sou · GTB367 · 2006-01-01 00:00:00 — Metoder, utformning, register och expertkompetens Utredningen om byggnaders energiprestanda SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till hur och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda skall genomföras i (kommittédirektiv 2003:139). Utredaren lämnade ett delbetänkande (SOU 2004:109) . bemyndigade regeringen chefen för partementet att meddela tilläggsdirektiv till den särskilda utredaren. Till särskild utredare förordnades fr.o.m. direktören . Som sakkunniga förordnades fr.o.m. , rättssakkunnig vid Miljö- departementet, , kansliråd vid Näringsdeparte- mentet, Yogesh Kumar, departementssekreterare vid mentet, , kansliråd vid , , departementssekreterare vid mentet, , ämnessakkunnig vid Jordbruksdeparte- mentet och , departementssekreterare vid departementet. entledigades och i hennes ställe förordnades , rättssakkunnig vid . Yogesh Kumar entledigades och i hans ställe förordnades , departementssekreterare vid mentet. Som experter förordnades fr.o.m. , förbundsjurist vid , , energichef vid , , professor emeritus i byggnadsfysik vid , , projektledare vid (all- männyttiga bostadsföretag), , enhetschef vid (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll), , enhetschef vid , , civilingenjör vid , , hand- läggare vid , Bo Nilvall, civilingenjör vid , , forskningssekreterare vid , , civilingenjör vid , , miljöansvarig vid och , utvecklingschef vid . entledigades och och i deras respektive ställe förordnades , enhets- chef vid , och , handläggare vid . förordnades även , avdelningsdirektör vid , som expert. entledigades och i hennes ställe förordnades , förhand- lingsansvarig vid . entledigades och i hennes ställe för- ordnades , chef för bygg-, energi- och miljöfrågor vid . entledigades civilingenjören och enhetschefen . Som sekreterare förordnades fr.o.m. kammar- rättsassessorn och fr.o.m. forskningssekreteraren . Utredningen, som antagit namnet Utredningen om byggnaders energiprestanda, får härmed överlämna betänkandet Energideklara- tioner. Metoder, utformning, register och expertkompetens (SOU 2005:67). Betänkandet har tillkommit i samarbete mellan utredaren, de sak- kunniga och experterna samt sekreteraren. Därför används ordet vi vid referens till utredningen. Detta innebär dock inte att alla i utredningen har deltagit i utformningen av alla delar av betänkandet. Jag är således ensam ansvarig för de överväganden och förslag som betänkandet innehåller. Förkortningar och begrepp .................................................... Utredningens uppdrag och arbete ................................ Energiprestanda och referensvärde............................... Ett samlat mått på energiprestanda......................................... Kompletterande mått i energideklarationen .......................... Konsekvenser för BBR ............................................................ Metoder för att bestämma energiprestanda och Vilken energi skall ingå i energiprestandabegreppet?............ Vilken area bör ingå i energiprestandabegreppet? 3.4Metoder för teoretisk beräkning av byggnaders 3.5 Behov av indata ........................................................................ Energideklarering av befintliga byggnader ............................. Byggnader med lokaler ................................................. 3.6.5 Byggnader med både bostäder och lokaler.................. 2006–2008...................................................................... Energideklarering av nya byggnader ....................................... Analys- och utvecklingsbehov................................................. Energideklarationens utformning och innehåll ............... Anslående av deklarationen ..................................................... Deklarationens innehåll och utformning................................ Oberoende experters kompetens................................... Ackreditering och certifiering ................................................. Register för energideklarationer.................................. Grunddata till registret .......................................................... Åtkomst till registret ............................................................. Tillsyn över att deklarationer upprättas och anslås.............. 6.5Uppföljning och kvalitetskontroll av Information till byggnadsägare ............................................. Tids- och kostnadsuppskattning........................................... Kommittédirektiv (Dir. 2003:139) ............................ Kommittédirektiv (Dir. 2003:151) ............................ 2002/91/EG om byggnaders energiprestanda........... Byggregler (BFS 2002:19, BBR 10). Europeiska organisationen för stan- för Conseil Européen pour la Utsläpp av koldioxid (CO2) som härleds till en energian- Utsläppet beräknas på hela kedjan av utvinning, omvandling och slutanvändning av energi enligt ett förslag om CEN-standard. sorten kg CO2/kWh CO2/m2, år. Samarbete mellan EU-länder för att underlätta, informera och eventuellt konvergera i arbetet med att nations- vis införa EG-direktivet. Uttrycker summan av alla energi- flöden, vars summa är noll (därav ordet balans), som passerar en I en byggnad utgör normalt en energibalans det energi- flöde som passerar dess klimatskal. Utifrån en given definition, en bygg- t.ex. kWh/m2, år. Förkortningar och begrepp SOU 2005:67 Den elenergi som används till fasta byggnaden samt drift av service- funktioner, t.ex. hissar, rulltrappor och allmän belysning. Den elenergi som används för belys- ning, vitvaror, apparater och annan elektrisk utrustning i en bostad. självständig organisation med kopp- ISO är en förkortning för Normalt den energi som tillförs en byggnad efter att distributions- och omvandlingsförluster dragits ifrån. Observera att det inte finns en stan- dardiserad eller allmänt vedertagen definition av begreppet nettoenergi i Korrigering av årlig uppmätt energi för uppvärmning med hänsyn tagen till det aktuella årets klimat. bl.a. för att jämföra energi för upp- värmning mellan olika år där in- verkan av klimatvariationer elimi- (1987:10). Energi som inte omvandlats eller överförts i någon process. den bundna kemiska eller nukleära energin i olika sorters bränslen. lägesenergin i vatten (kraftverks- dammar), vindenergi och solenergi. SOU 2005:67 Förkortningar och begrepp Energianvändning relaterad till en fysisk storhet, exempelvis kWh/m2, kWh/m3 eller kWh/lägenhet. Styrelsen för ackreditering och tek- Den energi som används till den verksamhet som bedrivs i byggnaden, det samma sak som hushållens elan- vändning (se även Hushållsel). byggnader med lokaler är det den energi som används för verksam- heten, t.ex. datorer, apparater och Se även Fastighetsel. Den viktade summan av levererade energislag till en byggnad. ningen görs individuellt för varje energislag, t.ex. kan levererad el ges en viktningsfaktor > 1 beroende på hur elen producerats. och Europeiska unionens råd antog direktivet 2002/91/EG om byggnaders energiprestanda. Direktivet syftar till att effektivisera energianvändningen i bebyg- gelsen och därigenom minska utsläpp av klimatpåverkande gaser och minska EU:s import av energi. Direktivet fastställer krav i fråga om: beräkningsmetodik för byggnaders integrerade energipres- tanda, minimikrav avseende energiprestanda för nya byggnader och byggnader som genomgår större renovering, energideklarering av byggnader, regelbundna kontroller alternativt rådgivningsinsatser avseende värmepannor, och regelbundna kontroller av luftkonditioneringssystem. Vi har i ett delbetänkande (SOU 2004:109) analy- serat och lämnat förslag på hur direktivet kan tillämpas i . Sammanfattningsvis föreslog vi att skall komplettera och förbättra sin beräkningsmetodik för byggnaders energiprestanda så att den motsvarade kraven i direktivet. Vidare angav vi att samtliga byggnader, med vissa undantag, skall energideklareras vid nybygg- nad, försäljning och uthyrning eller upplåtelse med annan nyttjanderätt. I en energideklaration skall bland annat anges bygg- nadens energiprestanda, ett eller flera referensvärden samt förslag på lönsamma åtgärder. När deklarationen upprättas skall luftkonditioneringssystem kontrolleras. Vi angav att deklarationens giltighetstid skall vara . skall enlig vårt förslag an- svara för systemet med energideklarationer, eftersom myndigheten ansvarar för byggreglerna och det finns ett nära samband med utformningen av dessa regler. Beträffande värmepannor ansåg vi att bör välja alternativet med rådgivning framför kontroller. Ansvaret för dessa informations- och rådgivningsaktiviteter före- slog vi bör åläggas . Det är byggnadsägarens skyldighet att se till att en deklaration upprättas. En energideklaration skall upprättas av en certifierad energiexpert vid ett ackrediterat kontrollorgan. Konstruktionen underlättar samordning med andra kontrollfunktioner samt bygg- nadsägares möjligheter att själva upprätta deklarationer. Kontrollen av att skyldigheten att energideklarera byggnader fullgörs, skall enligt vårt förslag i huvudsak åvila . Efter- som vissa byggnader föreslogs ha energideklarationen uppsatt väl synlig i byggnaden, ansåg vi att de kommunala byggnadsnämnderna ges tillsynsansvar för denna uppgift. Om en deklaration inte upp- rättas, ansåg vi att en förseningsavgift bör utgå. Vidare ansåg vi att ett register för energideklarationer behöver byggas upp och att detta register bör ha flera funktioner. Slutligen konstaterade vi att de lagar som berör energideklarering av byggnader enligt direktivets bestämmelser skall vara i kraft . Om det föreligger brist på experter, ger direktivet möjlighet att skjuta upp tillämpningen av reglerna till . Efter denna tidpunkt skall medlems- länderna svara upp fullt ut mot direktivets krav. I delbetänkandet angav vi att det återstår ett mycket omfattande förberedelsearbete innan systemet kan tas i bruk samt att ett mycket stort antal bygg- nader kommer att omfattas av kravet på energideklaration i inled- ningsskedet. Vi varnade för att skjuta på introduktionen, eftersom detta kan innebära betydande svårigheter att omgående kunna deklarera alla de byggnader som omfattas av kravet på energideklarering. I våra tilläggsdirektiv anges att vi skall analysera och lämna närmare förslag om vilka uppgifter energideklarationer av bygg- nader skall innehålla och om hur beräkningen av en energiprestanda skall göras. Vidare skall vi lämna närmare förslag om de kompetenskrav som, för olika kategorier av byggnader, bör ställas på de energiexperter som skall upprätta energideklarationer. Slutligen skall vi utreda och lämna närmare förslag om hur ett register för energideklarationer bör vara utformat samt vilka ända- mål och funktioner ett sådant register skall ha. Innehållet i en energideklaration I det standardiseringsarbete som sker inom ramen för det europeiska standardiseringsorganet med syfte att underlätta introduktionen av direktivet, föreslås i remissversionen ett antal mått på energiprestanda som uppfyller direktivets krav: levererad energi som viktas, Vi föreslår att levererad energi skall utgöra det mått på energi- prestanda som skall användas i . I tillägg föreslår vi att i samråd med och andra berörda myndigheter och efter samråd med berörda branscher, bör ta ställ- ning till om levererad energi skall viktas och i sådant fall på vilket sätt. Om viktning föreslås, får detta vissa konsekvenser. En är att användningen av olika energislag såsom olja och fjärrvärme skall viktas, dvs. multipliceras med ett tal som återger dess energiinne- håll i hela kedjan från utvinning till användning i en byggnad. Ett annat är att det förslag om energibestämmelser i , som presen- terats av , måste omarbetas på grund av denna omständighet. Vi föreslår också att måttet nettoenergi skall redovisas som ett kompletterande mått i en energideklaration. Energideklarationen skall därutöver innehålla minst ett referens- värde. Eftersom referensvärden i form av jämförelsetal över energi- användningen för liknande byggnader först successivt kommer fram i och med att byggnader deklareras, föreslår vi att i samråd med tar fram de referensvärden som inledningsvis skall gälla. Dessa referensvärden bör tas fram med hjälp av tillgänglig energistatistik från bland andra SCB och större byggnadsförvaltande företag och institutioner. Vi föreslår dess- utom att andra referensvärden anges. Den energideklaration som en energiexpert överlämnar till byggnadsägaren blir normalt ett pappersdokument som består av två huvuddelar. En sammanfattande sida i färg med de viktigaste uppgifterna. Sidan utgör det anslag (energianslag) som vi föreslår skall sättas upp i alla byggnader som omfattas av kravet på energi- deklarering, utom i småhus. En komplett del som innehåller ytterligare dokumentation (energideklaration). I deklarationen återfinns exempelvis beräk- ningsförutsättningar, fördelning av energianvändning på ända- mål och detaljer i åtgärdsförslag. Energianslaget bör vara pedagogiskt väl utformat för att fungera kommunikativt. Informationen skall snabbt kunna förstås av hyresgäster eller besökare som passerar anslaget. Det skall enkelt framgå om byggnaden är energimässigt bra eller dålig, och om åtgärder kan vidtas för att minska energikostnader och miljöbelast- ning. Vi föreslår att bl.a. följande uppgifter bör finnas i energian- slaget. Prestandamått och referensvärden bör illustreras på en linjär skala. Samlat energiprestandamått för byggnaden (levererad energi, som eventuellt viktas). –Värden för liknande byggnader i landet. –Prestanda för motsvarande byggnad uppförd enligt nybygg- nadsregler. –Byggnadens energiprestanda efter att föreslagna åtgärder har genomförts. Levererad energi per energislag Normalårskorrigerade uppgifter i specifika tal (kWh el, m3 olja etc. per m2). Energislagen anges också för den energi som behöver levereras till byggnaden när föreslagna åtgärder är genomförda. CO2-indikator (kg/m2 och år) Indikator beräknas på hela kedjan av utvinning, omvandling och slutanvändning enligt CEN-standardförslaget. Uppgiften är enligt vår mening angelägen att ange, men det krävs vidare utredningsarbete innan vårt förslag kan tillämpas. Sammanfattande uppgifter om de åtgärder som föreslagits. Kort upplysningstext om vad energiprestandamåttet innebär m.m. Vissa tekniska data. Vissa administrativa uppgifter. Energideklarationen bör även innehålla andra uppgifter som bygg- nadsägaren kan ha nytta av. Ägaren skall ha möjlighet att kontrol- lera att rätt uppgifter använts. Informationen skall också kunna användas för fortsatta analyser och uppgifterna kan utgöra ett viktigt underlag när föreslagna åtgärder skall effektueras, t.ex. vid upphandling. Beräkning av en energiprestanda Beräkningen av den levererade energin varierar mellan olika bygg- nadstyper. När det gäller småhus föreslår vi att prestandavärdet vid nybyggnad och för befintliga byggnader tas fram genom en beräk- ning som inkluderar all energi till värme, kyla, varmvatten och hus- hållsanvändning, vid normal (genomsnittlig) användning av bygg- naden. Skälet till att vi anser att småhus skall baseras på beräkning och inte på den uppmätta, faktiskt levererade energin beror av det faktum att den uppmätta levererade energin i hög grad varierar med de boendes beteende. Uppgifter om den uppmätta levererade energin är därför inte meningsfulla för en presumtiv köpare, som skall kunna bedöma byggnadens energianvändning oberoende av de boendes beteende. Däremot kan den uppmätta energin vara av intresse för ägaren, så att denne kan jämföra sin egen användning med en framräknad normal användning, varför den också bör noteras. Eftersom hushållselen inte kan särskiljas från övrig el (i de fall byggnaden är eluppvärmd), är detta ett skäl till att hushållselen bör vara med. Ett annat är att de lönsamma åtgärder som föreslås också bör omfatta eldriven utrustning. Vi föreslår att prestandavärdet för flerbostadshus skall grunda sig på uppmätt, levererad energi. Värdet bör omfatta energi för värme, komfortkyla, varmvatten och den el som är gemensam för fastig- heten, s.k. fastighetsel. Däremot ingår inte hushållsel, eftersom ägaren normalt sett inte har tillgång till dessa uppgifter. Skälet till att vi anser att mätta uppgifter kan användas är att dessa bl.a. inne- håller energianvändning som grundar sig på flera boendes beteende. Ju fler boende som finns i byggnaden, desto mer närmar sig detta värde genomsnittet i riket och ju säkrare blir värdet i jämförelse med genomsnittliga byggnader. Gränsen där beteendefaktorn är tillräckligt utjämnad går sannolikt vid ett större lägenhetsantal än tre, men i brist på studier av detta förhållande och av praktiska skäl har vi föreslagit att gränsen skall ligga mellan småhus (en- och två- familjshus) och flerbostadshus. Om inte mätvärden finns tillgäng- liga, skall byggnadens energiprestanda beräknas med hänsyn tagen till varmvatten, värme och fastighetsel. Detta gäller naturligtvis också vid nybyggnad. För att lönsamma åtgärder skall kunna före- slås, måste dock beräkningar genomföras. Vi föreslår att metodik utvecklas så att beräkningar kan göras mer kostnadseffektiva, utan avkall på nödvändig kvalitet. För byggnader med lokaler föreslår vi att prestandavärdet skall grunda sig på uppmätta värden för uppvärmning, komfortkyla, varmvatten och all verksamhetsanknuten energi (huvudsakligen el). Vid nybyggnad skall värdet beräknas och grunda sig på den tänkta användningen. Om inte uppmätta värden är tillgängliga, vilket kan vara fallet beträffande hyresgästers energianvändning, kan scha- bloner användas som ersättning för verkliga värden. Förslaget innebär att schabloner måste tas fram för ett antal typiska verk- samheter i byggnader med lokaler. Skälet till att vi har valt att låta verksamhetsanknuten energi ingå är att den i många fall i hög grad påverkar energianvändningen för byggnaden, inte minst när det gäller användningen av komfortkyla. För att kunna ange åtgärds- förslag krävs i varierande omfattning beräkningar. Eftersom prestandamåttet skall divideras med byggnadens area för att göra den jämförbar med andra liknande byggnader, är det viktigt att en enhetlig areadefinition används. förekommer flera definitioner på area. Vi har valt att föreslå att den area som skall användas för energiprestanda för såväl befintlig som ny bebyggelse bör vara arean mätt på varje våningsplan fram till om- givande ytterväggars (klimatskärmens) insida. Arean mäts för temperaturreglerade utrymmen avsedda att värmas till mer än . Garage skall inte räknas in i arean. En konsekvens av för- slaget är att arean i bl.a. flerbostadshus och lokaler behöver beräk- nas. Vi föreslår att metoder tas fram så att detta kan ske effektivt med hjälp av schabloner. Eftersom efterfrågan på energideklarationer blir extremt stort inledningsvis som expertkåren är under uppbyggnad, föreslår vi att deklarationer skall kunna upp- rättas på ett förenklat sätt. Förfarandet bör avse flerbostadshus och större byggnader med lokaler för offentlig verksamhet,, som kom- mer att utgöra merparten av de byggnader som skall deklareras . Vi bedömer att tillvägagångssättet är förenligt med direktivets krav, trots att kvaliteten beträffande åtgärdsförslagen kommer att vara lägre och sämre anpassade till den individuella Eftersom vi bedömer att detta kommer att medföra att färre åtgärder genomförs jämfört med att åtgärdsförslagen är anpassade för den aktuella byggnaden, föreslår vi att deklarationer upprättade på ett förenklat sätt får kortare giltighetstid än . Kortare giltighetstider medger också att förnyade deklarationer upprättade enligt ordinarie förfaranden senare kan spridas ut över tiden. Personer anställda vid ackrediterade företag och som skall upprätta energideklarationer skall genomgå ett certifieringsförfarande, där grundläggande utbildning, yrkeserfarenhet och kompetens bedöms och prövas. För t.ex. personer som arbetat professionellt med energieffekti- visering och som har åtminstone ingenjörsutbildning vid tidigare tekniskt gymnasium eller likvärdigt, bör gälla att yrkesverk- samhet godtas, förutsatt att helt har varit inriktade på byggnader inom tillämpningsområdet. Certifiering av experter bör avse två nivåer, en för byggnader med bostäder och en för byggnader med lokaler. bör i samråd med SWEDAC utfärda föreskrifter om krav på grund- läggande utbildning, yrkeserfarenhet och teknisk kompetens som skall gälla för respektive nivå. bör också svara för att en detaljerad handbok tas fram som underlag för utbildning inför certifiering och som handledning för experters arbete med att upp- rätta energideklarationer. Inomhusmiljön kan påverkas genom de åtgärdsförslag som den oberoende experten skall lämna. Experten får därför inte föreslå åtgärder som uppenbarligen försämrar inomhusmiljön. Som ett led i detta bör experterna tillägna sig sådan kunskap i den utbildning som föregår certifieringen. Vidare föreslår vi att tar fram råd om hur byggnader kan förbättras utan risk för försämrad inom- husmiljö eller att kulturhistoriska värden skadas. Dessa råd skall rikta sig både till oberoende experter och till de hantverkare som genomför åtgärder. Vi föreslog i vårt delbetänkande att ett register för energideklara- tioner skall upprättas. Registret bör fylla flera syften. Registrering av deklarationer. Arkivering av uppgifter så att nästkommande energideklarering kan ske effektivare. Underlag för tillsyn av att deklarationer upprättas. Underlag för uppföljning och kvalitetskontroll av deklarations- förfarandet. Underlag för större fastighetsägares planering och uppföljning av energieffektiviseringsåtgärder. Underlag för nationell energistatistik. Underlag för forskning rörande energianvändning och styr- medel för energipolitik samt identifiering av forskningsbehov, samt Underlag för politiska beslut om styrmedel. Registret skall vara kopplat till byggnadsdelen i LMV:s fastighets- register, varifrån vissa grundläggande uppgifter till energideklara- tioner hämtas samt till vilken information lämnas om att en dekla- ration är upprättad. För att vissa av ovanstående syften skall kunna uppnås, föreslår vi att oberoende experter, , SCB och fastighetsägare med större byggnadsinnehav får direktåt- komst till registret. I delbetänkandet angav vi att mycket omfattande arbete återstår innan direktivet kan införas. Vi konstaterar att detta förhållande fortfarande råder, även om de förslag vi nu lämnar konkretiserar frågeställningarna betydligt. Dels återstår arbete med lagar, förord- ningar och föreskrifter, dels bör arbetsmetoder och hjälpmedel utvecklas som underlättar energideklarering. och i viss mån förberedelsearbete kommer att vara avgörande för när och på vilket sätt EG-direktivets bestämmelser kan förverkligas. Ett omfattande arbete återstår också för att få till stånd ett system för utbildning samt certifiering av experter och ackreditering av kontrollorgan. 1Utredningens uppdrag och arbete antog och Europeiska unionens råd direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda. Direktivet syftar till att minska energianvändningen i bebyggelsen och därigenom bidra till ett reducerat utsläpp av klimatpåverkande växthusgaser samt minskat importberoende av energi. Direktivet fastställer krav beträffande: beräkningsmetodik för byggnaders integrerade energi- prestanda, minimikrav avseende energiprestanda för nya byggnader och byggnader som genomgår större renovering, energideklarering av byggnader, regelbundna kontroller alternativt rådgivningsinsatser avseende värmepannor, och regelbundna kontroller av luftkonditioneringssystem.