sou · GTB325 · 2006-01-01 00:00:00 — När de traditionella alkoholpolitiska medlen förlorar en stor del av sin betydelse måste man enligt vår mening utveckla andra metoder för att förebygga alkoholproblem. Vi föreslår därför att man genomför betydande satsningar på olika former av preventions- forskning. Sådan forskning bör enligt vår mening fokuseras på barn, ungdomar och unga vuxna. Lokal prevention, alkohol- förebyggande insatser inom arbetslivet och forskning om möjligheten att använda sekundärpreventiva metoder inom social- tjänsten och olika delar av sjukvården bör också komma i blickpunkten. Den föreslagna sänkningen av skatten kommer att medföra en minskning av skatteintäkterna men storleken på dessa beror på hur stor försäljningsökningen på Systembolaget och restaurangerna blir. Vi menar att denna intäktsminskning måste ställas mot alternativet att inte vidta några förändringar av skatterna vilket kommer att leda till minskade skatteintäkter och svårigheter att få gehör för alkoholpolitiken hos medborgarna. De regionala som vi föreslagit måste vara ett av statens viktigaste bidrag för att minska de skadliga verkningarna av alkoholbruk. Kostnaderna för dessa måste rymmas inom dagens anslag för alkoholpreventiva åtgärder. Våra förslag om medel för forskning och anslag till frivillig- organisationer skall betalas genom den föreslagna särskilda skatten på blandade drycker. Butikernas försäljning av folköl och restaurangernas servering av alkoholdrycker kan komma att minska på grund av vårt förslag att höja åldersgränserna för försäljning av folköl och servering av alkoholdrycker från 18 till . Även förslaget om förbud mot servering av alkoholdrycker efter kan leda till minskad försäljning. lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) Härigenom föreskrivs i fråga om alkohollagen (1994:1738) dels att 4 kap. 9 §1 skall upphöra att gälla, dels att 3 kap. 8–9 §§, 6 kap. 4 §, 7 kap. 21 §, 8 kap. 1 a § och 10 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf, 3 kap. 5 §, av följande lydelse. Den som tillverkar, säljer eller förmedlar försäljning av alkohol- drycker får i sin rörelse lämna sådana drycker som gåva endast i form av varuprov. Vid marknadsföring av tjänster eller vid försäljning av andra varor än alkoholdrycker får så- dana drycker inte lämnas som gåva. Närmare bestämmelser om hur varuprover skall redovisas i bok- föringen meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndi- gande, . 1Senaste lydelse 1999:1001. 2Tidigare upphävd genom 1999:1001. Vid detaljhandel med sprit- Alkoholdrycker får inte serve- drycker, vin och starköl får varor ras, säljas eller annars lämnas ut inte säljas eller annars lämnas ut till den som inte har fyllt . till den som inte har fyllt . Motsvarande gäller vid detalj- handel med öl och servering av alkoholdrycker i fråga om den som inte har fyllt . Alkoholdrycker får inte lämnas ut till den som är märkbart påverkad av alkohol eller annat berusningsmedel. Alkoholdrycker får inte lämnas ut om det finns särskild anled- ning anta att varan är avsedd att olovligen tillhandahållas någon. Den som lämnar ut alkoholdrycker skall förvissa sig om att mottagaren har uppnått den ålder som anges i första stycket. Det är förbjudet att som ombud eller på därmed jämförligt sätt anskaffa alkoholdrycker till den som enligt 8 § inte har rätt att få sådan vara utlämnad till sig. Det är också förbjudet att i större omfattning tillhandagå annan med att anskaffa alkoholdrycker. får inte överlämnas som gåva överlämnas som gåva eller lån till eller lån till den som inte har den inte har fyllt . Öl får inte överlämnas som gåva eller lån till den som inte har fyllt . Andra stycket gäller inte när Andra stycket gäller inte när någon bjuder på en alkoholdryck någon bjuder på en alkoholdryck Spritdrycker, vin eller starköl får dock inte bjudas den som inte bjudas den som inte fyllt , fyllt , om det med hänsyn om det med hänsyn till den till den bjudnes ålder och om- bjudnes ålder och omständig- ständigheterna i övrigt är uppen- heterna i övrigt är uppenbart gäller i fråga om öl beträffande den som inte fyllt . 3 Senaste lydelse 2001:414. beslutar annat får servering av med de begränsningar som anges i spritdrycker, vin och starköl på- andra stycket, om när servering får påbörjas och när den senast skall prövningen skall sådana olägen- sådana olägenheter och risker som heter och risker som avses i 7 kap. avses i 7 kap. 9 § särskilt beaktas. 9 § särskilt beaktas. Normaltiden för servering av spritdrycker, vin och starköl till allmänheten är mellan klockan ring får inte påbörjas tidigare än och får inte pågå längre Serveringsställe skall vara ut- Serveringsställe skall vara ut- Bestämmelserna i första stycket Bestämmelserna i första, andra gäller inte hotellrum med mini- och tredje styckena gäller inte hotellrum med minibar. Föranleder detaljhandel med eller servering av öl olägenheter i fråga om ordning och nykterhet eller följs inte bestämmelserna i denna lag, får kommunen för- bjuda den som bedriver försälj- ningen att fortsätta verksam- heten eller, om förbud får anses vara en alltför ingripande åtgärd, meddela honom varning. Föranleder detaljhandel med eller servering av öl olägenheter i fråga om ordning och nykterhet eller följs inte bestämmelserna i denna lag om detaljhandel med eller servering av öl eller övriga bestämmelser om försäljning och servering av alkoholdrycker, skall kommunen förbjuda den som bedriver försäljningen att fort- sätta verksamheten eller, om för- bud får anses vara en alltför ingri- pande åtgärd, meddela honom varning. 4Senaste lydelse 2004:1045. 5Senaste lydelse 2001:414. För tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna för marknads- föring i 4 kap. 8, 10–11 och 13 §§ finns särskilda regler i marknads- föringslagen (1995:450). Till- synen över efterlevnaden av bestämmelserna i 4 kap. 8 och 10–11 §§ gentemot den som har serveringstillstånd får, i fråga om marknadsföring på serverings- ställen, utövas också av kom- munen. För kommunens tillsyn gäller inte 4 kap. 12 §.Skatteverket utövar tillsyn över efterlevnaden av bestäm- melserna i 3 kap. 5 § och 4 kap. 5 §. Ett förbud enligt första stycket kan inskränkas till att gälla för vissa närmare angivna tider eller under vissa närmare angivna omständigheter. Förbud meddelas för av eller, vid upprepad eller allvarlig försummelse, räknat från det att den som bedriver försäljningen fått del av beslutet. Den kommun där försäljningsstället är beläget beslutar om ingripande enligt denna paragraf. Saknas fast försäljningsställe beslutar den kommun som avses i 12 § andra stycket. 1 a §6 För tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna för marknads- föring i 4 kap. 8–11 och 13 §§ finns särskilda regler i marknads- föringslagen (1995:450). Till- synen över efterlevnaden av bestämmelserna i 4 kap. 8–11 §§ gentemot den som har serveringstillstånd får, i fråga om marknadsföring på serverings- ställen, utövas också av kom- munen. För kommunens tillsyn gäller inte 4 kap. 12 §. utövar tillsyn över efterlevnaden av bestäm- melserna i 4 kap. 5 §. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet säljer eller utlämnar alkoholdrycker i strid med 3 kap. 8 § till någon som inte har upp- nått föreskriven ålder eller som är märkbart påverkad av alkohol eller annat berusningsmedel, eller vid partihandel underlåter att på sätt som föreskrivs i 4 kap. 7 § förvissa sig om att köparen har rätt att återförsälja eller inköpa varan, döms för olovlig dryckes- hantering till böter eller fängelse . 6Senaste lydelse 2003:711. 7Senaste lydelse 2001:414. För olovlig dryckeshantering döms också den som försäljer öl i strid med förbud som med- delats enligt 7 kap. 21 § eller tillåter alkoholförtäring i strid med 6 kap 9 §. För olovlig dryckeshantering döms också den som försäljer öl utan att anmälan enligt 5 kap 6 § 2 stycket eller 6 kap. 1 a § 3 styc- ket gjorts, den som försäljer öl i strid med förbud som meddelats enligt 7 kap. 21 § eller den som tillåter alkoholförtäring i strid med 6 kap 9 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Serveringstillstånd som har meddelats före och som inte uppfyller villkoren i 6 kap 4 § andra stycket, skall anses meddelat för servering under längst den tid som anges där. lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1564) om alkohol- skatt dels att 2–4 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas sex nya paragrafer, 2 a §, 3 a § , 4 a §, 5 a §, 6 a § och 6 b §, av följande lydelse. Skatt skall betalas för öl som hänförs till KN-nr 2203 om alkoholhalten överstiger 0,5 volymprocent. Skatt skall även betalas för produkter innehållande en blandning av öl och icke alkoholhaltig dryck hänförlig till KN-nr 2206 om alkoholhalten i blandningen överstiger 0,5 volymprocent. Skatt skall tas ut per liter med Skatt skall tas ut per liter med För öl med en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent tas skatt ut med . För produkter som innehåller en blandning av öl enligt 2 § och icke alkoholhaltig dryck skall en skatt till förmån för alkohol- förebyggande åtgärder betalas. Icke alkoholhaltiga drycker om- fattar drycker hänförliga till KN- nr 2201, 2202 och 2009. Skatten enligt första stycket tas ut per liter med för varje volymprocent alkohol. För drycker med en alkohol- halt om högst 2,25 volymprocent tas skatt enligt första stycket ut med . 8 Senaste lydelse 2001:517. Skatt skall betalas för vin som hänförs till KN-nr 2204 och 2205 om alkoholhalten uppkommit enbart genom jäsning och 1.alkoholhalten överstiger 1,2 volymprocent men uppgår till högst 15 volymprocent, eller 2.alkoholhalten överstiger 15 volymprocent men uppgår till högst 18 volymprocent och vinet producerats utan tillsatser. Skatt tas ut per liter för Skatt tas ut per liter för över 2,25 men inte över 4,5 över 2,25 men inte över 4,5 över 4,5 men inte över 7 volym- över 4,5 men inte över 7 volym- över 7 men inte över 8,5 volym- över 7 men inte över 8,5 volym- över 8,5 men inte över 15 volym- över 8,5 men inte över 15 volym- procent med , och procent med , och över 15 men inte över 18 volym- över 15 men inte över 18 volym- För vin med en alkoholhalt om högst 2,25 volymprocent tas skatt ut med . För produkter som innehåller en blandning av vin enligt 3 § och icke alkoholhaltig dryck skall en skatt till förmån för alkohol- förebyggande åtgärder betalas. Icke alkoholhaltiga drycker omfattar drycker hänförliga till KN-nr 2201, 2202 och 2009. Skatten enligt första stycket tas ut per liter för drycker med en alkoholhalt 9 Senaste lydelse 2001:822. Skatt tas ut per liter för drycker med en alkoholhaltöver 2,25 men inte över 4,5 volym- procent med ,drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volym- procent med ,drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volym procent med , och för över 2,25 men inte över 4,5 volym- procent med , drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volym- procent med , drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volym- procent med , drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volym- procent med , och för drycker med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volym- procent med . För drycker med en alkohol- halt om högst 2,25 volymprocent tas skatt enligt första stycket ut med . Skatt skall betalas för andra jästa drycker än vin eller öl som hänförs till KN-nr 2206 samt sådana drycker som hänförs till KN- nr 2204 och 2205 men som inte omfattas av skatteplikt enligt 3 §, om alkoholhalten överstiger 1,2 men inte 10 volymprocent eller om alkoholhalten överstiger 10 men inte 15 volymprocent under förut- sättning att alkoholhalten uteslutande har uppkommit genom jäsning. Skatt tas ut per liter för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volym- procent med , drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volym- procent med , drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volym procent med , och för 10 Senaste lydelse 2001:822. över 8,5 men inte över 15 volym- över 8,5 men inte över 15 volym- 2,25 volymprocent tas skatt ut med . en blandning av andra jästa drycker enligt 4 § och icke alkoholhaltig dryck skall en skatt till förmån för alkoholföre- drycker hänförliga till KN-nr 2201, 2202 och 2009. Skatten enligt första stycket tas ut per liter för över 2,25 men inte över 4,5 volym- över 4,5 men inte över 7 volym- över 7 men inte över 8,5 volym- procent med , och över 8,5 men inte över 15 volym- För drycker med en alkohol- halt om högst 2,25 volymprocent tas skatt enligt första stycket ut med . För produkter som innehåller en blandning av mellanklass- produkter enligt 5 § och icke alkoholhaltig dryck skall en skatt till förmån för alkoholföre- byggande åtgärder betalas. Icke alkoholhaltiga drycker omfattar drycker hänförliga till KN-nr 2201, 2202 och 2009. Skatten enligt första stycket skall tas ut per liter för drycker med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent med , och för drycker med en alkoholhalt över 15 volymprocent med . För produkter som innehåller en blandning av drycker enligt 6 § och icke alkoholhaltig dryck skall en skatt till förmån för alkoholförebyggande åtgärder betalas. Icke alkoholhaltiga drycker omfattar drycker hänför- liga till KN-nr 2201, 2202 och 2009. Skatten enligt första stycket tas ut med per liter ren alkohol. Skatt till förmån för alkohol- förebyggande åtgärder skall dessutom betalas för alkohol- drycker enligt 2–6 §§. Sådan skatt skall dock inte betalas för öl, cider, fruktvin eller sådana drycker som definieras i EG- förordningarna 1576/89, 1601/91 och 1493/99. Med cider avses i denna lag en dryck som framställs av fermen- terad fruktjuice av äpple och/eller päron och där tillsats endast skett av naturliga aromer av äpple och päron eller vatten i syfte att återställa koncentrerad juice. Skatt enligt denna paragraf skall betalas i enlighet med bestämmelserna i 2 a § andra– tredje styckena, 3 a § andra– tredje styckena, 4 a § andra– tredje styckena, 5 a § andra stycket eller 6 a § andra stycket. Denna lag träder i kraft . Utredningen redovisar i detta slutbetänkande viss ytterligare kart- läggning som gjorts efter delbetänkandet samt lämnar förslag till åtgärder för att minska alkoholkonsumtionen och dess negativa konsekvenser, främst genom förstärkningar inom det alkohol- förebyggande området. Utredningens direktiv (dir. 2004:3) innebär ett uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol, framför allt i och föreslå de åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning skapar. Enligt direktiven skall utredningen närmare kartlägga och beskriva utvecklingen när det gäller gränshandel, privatinförsel, smuggling och vidareförsäljning av alkohol som förs in över gränserna, framför allt i , och ägna särskild uppmärk- samhet åt hur nya distributions- och konsumtionsmönster påverkar inköps- och dryckesvanor, särskilt hos ungdomar. Vidare skall utredningen samla erfarenheter från myndigheter och kommuner om av dessa vidtagna åtgärder för att motverka lang- ning och annan otillåten försäljning av alkohol och göra en beskrivning av regelverk och berörda myndigheters roll på alkoholområdet. Utredningen skall också undersöka om ökad alkoholinförsel kan ha lett till förändringar i brottsutvecklingen, t.ex. i fråga om alkoholrelaterad våldsbrottslighet och ratt- fylleribrott och även uppmärksamma effekterna av stegringen av alkoholinförsel för näringslivet och för konkurrensförhållandena på marknaden. Direktiven i sin helhet framgår av bilaga 1–3. I delbetänkandet redovisades en omfattande kartläggning och beskrivning av de förhållanden som anges i direktivet. tyngdpunkten i stället lagts på att redovisa och lämna förslag på åtgärder för att förebygga alkoholproblem. 1.2Hur utredningens arbete genomförts I syfte att få information om olika berörda aktörers uppfattning om olika frågor som behandlas av utredningen har företrädare för utredningen, som angavs i delbetänkandet, haft överläggningar med representanter för följande myndigheter och organisationer; , , , , (), , , , , , och , , , Riksåklagaren (numera ), och Restaurang- ägare (SHR) liksom Hotell och Restaurangfacket (HRF) och Svensk Dagligvaruhandel. Dessa möten har även haft betydelse för de överväganden som redovisas i detta slutbetänkande. Härutöver har utredningen också haft överläggningar med , Svenska , , Föreningen och Tillståndsenheten i . och inkom med synpunkter inför delbetänkandet, inför vilket vi även samrådde med Naturvårds- verket. Under utredningsarbetets gång har vi samverkat med och haft informella möten med poliser, tulltjänstemän, tjänstemän vid , hand- läggare vid Tillståndsenheten i kommun och forskare. Vidare har utredningen anordnat en hearing i med bl.a. representanter från alla riksdagspartier och i besökt Told og Skattestyrelsen, Indenrigs- og , samt medlemmar i skatteutskott. Inför delbetänkandet besökte företrädare för utredningen fors och sammanträffade där med social- och finansdepartementen och tullen, dessutom med politiker, forskare och representanter för Alko (det finska detaljhandelsbolaget). Kartläggningen och redovisningen av alkoholkonsumtionen och alkoholinförseln baseras i stor utsträckning på de månadsmätningar av anskaffning och konsumtion av alkohol och dess delmängder som och drogforskning (SoRAD) alltsedan juni bedriver. Utredningen har anlitat ett antal konsulter som fått olika uppdrag inom ramen för kartläggningen. har gjort en genomgång av alkoholskadeutvecklingen i . Professor har studerat alkoholens totala kostnader för samhället och kostnaderna för olika delområden som t.ex. sjuk- vården, arbetslivet och polisen. Professor har undersökt de olika alkoholdryckernas priskänslighet. Deras slutliga rapporter bifogas nu slutbetänkandet, bilaga 4–6. Statens folk- hälsoinstitut har genom vid tillsynsenheten bistått utredningen, inför delbetänkandet, med att ge en bild av föränd- ringar av den insmugglade alkoholens utbredning på restauranger. Utredningen har vidare anlitat professor , som upprättat en rapport om lokalt förebyggande arbete, bilaga 7, och bistått utredningen vid arbetet avseende sekundärprevention inom sjukvården, kapitel 11. Vidare har två av utredningens experter, docent och professor , bidragit med rapporter inom sina sakområden. har skrivit en forskningsöversikt av undersökningar då det gäller att förebygga beteendeproblem hos barn och ungdomar. har gjort en systematisk litteraturgenomgång, inklusive s.k. metaanalyser, med förslag till åtgärder när det gäller prevention av riskfylld alkoholkonsumtion hos unga vuxna, bilaga 8 och 9. Dessa rapporter, bilaga 7–9, har utgjort underlag för utredningens över- väganden. Innehållet i dem svarar författarna för och utredningens överväganden och slutsatser i de frågor som behandlas i rapporterna framgår av kapitel 9 och 10. 1.4Införsel av alkohol – problemformulering och utgångspunkter Svensk alkoholpolitik har arbetat med att via generella restriktiva åtgärder – hög alkoholbeskattning, låg tillgäng- lighet samt begränsningar av utrymmet för privat vinstintresse i alkoholhanteringen som främsta kännetecken – hålla nere total- konsumtionen och därmed alkoholens skadeverkningar. Detta är en alkoholpolitik som, i ett europeiskt perspektiv, måste bedömas ha varit framgångsrik (se t.ex. , 2002). Att så varit fallet framgår tydligt av det faktum att har haft betydligt lägre alkoholkonsumtion och färre alkoholrelaterade problem än de flesta övriga europeiska länder. Efter EU-medlemskapet har denna politik utsatts för stora påfrestningar. avskaffades de nationella monopolen på tillverkning, import, export och partihandel och höjdes de tillåtna införselkvoterna för vin och öl vid inresor från andra EU-länder. Därefter har införselkvoterna för alkoholdrycker höjts stegvis, för att innebära att har samma införselregler som gäller i övriga EU-länder, dvs. fri införsel av alkoholdrycker för personligt bruk. Om varorna tas in för kommersiella syften skall däremot punktskatt betalas i . För att bedöma om det i ett visst fall är fråga om privat införsel eller införsel för kommersiella ändamål får medlemsländerna använda sig av s.k. indikativa nivåer. Dessa får inte sättas lägre än spritdrycker, starkvin, vin (varav högst mousserande) och starköl. Nivåerna är endast riktlinjer vid tullens bedömning av om införseln är att betrakta som avsedd för personligt bruk eller inte. Kan vederbörande göra troligt att han eller hon behöver mer för personligt bruk, så får han/hon också ta in mer. Den i utlandet inköpta, till införda, alkoholen har blivit billigare i och med spritskattesänkningen i och sänkningen av skatterna på vin (), starkvin (), öl () och sprit () i samt viss ytterligare sänkning av alkoholskatterna i . EU-utvidgningen, med 10 nya medlemsländer , ökade ytterligare tillgängligheten till alkoholdrycker med priser avsevärt lägre än de svenska. Den ökade internationaliseringen, speciellt EU-medlemskapet, har således påverkat förutsättningarna att bedriva en restriktiv alkoholpolitik i . När de viktigaste och effektivaste alkohol- politiska medlen – pris- och tillgänglighetsinstrumenten – försvagas, är det angeläget att andra alkoholpolitiska åtgärder upprätthålls eller till och med förstärks. I den nationella handlings- plan som antog betonas insatser på lokal nivå. Där står till och med att huvudinriktningen för alkohol- politiken framöver skall vara att utveckla målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Utvecklandet av detta arbete blir än mer viktigt om målsättningen med den svenska alkoholpolitiken förblir densamma som förut. I den nationella handlingsplanen står uttryckligen att målet för alkoholpolitik ligger fast, nämligen att minska de medicinska och sociala skadeverkningarna av alkohol. Detta mål skall uppnås genom att den totala alkoholkonsumtionen sänks och åtgärder mot skadliga dryckesbeteenden vidtas (prop. 2001/01:20). Alkoholkonsumtionen har emellertid ökat, med . forskning visar att en konsumtionsökning också berör storkonsumenternas vanor och även medför en ökning av andelen storkonsumenter (t.ex. 1994, m.fl., 1994). Studier, genomförda i , visar följaktligen att andelen storkonsumenter ökat i takt med att alkoholkonsumtionen ökat (Leifman, 2003). Det finns också vissa tecken på att alkoholskadorna ökat men bilden är fortfarande inte entydig. En stor bidragande orsak till denna utveckling är de efter hand ökade införselkvoterna som resulterat i fri införsel för personligt bruk av alkoholdrycker. Problemen kan kortfattat sammanfattas i följande tre huvud- punkter: 1.En direkt konsekvens av ökade införselkvoter och därmed ökad införsel av alkohol, är ökad totalkonsumtion av alkohol. De gradvis ökade införselkvoterna, sedan EU-inträdet 1995, har varit en bidragande orsak till den ökade alkoholkonsumtionen. Visserligen förekommer en substitution av alkohol inköpt i , speciellt i dess södra del, mot alkohol inköpt i utlandet. Nettoeffekten av ökad tillgänglighet till alkoholdrycker, med priser klart lägre än de svenska, är emellertid en, totalt sett, ökad alkoholkonsumtion. En sådan leder i sin tur till större andel storkonsumenter och ökade alkoholskador. 2.En indirekt konsekvens av de ökade införselmängderna är att dessa begränsar möjligheterna att bedriva en traditionellt restriktiv svensk alkoholpolitik, med hög alkoholbeskattning (och därmed höga alkoholpriser) och låg tillgänglighet till alkoholdrycker som främsta kännetecken. Sänkta alkoholpriser och ökad tillgänglighet till alkohol leder, var för sig, till ökad alkoholkonsumtion. har realpriserna på alkoholdrycker sjunkit och tillgängligheten till i inköpt alkohol ökat som konsumtionen, följdriktigt, ökat. 3.Intensifierad införsel av alkoholdrycker leder till ökad vidare- försäljning och därmed till vidgad illegal handel med alkohol- drycker. Av delbetänkandet framgick att en betydande del av denna handel riktar sig till ungdomar. En allt större andel unga kommer på detta sätt i kontakt med kriminell verksamhet.