet av förändringar i regelverket för att ge lärosätena möjlighet att överta äganderätten till patenterbara uppfinningar som kommit till vid högskolan och därigenom främja kommersialisering av forskningsresultat. I samband med övervägandena om vilka skyldigheter ett lärosäte bör ha att möjliggöra kommersialisering av forskningsresultat, har utredningen slutligen haft att överväga om det behövs ett förtyd- ligande av högskolans samverkansuppgift enligt 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434). Det har slutligen varit en uppgift för utredningen att överväga behovet av utvidgad sekretess för upp- gifter inom forskning. Utredningens överväganden och genomförande av uppdraget Utredningen har tolkat direktivet så att en målsättning att i större utsträckning möjliggöra kommersialisering av forskningsresultat inte innefattar någon omedelbar strävan mot en ökad självförsörj- ningsgrad för högskolorna genom licensintäkter eller försäljning av högskoleanställdas uppfinningar. Det bakomliggande syftet med regleringar som möjliggör kommersialisering är i stället att det skall skapas ökade incitament till nyttiggörande av uppfinningar från högskolans sida. Det är också meningen att uppfinnare skall sporras till att i större utsträckning låta vidareutveckla sina forsk- ningsresultat till kommersialiserbara produkter eller i övrigt med högskolans hjälp verka för att forskningsresultaten kommer till en bredare användning bland kolleger, näringsliv och en intresserad allmänhet. Utredningens förslag har starkt präglats av tanken på att högskoleforskningen i högre utsträckning skall komma att nyttig- göras i samhället i stort. Det har varit en underförstådd förutsättning för utredningen att högskolans grundläggande uppgifter – att bedriva forskning och utbildning – inte skall rubbas av eventuella lagändringar. Att bedriva fri och oberoende forskning och utbildning på vetenskaplig grund är och förblir det centrala uppdraget för högskolan. Den akademiska friheten måste förbli oantastad. Denna principiella ut- gångspunkt har bland annat inneburit förslag till lösningar där forskaren alltid skall stå fri i sitt val att mellan att publicera eller kommersialisera. Om det är önskvärt att åstadkomma en ökad kommersialisering av högskoleuppfinningar, finns det skäl att lägga vikt vid både själva kompensationen för ett övertagande och inspirationen till framtida forskningsinsatser. Ges högskolan möjligheter att överta rätten till patenterbara uppfinningar som skapats vid högskolan, måste också villkoren för överlåtelsen vara minst lika goda för forskarna som de villkor för kommersialisering som en forskare kan erbjudas. Detta synsätt har präglat lagreglering och andra överenskommelser i vissa främmande länder som utredningen studerat, t.ex. , , och . Inom den breda ramen för utredningsuppdraget, dvs. mellan på ena sidan ytterligheten att ta bort lärarundantaget och på den andra ytterligheten att införa ett anmälningssystem, kan man tänka sig en rad skilda konstruktioner som ger möjligheter för högskolan att ta över uppfinningar helt eller delvis. Exempelvis kan man tänka sig att högskolorna ges en förtur till förhandling och/eller en rätt att använda högskoleforskares uppfinningar i den egna verksamheten. Utredningen har dock stannat för att endast belysa de rättsliga konsekvenserna av två alternativa typfall, nämligen ett anmälnings- alternativ och ett övertagandealternativ. Genom det valda arbets- sättet har det varit möjligt att gå på djupet och urskilja de rättsliga konsekvenserna av att antingen avskaffa lärarundantaget eller att behålla det med en anmälningsskyldighet. Det breda spektrum som på detta sätt presenteras gör det också möjligt att lägga till eller dra ifrån olika moment för att se hur eventuella mellanlösningar kan utformas och beakta de praktiska konsekvenserna av sådana. I anmälningsalternativet är lärarundantaget bibehållet, men det införs en skyldighet för lärare och andra arbetstagare med forsk- ningsuppgifter att anmäla patenterbara uppfinningar som kan hän- föras till verksamhetsområdet för den högskola där forskaren är anställd. Det huvudsakliga syftet är då transparens och informa- tionsspridning om forskning vid högskolan, men även anmälnings- systemet kan resultera i en kommersialisering av forskningsresul- taten. Eftersom avtalsfrihet råder, finns det alla tänkbara möjlig- heter för högskolan att förhandla om att överta hela eller delar av rätten till en högskoleuppfinning I övertagandealternativet ges i stället högskolan en exklusiv rätt att förvärva rättigheterna till en anmäld patenterbar uppfinning, som kan hänföras till den aktuella högskolans verksamhetsområde och som har en koppling till forskarens anställning eller faktiska forskningsverksamhet vid hög- skolan. Utredningen har kommit fram till att utan en sådan exklu- siv rätt är det inte rimligt att bygga upp den organisation för värdering och marknadsföring, inklusive stödstrukturer, som krävs för en professionell och konkurrenskraftig kommersialisering. För att övertagandealternativet skall bli realistiskt och genomförbart har utredningen alltså valt att gå ett steg längre än att enbart ta bort lärarundantaget och låta högskoleforskares verksamhet falla under uppfinnarlagen. Om högskolan skall ha reella möjligheter till en kommersialisering av sådana forskningsresultat som bedöms vara lämpade för ett sådant nyttiggörande, bör förvärvet kunna ske snabbt och smidigt samt dispositionsmöjligheterna över rättig- heterna vara fullständiga. Inte heller övertagandealternativet ute- sluter att högskolan och forskaren eller forskargruppen träffar andra överenskommelser. För att undersöka vad som krävs för att högskolan skall ha möj- lighet att kommersialisera högskoleuppfinningar har utredningen analyserat de delar av lagstiftningen som är centrala för högskolan, i första hand högskolelagen, men också annan lagstiftning som berör högskolans rätt att göra kommersiella åtaganden och vara part i processer. En slutsats som utredningen dragit av dessa undersök- ningar är att det inte kan anses klart att den gällande lagstift- ningen ger högskolan rätt att kommersialisera högskoleuppfin- ningar. Liknande bedömningar har gjorts i , och i samband med diskussionerna om att ta bort lärarundan- taget där. Det krävs alltså en lagändring som rör högskolans verk- samhet för att högskolan skall kunna förfoga kommersiellt över forskningsresultat. Utredningens överväganden i den del av uppdraget som avser behovet av en utvidgad sekretess, bland annat för att det skall vara möjligt att effektivt kommersialisera högskoleuppfinningar, tar sin utgångspunkt i hur man skall skapa en rimlig balans mellan öppen- het och hemlighållande. Öppenheten behövs och är given av hög- skolans roll som upprätthållare av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. Högskolorna är myndigheter, som enligt tryckfrihetsförordningen är ålagda att ge varje svensk medborgare rätt att ta del av sådana handlingar vid myndigheten som är all- männa och inte sekretessbelagda. Det är alltså både lagfäst och ligger i sakens natur att högskolorna skall vara öppna med största möjliga insyn. Det finns därmed en inbyggd konflikt mellan önskan och krav på öppenhet och strävanden att kommersialisera. Vill man kommersialisera en högskoleuppfinning, framstår patentering som den kanske enda möjligheten att skydda uppfin- ningen och göra den rimligt attraktiv för en intressent, eller för att en investerare skall vilja gå in och vidareutveckla uppfinningen till en kommersialiserbar produkt. Patentlagstiftningen kräver att en uppfinning skall vara ny för att den skall kunna patenteras, dvs. den får inte ha varit allmänt tillgänglig innan den patentsöks. Det betyder att uppgifter om uppfinningen inte får göras allmänt till- gängliga förrän efter att patentansökan har lämnats in till registre- ringsmyndigheten. Till detta kommer ett antal faktiska och praktiska problem med koppling till den svenska offentlighetsprincipens tillämpning vid högskolorna, problem som har varit kända , och som inte sällan lett till att forskare och högskolor gör sekre- tessåtaganden som de inte kan leva upp till. sekretessförbindelser i strid med offentlighetsprincipen för del- tagande i EU:s ramprogram. Ett annat känt problem är att fram- stående forskare kan tvingas avstå från att söka bidrag hos forsk- ningsfinansiärer som är myndigheter, eftersom deras möjligheter till patentering går förlorad om ansökan innehåller uppgifter om patenterbara uppfinningar. Ytterligare ett problem rör möjligheter för högskoleforskare att ingå kommersiella avtal med privata finan- siärer av forskningsprojekt. För sådana kommersialiseringsavtal och uppdragsforskning av skilda slag krävs det normalt att upp- gifter om uppfinningar skall hållas hemliga. Utredningens analys visar att den svenska offentlighetsprincipen inte heller i den sist- nämnda situationen erbjuder det sekretesskydd som krävs. Varken EU-bidrag eller kommersialisering är i grunden möjliga utan vissa ytterligare inskränkningar i offentlighetsprincipen. Utifrån de överväganden som utredningen gjort lämnas två alter- och kompletta lösningsförslag. Båda förslagen innebär att högskolelagen behöver ändras för att möjliggöra kommersialisering av uppfinningar av högskolorna själva eller någon som ges detta uppdrag. Ändringarna i högskolelagen ser likadana ut oavsett lös- ningsalternativ, men innebörden av de krav som ställs på högskolan blir i praktiken olika. Till utredningens båda alternativ finns det också anpassade förslag till hur vissa inskränkningar i handlingsof- fentligheten bör genomföras för att patentering och/eller ansök- ningar om forskningsbidrag och deltagande i forskningssamverkan skall kunna genomföras med den möjlighet till hemlighållande som krävs och med största bibehållna insyn i högskolans verksamhet. Högskolan får en ny uppgift i 1 kap. 2 § andra stycket högskole- lagen. Den uttrycks som en skyldighet att främja nyttiggörande av forskningsresultat som har kommit till vid högskolan. Den nya uppgiften innebär bland annat att högskolan får förfoga kommer- siellt över forskningsresultaten genom förvärv, avyttring, licen- siering, patentering m.m. Utredningens båda förslag bygger på att högskoleforskare skall vara skyldiga att anmäla patenterbara uppfinningar till arbets- givaren/högskolan. Anmälan är en grundläggande förutsättning för högskolans möjlighet att fullgöra sin nya uppgift att främja nyttig- görande av forskningsresultat som har kommit till vid högskolan, oavsett om det sker enligtanmälningsalternativet eller övertagande- alternativet. Anmälningsalternativet: Lärare och andra arbetstagare med forskningsuppgifter vid högskolan skall anmäla patenterbara upp- finningar till arbetsgivaren, om uppfinningarna kan hänföras till området för den forskningsverksamhet som bedrivs vid den . Bestämmelsen om anmälningsskyldighet tas in i uppfinnarlagen. Även utan en lagstadgad rätt för högskolan att ta över högskoleuppfinningar, kan högskolan och arbetstagaren naturligtvis träffa avtal om att högskolan helt eller delvis skall ta över rättigheterna till en uppfinning. Övertagandealternativet: Om lärarundantaget avskaffas skall det införas en ny lag om högskoleuppfinningar, lagen (xxxx:yy) om rätten till uppfinningar av lärare och övriga arbetstagare med forsk- ningsuppgifter vid universitet och högskolor,. Den nya lagen skall ge arbetsgivaren rätt att mot ersättning förvärva alla rättigheterna till sådana anmälda uppfinningar som har ett samband med arbets- tagarens anställning. Ersättningen föreslås bestå av ett schablonbe- lopp som utges vid högskolans övertagande av en uppfinning, samt en skälig ersättning. Den skäliga ersättningen skall uppgå till av högskolans intäkter vid en kommersialisering. Den akademiska friheten har alltid företräde, vilket manifesteras genom att arbetsgivarens rätt att förvärva en uppfinning förutsätter att arbetstagaren inte förbehållit sig rätten att publicera uppgifter om uppfinningen. Med undantag för det som gäller arbetstagarens rätt till ersätt- ning kan lagens bestämmelser sättas åt sidan genom avtal. Om högskolan utnyttjar sin rätt att ta över en uppfinning, ställs det krav på att högskolan också skall vidta effektiva åtgärder för att övertagna uppfinningar nyttiggörs. Som ett minimikrav på effektiv åtgärd anges i lagen att arbetsgivaren skall patentsöka uppfin- ningen, om detta inte redan gjorts. Om högskolan inte vidtagit ef- fektiva åtgärder för ett nyttiggörande, har arbetstagaren rätt att återfå rättigheterna till uppfinningen eller, om högskolan avyttrat rättigheterna, rätt till ersättning för skada som uppkommit. görs till exklusiv domstol i mål som gäller tillämpningen av den nya lagen. Föreslagna ändringar i sekretesslagstiftningen Som framkommit är de flesta förslagen till ändringar av sekre- tesslagstiftningen av sådant slag att de bör genomföras oavsett om ändringar genomförs enligt de två alternativ som utredningen före- slagit eller varianter på dessa. Ändringar i sekretesslagstiftningen är bland annat avgörande för svenska forskares möjligheter att delta i EU-program, för en effektiv samverkansforskning och även för att enskilda forskare skall våga ansöka om behövliga bidrag från statliga forskningsfinansiärer. Förslagen till ändringar i sekre- tesslagstiftningen omfattar följande moment: Femårig sekretess införs för uppgifter om uppfinningar och forskningsresultat vid forskningssamverkan mellan en högskola och annan myndighet, företag eller annan enskild part, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Regeringen skall ha möjlighet att förordna om undantag från sekretess, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas ut. Sekretess införs för uppgifter om patenterbara uppfinningar som skall anmälas eller har anmälts till arbetsgivaren enligt lagen (xxxx:yy) om rätten till uppfinningar av lärare och övriga arbetstagare med forskningsuppgifter vid universitet och hög- skolor. Sekretessen skall vara i högst . Sekretessen kan brytas tidigare av den i vars intresse sekretess har uppställts. Meddelarfrihet skall inte råda. I den utsträckning regeringen föreskriver det, skall sekretess kunna gälla för uppgifter om uppfinningar eller forsknings- resultat som ingår i en ansökan om ekonomiskt stöd från en högskola till en statlig myndighet. Sådan sekretess skall dock endast gälla om det kan antas att en enskild lider skada om uppgiften röjs. Regeringen kan förordna om undantag från sekretessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas ut. Övriga förslag och konsekvenser Under utredningens arbete har två förutsättningar för att kommer- sialisering av högskoleuppfinningar skall kunna realiseras åter- kommande gjort sig gällande: Det är av avgörande betydelse att högskoleforskare får grund- läggande kunskaper om immateriella rättigheter till forsknings- material, hur offentlighetsprincipen vid högskolan fungerar, när sekretess kan föreligga, vad avtal innebär etc. Sådan utbildning bör dels göras till en obligatorisk del av forskarutbildningen, dels ingå i högskolans utbud av intern vidareutbildning. Det är helt avgörande för högskolans möjligheter till framgång med ett nyttiggörande av forskningsresultat att det finns en professionell organisation för att bedöma patenterbarhet, och inte minst den kommersiella potentialen, hos anmälda uppfin- ningar. Det har inte legat inom utredningens uppdrag att lämna detaljerade förslag på hur en sådan utbildning skall utformas i detalj eller hur den nödvändiga organisationen skall utformas. Utredningen har därför endast angett de generella utgångspunkterna för dessa nöd- vändiga förutsättningar. Remit of the Inquiry As specified in Terms of Reference 2004:106 (The right to the results of higher education research), the task of the Inquiry has been to clarify the legal consequences of abolishing the teachers exception (under which teachers have exclusive rights to their own inventions) provided for in the Act on the to Em- ployees Inventions (1949:345; the Inventors Act). The delibera- tions have included the possible obligation of universities and other higher education institutions to facilitate commercialisation of research results that teachers and researchers have reported to the institution. The Inquiry has also been instructed to consider the possibility, while retaining the teachers exception, of introducing an obliga- tion for teachers and researchers to report inventions to their employers, as other employees are required to do. The remit has also included considering the need for changes in the regulations to allow higher education institutions to take over ownership of patentable inventions made at the institution, so as to promote commercialisation of research results. In connection with considering what obligations a higher education institution (HEI) should have to facilitate commercialisation of research results, the Inquiry has further been required to consider whether there is a need to clarify the obligation of the HEI to cooperate with the surrounding community under Chapter 1, Sec- tion 2 of the Higher Education Act (1992:1434). Finally, the Inquiry has had the task of considering the need to extend the coverage of secrecy provisions applying to research data. The Inquirys deliberations and implementation of its task