sou · GTB348 · 2006-01-01 00:00:00 — Utredningens uppdrag är att göra en översyn av om nuvarande resurstilldelningssystem för den grundläggande högskoleutbild- ningen och utifrån denna översyn föreslå eventuella förändringar i resurstilldelningssystemet. I uppdraget ligger således inte att ta ställning till storleken av de nationella ersättningsnivåer som tillämpats och tillämpas för helårs- studenter och helårsprestationer. Mot bakgrund av att många lärosäten tagit upp ersättnings- nivåernas utveckling och deras inbördes relation sedan resurstilldel- ningssystemet infördes /94 har vi ändå valt att försöka Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem beskriva denna utveckling. Vi har då tagit utgångspunkt i de ersättningsnivåer som gällde för /95. Bakgrunden till att 1994/95 valts som startår beror bl.a. på att fr.o.m. detta år ingår som en väsentlig del av ersättningen för helårsstudenter resurser för att täcka lokalkostnader och kostnader för inredning och utrustning. Innan vi går in på ersättningsnivåernas utveckling beskriver vi nedan kortfattat principerna för pris- och löneomräkning och de besparingar som gjorts fram till . 7.3.1Pris- och löneomräkning (PLO) Utgångspunkten för PLO utgörs av anslaget, i det här fallet grundutbildningsanslaget, året före det år som nästa budgetpropo- sition skall avse. Anslaget delas upp i en lönedel, en hyresdel och en del för övrig förvaltning. Som underlag för omräkning av lönedelen beräknar () ett arbetskostnadsindex avseende utvecklingen för arbetare och tjänstemän inom tillverknings- industrin. Om inte (AgV) meddelar att särskilda avsättningar gjorts i avtalen för vissa verksamhetsområden och/eller yrkeskategorier kommer alla anslag att få samma omräkningsindex. Det omräkningsindex som blir resultatet av SCB:s och AgV:s beräkningar minskas därefter med ett produktivitetskrav som ställs . Produktivitetskravet mot- svarar genomsnittet av de senaste tio årens produktivitets- utveckling inom den privata tjänstesektorn. Hyresdelen omräknas på så sätt att de hyresavtal som inte skall omförhandlas det år som PLO:n avser genererar en omräkning som motsvarar av konsumentprisindex. För de hyresavtal som går ut det aktuella året beräknar Statskontoret ett hyresindex , som bl.a. baseras på prisutvecklingen på marknaden. Den del som avser övrig förvaltning omräknas av Ekonomi- styrningsverket med hjälp av prisökningstal som fastställts av SCB. Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Besparingar på grundutbildningsanslaget (tabell 7.6) gjordes i huvudsak /96–1999 och var i allt väsentligt statsfinansiellt betingade. gjordes också bedömningen att lokalkostnaderna borde kunna sänkas vilket påverkade ersättningsbeloppen för helårsstudenter och därmed grundutbildningsanslagets storlek. 7.3.3Utvecklingen av ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer Utvecklingen i nominella tal av ersättningsbeloppen för helårs- studenter och helårsprestationer /95 2005 för utbildningsområdena Humaniora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi (HJST), Naturvetenskap, Teknik och Farmaci (NTF), Vård (V), Medicin (M), Undervisning (U) och Övrigt (Ö) framgår av tabellen nedan. För de konstnärliga och idrottsliga utbildningarna infördes det nuvarande resurstilldelningssystemet fullt ut först /96 varför motsvarande utbildningsområden inte finns med i tabellerna nedan. SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Utvecklingen av ersättningsbeloppen (kr) för helårsstudenter och 1/7-30/6 1/7-31/12 Källa: Regleringsbrev . Om utgångspunkten tas i 1994/ersättningsnivåer framgår att ersättningsnivåerna sänktes till följd av gjorda besparingar. Ersättningen för helårsstudenter passerade i nominella tal ersättningsnivåerna /94 först under (med undantag av vård som gjorde det ). Ersättningen för helårsprestationer passerade 1994/nivå under . Den förstärkning om sammanlagt som gjordes av ersättningsbeloppen inom utbildningsområdena Humaniora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi liksom den förstärkning om av utbildningsområdet Vård som gjordes 2003 förklarar varför den nominella ökningen av ersättningsbeloppen varit störst till dessa utbildningsområden. Det framgår också att ersättningsbeloppen för helårsstudenter har höjts mer än ersättningsbeloppen för helårsprestationer. Orsaken till detta är att ersättning för kostnader avseende vissa ändamål såsom ersättning till , medlemsavgift i arbetsgivarorganisationen , försäkringsskydd för studenter, Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem kopieringsavtalet och för de statliga avtalsförsäkringarna endast har påförts ersättning för helårsstudenter och således inte ersättning för helårsprestationer. Endast kompensation för den avgiftsfinansiering av Riks- revisionen som gäller har ökat ersättningsbeloppen för både helårsstudenter och helårsprestationer (). Om en jämförelse skall göras av ersättningsbeloppens värdeutveckling är det mot denna bakgrund lämpligare att studera ersättningsbeloppen för helårsprestationer än ersättningsbeloppen för helårsstudenter. 7.3.4Förändringar av ersättningsbeloppen för helårsprestationer De faktorer som minskat ersättningsbeloppens storlek /95–2005 utgörs av besparingar, minskningar av pris- och löneomräkningen med produktivitetsavdrag samt att pris- och löneomräkningen av grundutbildningsanslagen (och fakultets- anslagen) även skall täcka pris- och löneomräkningen av anslagen till enskilda utbildningsanordnare, särskilda utgifter inom universitet och högskolor samt ersättning för klinisk utbildning och forskning. Effekten av att pris- och löneomräkningen av grundutbildnings- anslag och fakultetsanslag även skall räcka till pris- och löneom- räkning av ovan nämnda anslag är dock relativt liten (). Denna effekt kan dessutom i stort sett kvittas mot det faktum att ersättningen för helårsstudenter ökats för att kompensera lärosätena för kostnader för . De besparingar som ägt rum på ersättningsbeloppen för helårsprestationer (och helårsstudenter) ägde rum i slutet av 1990- talet enligt följande: SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 1995/96 (12 mån) Källa: Uppgifter från Utbildnings- och Inom ramen för ersättningsbeloppen för helårsstudenter (men inte ersättningsbeloppen för helårsprestationer) gjordes dessutom besparingar till följd av hyresjusteringar som uppgick till och . Lönedelen av pris- och löneomräkningen har precis som för övrig statlig verksamhet reducerats med ett produk- tivitetsavdrag som motsvarar genomsnittet av de senaste tio årens produktivitetsutveckling inom den privata tjänstesektorn. Av nedanstående tabell framgår dels produktivitetsavdraget, dels hur stor effekten har blivit när hänsyn tagits till lönedelens storlek av grundutbildningsanslaget (lönedelen 2004 har använts ). Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem SOU 2005:48 (pris- och löneomräknad) Källa: Uppgifter från Utbildnings- och Anm: Storleken på de produktivitetsavdrag som gjordes 1995/96 och ht1996 är osäker varför avdragen dessa år satts till noll. Av nedanstående tabell framgår den pris- och löneomräk- ningsfaktor som tillämpats, produktivitetsavdraget (pris- och löneomräknat) samt summan av dessa, dvs. den pris- och löne- omräkning som skulle ha tillämpats utan produktivitetsavdrag. Pris- och löneomräkning samt produktivitetsavdrag (pris- och löneomräknad) Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Om inga besparingar eller produktivitetsavdrag (vilket hade givit högskolesektorn en särbehandling) genomförts skulle utvecklingen av ersättningsbeloppen för helårsprestationer med utgångspunkt /95 varit följande. Tabell 7.9 Utvecklingen av ersättningsbeloppen (kr) för helårsprestationer utan besparingar och produktivitetsavdrag /95– 2005 Detta skall jämföras med hur det faktiskt blev, vilket framgår av nedanstående tabell: Tabell 7.10 Utvecklingen av ersättningsbeloppen (kr) för helårsprestationer /95-2005 Om beloppen jämförs i de båda tabellerna 7.9 och 7.10 framgår hur stor skillnaden varit för de olika utbildningsområdena. Denna förändring i absoluta och relativa tal framgår av tabell 7.11. Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem SOU 2005:48 Tabell 7.11 Förändring av ersättningsbeloppen för helårsprestationer till följd av besparingar och produktivitetsavdrag Absolut (kr)förändring Relativt (%förändring) Skillnaden i ersättningsbeloppen har således varit inom Naturvetenskap, Teknik, Farmaci, Medicin, Undervisning och Övrigt. Inom Humaniora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi uppgår skillnaden till och inom Vård till . Att dessa utbildningsområden har en mindre relativ förändring beror på den ovan nämnda kvalitetsförstärkningen som ägde rum – 2003. Om ersättningen för helårsstudenter i stället skulle jämföras skulle skillnaden bli något större till följd av de besparingar som ägde rum och 1997 och som hade sin orsak i hyres- justeringar. Till den förändring av ersättningsbeloppen som ägt rum /95 kan också läggas den effektivitetsvinst som blev följden av införandet av det nuvarande resurstilldelningssystemet. fick lärosätena resurser oberoende av hur stor utnyttjandegraden var på utbildningarna. När nuvarande resurstilldelningssystem infördes erhölls bara resurser för de studenter som faktiskt deltog i utbildningen. Denna effektivitetsvinst uppskattas till och innebar således att i samband med införandet av nuvarande resurstilldelningssystem ersättningen per student förändrades lika mycket. Det bör noteras att om lärosätena haft en löneutveckling som överstiger den erhållna pris- och löneomräkningen exklusive produktivitetsavdrag (se tabell 7.8) har detta bidragit till läro- sätenas försämrade köpkraft. Den relativa förändringen /95 av utbildnings- områdenas ersättningsbelopp är i stort sett likvärdig med undantag av vård och humaniora, juridik, samhällsvetenskap och teologi. Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Under antagandet att den relativa fördelningen av utbildnings- områdenas ersättningsbelopp var riktig finner vi ingen anledning till fortsatt översyn av utbildningsområdenas ersättningsbelopp. Detta betyder att en relativ förändring av utbildningsområdenas ersättningsbelopp skulle förutsätta en översyn av en annan karaktär än den som ligger inom ramen för vårt uppdrag. 7.4Takbelopp och utfall –2003 Av nedanstående tabell framgår summan av alla lärosätens takbelopp och motsvarande utfall i perioden –2003. Tabell 7.12 Takbelopp och utfall (kkr) –2003 (Utfall exklusive prestationer föregående år) i procent av resp. års Anm: Utfall = värdet av den utbildningsvolym som utförts under ett visst år utan hänsyn tagen till att det finns en övre gräns i form av ett takbelopp. Källa: Uppgifter från Den expansion av grundläggande högskoleutbildning som ägt rum –2003 illustreras i tabellen av att summan av alla lärosätens takbelopp ökat från 1997 till , dvs. Summan av samtliga takbelopp –2003 uppgår till . En intressant iakttagelse är att motsvarande utfall uppgår till , dvs. värdet av den totala utbildnings- Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem volymen(inklusive överproduktion) –2003 motsvarar sammantaget nästan identiskt summan av alla takbelopp . Givetvis finns stora variationer mellan enskilda år och lärosäten men sammantaget överensstämmer i stort sett planerad och utförd utbildningsvolym. betraktas framgår att landets lärosäten till- sammans haft en underproduktion 2002 och en överproduktion övriga år. 1997 var det år då överproduktion i för- hållande till takbelopp var som störst (). 34 lärosäten (av 36) hade detta år en överproduktion. 2001 var det år då underproduk- tion i förhållande till takbelopp var som störst (). 25 lärosäten (av 36) hade detta år en underproduktion. Minst 11 lärosäten har haft en överproduktion. Bortsett har också minst 11 lärosäten haft en underproduktion. Av nedanstående tabell framgår summan av takbelopp respektive utfall (exklusive prestationer föregående år) –2003 för universitet och högskolor (se vidare bilaga 7). Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Tabell 7.13 Takbelopp och utfall (kkr) –2003 per lärosäte (Utfall exklusive prestationer föregående år) i relation till tak Källa: Uppgifter från Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Skillnaden mellan utfall och takbelopp för landets universitet (Mittuniversitet betraktas i denna studie som högskola med vetenskapsområde) –2003 är sammantaget liten. För enskilda lärosäten varierar det totala utfallet i förhållande till summan av takbeloppen mellan –och . Sex lärosäten har haft en samlad överproduktion –2003. För högskolor med vetenskapsområde (inklusive Mittuniver- sitetet) understiger sammantaget det totala utfallet (–2003) något summan av takbeloppen. För enskilda lärosäten varierar det totala utfallet i förhållande till summan av takbeloppen mellan –och . Två lärosäten har haft en samlad överproduktion –2003. För landets högskolor (exklusive de konstnärliga) överens- stämmer sammantaget utfall och takbelopp – 2003 mycket väl. För enskilda lärosäten varierar det totala utfallet i förhållande till summan av takbeloppen mellan – och . Tre lärosäten har haft en samlad överproduktion –2003. De konstnärliga högskolorna och har samtliga –2003 haft en överproduktion. Sammantaget uppgår denna överproduktion till av summan av alla takbeloppen . Om samtliga lärosäten betraktas framgår att i absoluta tal har haft störst samlad överproduktion (ca ) medan /haft störst underproduk- tion (). Relativt har () haft störst överproduktion medan högskolan på haft störst under- produktion (-). Sammanlagt har nitton lärosäten har haft en samlad överproduktion –2003. Det antal år i perioden –2003 som respektive lärosäte haft en överproduktion framgår av nedanstående sammanställning. Alla lärosäten har haft en överproduktion under i perioden. , och har haft överproduktion . SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Antal år för respektive lärosäte med överproduktion Anm: hade ingen verksamhet 1997 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Nedanstående tabell visar för respektive lärosäte den största överproduktionen i perioden –2003. De allra flesta lärosäten har således under haft en stor överproduk- tion. I absoluta tal har haft den största överproduktionen (1997: 90 374 kkr vilket motsvarar av detta års takbelopp). Sexton lärosäten har i perioden –2003 haft en överproduktion om . Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Tabell 7.15 Största överproduktionen (kkr) för respektive lärosäte ett givet år –2003 Källa: Uppgifter från Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Nedanstående tabell visar för respektive lärosäte den största underproduktionen i perioden –2003. I absoluta tal har haft den största underproduktionen (2001: 108 568 kkr vilket motsvarar av detta års takbelopp). Elva lärosäten har i perioden –2003 haft en underproduktion om . Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Tabell 7.16 Största underproduktionen (kkr) för respektive lärosäte ett givet år –2003 Har ej haft någon underproduktion Har ej haft någon underproduktion Har ej haft någon underproduktion Källa: Uppgifter från Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Underproduktionen vissa år har således varit omfattande. Underproduktionen kan dock vara planerad om ett lärosäte vill utnyttja tidigare sparade helårsprestationer. Tabellen ovan visar därför på behovet av att med överproduktion kunna bygga upp reserver som sedan kan utnyttjas med under- produktion. 1.Värdet av den samlade utbildningsvolymen vid landets universitet och högskolor –2003 stämmer nästan identiskt överens med summan av alla takbelopp (tabell 7.12). 2.Betraktas enskilda lärosäten (se tabell 7.13) framträder dock en betydligt mer varierad bild. 19 lärosäten har haft en samlad överproduktion –2003 medan 18 lärosäten haft en underproduktion. 3.Alla lärosäten har under i perioden –2003 haft en överproduktion (tabell 7.14). 4.Alla lärosäten utom tre har under i perioden –2003 haft en underproduktion (tabell 7.14). 5.Underproduktionen har för flera lärosäten vissa år varit omfattande (tabell 7.16). Detta visar på ett behov av att med överproduktion kunna bygga upp reserver som sedan kan utnyttjas med underproduktion. 7.5Värdet av anslagssparande –2003 Ett anslagssparande uppstår med underproduktion i förhållande till ett lärosätes takbelopp. Anslagssparandet uppgår då till skillnaden mellan takbelopp och utfall (inklusive ett eventuellt utnyttjande av sparade helårsprestationer) detta år, dvs. anslags- sparande = outnyttjat takbelopp. Ett anslagssparande om högst av ett givet års takbelopp får föras över till nästa budgetår. Universitet och högskolor har därmed ett undantag från den Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem generella regel som gäller för statliga myndigheter nämligen att anslagssparandet endast får uppgå till högst av. En förutsättning för att ett anslagssparande skall kunna utnyttjas av ett lärosäte är att lärosätet har en utbildningsvolym vars värde överstiger takbeloppet eller tak- beloppen beroende på om anslagssparandet utnyttjas under ett eller . under vilket(a) ett lärosäte utnyttjat anslags- sparande skall lärosätet anpassa sin utbildningsvolym nedåt till den nivå som anges av takbeloppet. Detta ställer stora krav på lärosätet vad gäller planering, inte minst vad gäller behovet av lärare. Av nedanstående tabell framgår värdet av anslagssparandet –2003. De värden som finns i tabellen är ackumulerade, vilket betyder att anslagssparandet kan ha byggts upp . Det går således inte att summera värdena för respektive lärosäte i tabellen och få ett samlat värde för lärosätets anslagssparande –2003. Det måste också påpekas att antalet lärosäten med anslagssparande ett visst år (t.ex. 2001) kan vara större än antalet lärosäten med under- produktion detta år eftersom värdet av anslagssparandet detta år kan ha ackumulerats . Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem SOU 2005:48 Anslagssparande (kkr) per lärosäte –2003 Antal lärosäten med anslagssparande Källa: Uppgifter från Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Anslagssparandet var således som störst då värdet sammantaget uppgick till ca , vilket motsvarar av summan av lärosätenas takbelopp detta år. hade 21 lärosäten ett anslagssparande. Antalet lärosäten som aldrig haft ett anslagssparande uppgår till 13. I tabellen ovan motsvaras detta av nollor under alla år i perioden (t.ex. ). 7.5.1Hur har anslagssparandet utnyttjats –2003? Av nedanstående tabell framgår hur anslagssparandet utnyttjats –2003. Värdena i tabellen skall läsas så att om anslagssparandet utnyttjats ett visst år så har detta anslagssparande uppstått t.o.m. året innan, dvs. utnyttjat anslagssparande år n är lika med hela eller delar av anslagssparandet år n-1. Exempelvis utnyttjade ett anslagssparande till ett värde av 37 851 kkr av det anslagssparande som byggts upp t.o.m. och vars värde enligt tabell 7.17 uppgick till 56 852 kkr. Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Tabell 7.18 Utnyttjat anslagssparande (kkr) per lärosäte – 2003 Antal lärosäten som utnyttjat SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Källa: Uppgifter från 2003 utnyttjade 12 lärosäten ett anslagssparande till ett sammanlagt värde om ca . hade anslagssparandet en marginell betydelse för lärosätena. 18 lärosäten har aldrig utnyttjat ett anslagssparande medan 19 lärosäten utnyttjat ett anslagssparande minst en gång. Som mest har ett lärosäte utnyttjat ett anslagssparande om 37 851 kkr (). 7.5.2Outnyttjat anslagssparande –2003 Av tabellen nedan framgår värdet av det anslagssparande som inte utnyttjats respektive år. Av tabellen framgår också vilka lärosäten som utnyttjat hela sitt anslagssparande. Det sistnämnda gäller för alla lärosäten som –2003 haft ett outnyttjat anslagssparande men saknar detta. Detta gäller exempelvis och högskolan i . Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Tabell 7.19 Outnyttjat anslagssparande (kkr) per lärosäte – 2003 Antal lärosäten med outnyttjat Källa: Uppgifter från Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Av det anslagssparande som byggts upp t.o.m. kvarstod vid ingången till 2004 ett anslagssparande till ett värde av 367 859 kkr. Till detta skall läggas det anslagssparande som byggdes upp hos de lärosäten som hade underproduktion detta år. Sammantaget betyder detta att det totala anslagssparandet vid ingången till uppgick till 456 458 kkr (tabell 7.17). 7.5.3Anslagssparande av föregående års takbelopp Enligt gällande bestämmelser får respektive lärosäte föra över ett anslagssparande till nästa budgetår till ett värde av högst av föregående års takbelopp. Av nedanstående tabell framgår att det fiktiva värdet av anslagssparandet över ovan nämnda 10- procentsgräns –2003 uppgår till ca . Störst anslagssparande, som på grund av begränsningsregeln inte kunnat utnyttjas, hade då det uppgick till ca . Sammanlagt hade –2003 ett anslagssparande över de tillåtna som uppgick till ca . Av tabell 7.19 framgår vidare att inte heller kunnat utnyttja den tillåtna delen av anslagssparandet. Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Tabell 7.20 Anslagssparande (kkr) per lärosäte –2003 Antal lärosäten med anslagssparande . Källa: Uppgifter från Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Inom ramen för 10-procentsregeln har ca i anslags- sparande aldrig kunnat utnyttjas av berörda lärosäten 2003. Anslagssparandet över 10-procentregeln uppgår till . Sammanlagt betyder detta att en dryg miljard i anslagssparande inte kunnat utnyttjas –2003. I nedanstående tabell sammanfattas värdet av utnyttjat och outnyttjat anslagssparande –2003. Tabell 7.21 Summan (kkr) av utnyttjat och outnyttjat anslagssparande Anslagssparande vid ingången till resp. år Från avsnittet kan följande slutsatser kan dras: 1.Den generella betydelsen av anslagssparandet är begränsad eftersom en stor del av anslagssparandet inte kan utnyttjas (tabell 7.19). Anslagssparandet kan dock vara av stor vikt för enskilda lärosäten. 2.Anslagssparande över den tillåtna tioprocentgränsen (av föregående års takbelopp) har ännu mindre betydelse eftersom en stor del av det tillåtna anslagssparandet inte kunnat utnyttjas (tabell 7.19 och 7.20). 3.Antalet lärosäten som aldrig haft ett anslagssparande uppgår till 13 (tabell 7.17). 4.Anslagssparandet bör finnas kvar som en del av resurstilldel- ningssystemet. Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 7.6Värdet av sparade helårsprestationer –2003 I nuvarande resurstilldelningssystem finns en bestämmelse som säger att sparade helårsprestationer till ett värde av högst av ett givet års takbelopp får föras över till nästa budgetår. Bestämmelsen innebär att med överproduktion kan en reserv av sparade helårsprestationer byggas upp som sedan kan användas med underproduktion. Bestämmelsen innebär också att om överproduktionen varit så stor att den överstiger av det givna årets takbelopp så saknar den del av överproduktionen som överstiger värde. Av nedanstående tabell framgår värdet av sparade helårsprestationer –2003. De värden som finns i tabellen är ackumulerade, vilket betyder att värdet av sparade helårsprestationer kan ha byggts upp . Det går således inte att summera värdena för respektive lärosäte i tabellen och få ett samlat värde av överproduktionen –2003. Det går heller inte att dra slutsatsen att ett lärosäte haft överproduktion då lärosätet har sparade helårsprestationer eftersom värdet av dessa byggts upp . Av tabellen nedan framgå exempelvis att haft en underproduktion eftersom 35 792 kkr (skillnaden mellan 56 751 kkr och 20 959 kkr) i form av sparade helårspresta- tioner utnyttjats men att trots detta har kvar sparade helårsprestationer till ett värde av 20 959 kkr. SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem Värdet (kkr) av sparade helårsprestationer per Källa: Uppgifter från