sou · GTB360 · 2006-01-01 00:00:00 — De flesta samtal/e-post blir föremål för mindre utredningsinsatser som kan ta , i bland längre, att reda ut. frågar en och samma person efter flera olika saker. Det går att göra en grov indelning av de frågor som har inkommit till rådgivningspanelen i tre större kategorier. Det är dels frågor om ekonomiska och juridiska problem, dels frågor om behov av psykosocial karaktär och dels frågor om information om avlidna och saknade. I denna analys har vi även valt att särskilt sortera ut de frågor som handlar om minnesaktiviteter då detta är en fråga som har uppmärksammats en del av anhöriga och i medierna. Detta inte minst då flera länder har beslutat om olika typer av minnesresor . En del övriga frågor inkommer som exempelvis tips på olika verksamheter som finns och allmänna förfrågningar om rådet, och aktörer i samhället som vill samverka. Antal frågor/vecka 3-22 (totalt 1133) 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 En analys av de olika frågor som har inkommit visar att frågorna har fördelat sig enligt nedan: Övriga frågor, blandat Psykosocial och hälsa () Avlidna - saknade () Frågor om psykosocialt stöd och hälsa Frågorna av psykosocial karaktär handlar om behovet av psykolog- stöd, var hjälp till psykologsamtal kan fås, samt behovet av att träffa andra drabbade i samma situation och behov av att åka tillbaka av terapisyfte. En del anhöriga upplever exempelvis att de inte hittar rätt när de söker någon att prata med, andra undrar t.ex. om hur man kan hitta en psykolog till rimlig kostnad. Denna kategori av frågor har varit stor sedan start. Närmare var sjätte person () som vänder sig till rådgivningspanelen frågar efter psykosocialt stöd i någon form eller efter sjukvård. Vi har delat in frågorna om psykosocialt stöd i ett par underkategorier: Psykosocialt stöd och hälsa Psykvård, behov av terapi odyl Stödgrupp, söker andra drabbade Webbgrupp, söker andra att prata med på Ekonomiska och juridiska frågor Var tredje fråga () till rådgivningspanelen har handlat om ekonomiska eller juridiska spörsmål. De ekonomiska och juridiska frågorna rör exempelvis individuella försäkringsfrågor, arv, god man, nya lagen om dödförklaring, CSN- bekymmer, pension som har dragits in med mera. Ekonomiska och juridiska frågor Advokatfrågor, frågor om arv Bankfrågor (spärr av konto, bankfack, autogiro etc) Socialförsäkringsfrågor (efterlevandepension, barnbidrag, föräldradagar, socialbidrag o.dyl.) Skatteverksfrågor (bouppteckning, dödförklaring, företag och momsredovisning, deklarationer etc) Ekonomiskt stöd av staten – önskemål Frågor om avlidna och saknade Id-processen och frågor om avlidna och saknade upptar en femte- del () av de frågor som under vår–vintern har ställts till rådgivningspanelen. Frågorna om information om avlidna och saknade handlar om id-frågor, hur dödsregistrering går till, DNA/tandkort/fingeravtryck – vad som gäller, uppgifter om hem- komst för identifierade, information om tillhörigheter och rätts- intyg och om det är möjligt att få detaljerad information om identifierad omkommen. Frågorna om identifieringsprocessen har fortsatt handlat om problemen med att få DNA att fungera och hur rutinerna ser ut som kompletterar DNA, förfrågningar om identifiering av barn utan tandkort. Bilaga 2 SOU 2005:60 Frågor om avlidna – saknade Arbetet på plats med identifiering mm. Hemtransport av avliden inkl. frågor om Begravningsfrågor i och på plats Frågor om minnesaktiviteter och minnesresa vår–har anhöriga kunnat notera att det anordnas minnesresor i våra grannländer tillbaka till . Med anledning av detta och även på grund av att många har ett önskemål av att återvända till katastrofområdet har ett antal frågor inkommit till rådgivningspanelen i detta ärende. av alla frågor under de vår–vintern har handlat om önskemål om en minnesresa på individuell eller kollektiv basis eller om minnes- ceremonier i och/eller . Ett par frågor rör direkt barn och unga, ett fåtal frågor kommer från yngre själva, andra frågor gör det indirekt då det just är många föräldrar som hör av sig angående sina saknade barn. får rådgivningspanelen ett antal frågor från aktörer i samhället som vill samverka eller upplysa om att de finns. En del övriga frågor inkommer som exempelvis tips på olika verksamheter som finns och allmänna förfrågningar om rådet. En fjärdedel av frågorna () har sorterats under övrigt. Dessa och andra frågor har varit svåra att kategorisera i en större grupp och redovisas separat enligt nedan. SOU 2005:60 Bilaga 2 Andra kriser än flodvågen (ej rådets målgrupp) Rekonstruktion av händelserna (foton, bilder, kartor, inkl vilket stöd man får på konsulatet Rådets arbete och dess information , bortkommet gods, bagage–frågor Klagomål på regering, hänvisningar till Info från andra organisationer att de finns/upp- lysa om förändrade öppettider, vill ha kontakt/länk odyl Rådet för stöd och samverkan gjorde ett direkt- bbbbutskick till alla anhöriga efter polisens lista, som innehöll bland annat information om Rådets informationsblad. Då de första breven ådde anhöriga så fick vi ett antal samtal utifrån det brevet. Samtliga var tacksamma över att någon myndighet hörde av sig direkt eller tog tillfället i akt att ställa en fråga till vår rådgivningspanel. Personalen i rådgivningspanelen har också arbetat med utveck- ling av Rådets webbplats, genom att producera frågor och svar i olika frågor, skriva webbtexter samt bevaka andra myndigheters webbplatser så att är så uppdaterad som möjligt. Sammanfattningsvis har frågorna till rådgivningspanelen förändrats . Från inledningsvis starkt fokus på frågor av ekonomisk och juridisk karaktär, så har frågorna framåt slutet av våren en relativt jämn spridning mellan de olika ämneskategorierna. Bilden nedan illustrerar detta. Undersökning av det psykologiska/psykosociala stöd som erbjudits drabbade och anhöriga efter flodvågskatastrofen Rådet för stöd och samordning efter flodvågskatastrofen har genomfört en undersökning av det psykologiska/psykosociala stöd som erbjudits drabbade och anhöriga efter katastrofen. Undersökningen genomfördes 3–. 118 personer – både personer som varit utsatta för flodvågen och anhöriga till avlidna och saknade – har deltagit. Resultatet av en sådan här undersökning måste tolkas med för- siktighet. 118 personer har deltagit i undersökningen och resultatet är inte möjligt att generalisera. Trots detta bör svaren på enkäten, tillsammans med andra undersökningar och annan statistik, vara ett bra tillskott till förståelsen av hur drabbade personer och anhöriga har upplevt den hjälp och det stöd som erbjudits och/eller man har varit i behov av. Behovet av psykologiskt/psykosocialt stöd efter flodvågskatastrofen har varit stort. Av samtliga 118 som medverkat i undersökningen svarade att de har mycket eller ganska stort behov av professionellt stöd. De flesta har också fått stöd. Av samtliga 118 respondenter svarade i stort sett samtliga () att de fått någon form av psykologiskt/psykosocialt stöd. Undersökningen visar att många fått hjälp/stöd av närstående personer och/eller arbetskamrater. i kombination med annan professionell hjälp. Flest har fått stöd av närstående och vänner () eller arbetskamrater (). Närmare hälften () har fått stöd av psykiatriker, psykolog eller kurator inom landstingen. En tredjedel () har fått stöd genom kommunernas krisstöd eller POSOM. Ungefär lika många () har fått stöd av kyrkan eller något annat trossamfund. En femtedel () har fått stöd av Röda korset eller någon annan frivillig organisation. Lika många () har fått stöd från en privat psykolog/psykoterapeut. De flesta drabbade och anhöriga är nöjda med kvaliteten på det professionella psykologiska/psykosociala stödet. säger sig vara mycket eller ganska nöjda. uttrycker ett missnöje. Mer än hälften svarade att de i mycket hög grad eller ganska hög grad fått det professionella stöd som de har efterfrågat, med tonvikten på mycket hög grad. säger en fjärdedel () att de inte fått tillräckligt med stöd. De flesta som är kritiska till samhällets agerande anger som orsak att de har tvingats ordna stöd och information själva. Det framgår tydligt att man hade önskat sig betydligt mer uppsökande verk- samhet från myndigheternas sida, som till exempel sjukvård, kommun, ansvariga myndigheter. Många beskriver att man inte orkar söka hjälp själv i den svåra situation man befinner sig och därför bör myndigheterna agera mer uppsökande än vanligt. Det uttrycks helt klart en stor förväntan på hur samhället ska agera i kris. I de fall någon drabbad berättar att de har blivit kontaktade av en myndighet har de inte upplevt det som negativt. Däremot anser en del av dem som blivit kontaktade att de erbjudits stöd för . Allt var kaotiskt då när man kom hem, men det är nu som hjälpen behövs, menar flera. En del uttrycker också oro över att samhället, myndigheter och media, börjar glömma bort de flodvågsdrabbade. Andra tycker att det varit mycket bra att stödet erbjudits på ett tidigt stadium. Efterfrågan på information från ansvariga myndigheter är stor, uttrycker flertalet av de 118 personerna. De allra flesta uttrycker att de har ett fortsatt stort behov av professionellt stöd. Det framstår som att de flesta av dem får sådant stöd . En del är dock osäkra och svarar att det eventuellt kan komma att behövas längre fram. Endast ett fåtal svarar att inget stöd behövs. Många uttrycker även kommande behov för familjen; syskon, man/hustru eller barn, i en del fall där dessa inte får eller vill ha stöd . Ett resultat man bör ta fasta på är den rädsla som kan skönjas bakom en del av svaren. De drabbade och anhöriga är oroliga för vad som ska hända då stödet/hjälpen försvinner. Hur blir det sedan? Kommer man att klara av att återhämta sig på egen hand då intresset och uppmärksamheten inte längre finns? Några uttrycker dessutom en oro för att inte privatekonomin ska räcka till att bekosta det professionella stöd de känner att de behöver. Syfte och upplägg för undersökningen Syftet med undersökningen har varit att få en bild av det psyko- logiska/psykosociala stödet som erbjudits de drabbade och anhöriga efter flodvågskatastrofen. För att Rådet ska kunna utföra sina uppgifter på bästa sätt krävs en god kunskap om de drabbades och anhörigas syn på det psykologiska/psykosociala stöd som samhället erbjudit dem tiden efter flodvågskatastrofen. Undersökningen omfattar den verksamhet som myndigheter och andra enskilda eller organisationer bedrivit i och det kris- stöd som Generalkonsulatet i ger till dem som återvänder. För att motivera till deltagande i undersökningen har vi tydligt deklarerat att vi ska göra vårt bästa för att använda svaren på ett sätt som gynnar alla som drabbats av flodvågskatastrofen och att svaren kommer att sammanställas i en rapport som Rådet använder i sin verksamhet och i rapporteringen till regeringen. Undersökningen genomfördes i form av en webbenkät tillsam- mans med forumet Visomfinns. Det är ett slutet forum på internet för drabbade efter flodvågskatastrofen. Drabbade som prenumererar på Rådets informationsbrev har även fått enkäten hemskickad med en vädjan om att besvara den per brev. Såväl expertis inom undersökningsmetod som kris- och katastrof- psykologi har konsulterats för att ta fram frågorna till under- sökningen. De svarande har medverkat anonymt. Uppgifter som gäller Rådets kontakter med drabbade och anhöriga skyddas av sekretess. Litet urval – resultatet bör tolkas försiktigt Inledningsvis bör sägas att svaren på en sådan här enkät får tolkas med försiktighet. 118 personer har deltagit i undersökningen och resultatet är inte möjligt att generalisera. Trots detta bör svaren på enkäten, tillsammans med andra under- sökningar och annan statistik, vara ett bra tillskott till förståelsen av hur drabbade personer upplevt den hjälp och det stöd som erbjudits och/eller man har varit i behov av. De svarande är personer som i stor utsträckning har tillgång till internet (även om vissa har fått enkäten hemskickad i utskriven form). Vi har inte kontroll över hur stor andelen är som upp- märksammat enkäten via forumet Visomfinns, men valt att av olika skäl inte svara. Forumet hade när enkäten startade ett 150 tal medlemmar. Några påminnelser för att öka svarsprocenten har inte gjorts. Rådet har ingen kontroll över vilka personer som inte ingår i undersökningen. Detta innebär att det finns risk för felkällor. Dels kan de som är mycket kritiska känna sig motiverade i högre grad än andra att svara på denna enkät. Dels kan de personer som fort- farande mår mycket dåligt helt missa enkäten för att de inte orkar hämta information eller orkar svara. Ingen bortfallsanalys är gjord. Resultaten av undersökningen redovisas fråga för fråga. En sammanställning över de fasta frågorna redovisas även i tabell (bilaga). Vilka har deltagit i undersökningen? Sammanlagt har 118 personer besvarat webbenkäten. Av dessa var män och kvinnor. Intressant är att se att så mycket fler kvinnor än män besvarade enkäten. Detta kan tyda på ett kanske större engagemang och/eller större behov av att ventilera sina tankar och synpunkter efter en sådan här händelse. Vid en uppdelning på ålder ser vi att av de svarande var , var 41–samt var eller äldre. Hur detta motsvarar den faktiska åldersfördelningen av de drabbade går inte här att uttala sig om. Vanligtvis är yngre personer mer vana vid att besvara frågor på internet, vilket således skulle stämma även i det här fallet. Eftersom antalet svarande är begränsat är indelningen med avseende på län klassificerat i tre grupper: , samt övriga län. I har vi av de svarande, i och i övriga län . För av de svarande saknas uppgift om län. Om detta i någon mån motsvarar den ungefärliga fördelningen av drabbade i landet får kontrolleras mot annan statistik. Av de 118 respondenterna svarade att de själva varit utsatta för flodvågskatastrofen, att anhörig varit utsatt samt att både man själv och anhörig varit utsatt. Behovet av stöd stort hos 8 av 10 Den inledande frågan löd: Tycker du att du efter flodvågskatastrofen behövt professionellt psyko- logiskt/psykosocialt stöd för dig och din familj? (t.ex. samtal med psykolog, psykiatriker, kurator eller präst) Svaren fördelade sig enligt följande: Antal svarande: 118 Ja, i mycket stort behov av stöd Ja, i ganska stort behov av stöd Nej, ganska litet behov av stöd Nej, mycket litet behov av stöd Resultatet visar att 8 av 10 () svarade mycket eller ganska stort behov av professionellt stöd. Studerar vi dessa svar med avseende på bakgrundsdata så ser vi att män i lägre grad ansett sig ha haft behov av stöd. Män svarade i av fallen nej, mycket litet behov av stöd medan motsvarande andel bland kvinnorna var . Vi kan också se att personer i lägre grad svarade att de hade mycket stort behov av stöd. Eventuellt kan detta sammanhänga med att de inte i samma utsträckning som yngre personer hade mindre barn med sig på resan, vilket naturligtvis kan ha avgörande effekt på hur man själv och familjen mår och vilket behov av stöd man kan behöva. I övrigt ser vi inga skillnader mellan grupperna. 9 av 10 har fått psykologiskt/psykosocialt stöd Har du eller din familj efter flodvågskatastrofen fått någon form av psykologiskt/psykosocialt stöd? Av samtliga 118 respondenter svarade i stort sett samtliga () att de fått någon form av psykologiskt/psykosocialt stöd. Personer som är eller äldre förefaller i något lägre grad att ha fått psykologiskt/psykosocialt stöd, vilket kan bero på att man inte i lika hög grad känt behov av sådan hjälp. Personliga nätverket viktigt i kombination med professionellt stöd Till de , eller 107 personer, som svarade att de fått hjälp eller stöd ställdes följande fråga: Från vem eller vilken instans har du eller din familj fått psyko- logiskt/psykosocialt stöd? Följande svar angavs: Antal svarande: 107 Psykiatriker, psykolog, eller kurator inom landstingen Kommunernas krisstöd, POSOM-grupp, lärare eller Kyrkan eller annat trossamfund Röda korset eller annan frivilligorganisation Privat psykolog/psykoterapeut Krisstöd vid Generalkonsulatet i Eftersom varje person på denna fråga kunde lämna flera svar blir summan . Resultatet visar att de allra flesta fått hjälp/stöd av närstående personer och/eller arbetskamrater, detta i kombination med annan Att närstående och arbetskamrater har stor betydelse är otvivelaktigt. Dessa personer har de drabbade också tillgängliga i sin vardag på ett annat sätt än de mer kvalificerade instanserna, som dock i ett längre perspektiv naturligtvis är viktiga för att man på rätt sätt ska kunna bearbeta det fruktansvärda man varit med om. Ser vi till resultaten med avseende på län så kan vi konstatera att personer från i högre grad haft kontakt med Röda korset/annan frivilligorganisation och/eller privat psykolog/psyko- terapeut. I förefaller kyrkan eller annat trossamfund ha spelat en större roll och personer som själva blivit utsatta för flodvågen har i högre grad sökt egen hjälp av privat psykolog och/eller terapeut. Av de öppna svaren att döma har arbetsgivaren i många fall ställt upp genom att erbjuda företagsläkarvård/psykoterapi . Majoriteten av de drabbade har haft en eller flera kontakter med professionella stödjare Till de 107 personer som fått stöd ställdes följande fråga: Vilken omfattning har det professionella psykologiska/psykosociala stödet haft som du fått? Frågan avser perioden till och med dags datum. Svaren fördelade sig på följande sätt: Antal svarande: 107 Resultaten visar att haft någon eller flera professionella kontakter . Det finns en tendens till att personer boende i i högre grad haft flera kontakter liksom de personer som själva varit utsatta för flodvågen. Personer har i lägre grad besökt professionell hjälp , vilket är en naturlig följd av tidigare lämnade svar från denna grupp. Av de öppna svaren att döma så framgår det att många av de drabbade även träffar vännerna oftare än tidigare; ett viktigt stöd kan man förstå. Majoriteten har fått det stöd de har efterfrågat Till samtliga 118 personer ställdes följande fråga: Har du och din familj fått den hjälp som du/ni har efterfrågat vad gäller professionellt psykologiskt/psykosocialt stöd? Svaren fördelade sig på följande sätt: Antal svarande: 118 Ja, i mycket hög grad Ja, i ganska hög grad Ja, men inte tillräckligt Nej, inte alls Tveksam/Vet ej Har inte efterfrågat stöd Mer än hälften svarade att de i mycket hög grad eller ganska hög grad fått det professionella stöd som de har efterfrågat, med ton- vikten på mycket hög grad. säger en fjärdedel () att de inte fått tillräckligt med stöd. Hur detta svar ska tolkas är svårt att analysera. Vad är det som har varit otillräckligt? Vilka är det då som är mest eller minst nöjda när det gäller det professionella stödet man har efterfrågat och också har fått? Den enda tydliga skillnaden som går att utläsa är att personer som själva varit utsatta för flodvågen i högre grad svarade nej, inte alls fått den hjälp man efterfrågat. i denna grupp svarade så jämfört av samtliga. Drabbade och anhöriga i svarade i högre grad att de är nöjda med den hjälp de har fått jämfört med personer boende i , även om vi här bara talar om en tendens och inte en säkerställd skillnad. De flesta drabbade är mycket nöjda med kvaliteten på det professionella psykologiska/psykosociala stödet Till de 106 personer som efterfrågat stöd ställdes följande fråga: Är du nöjd med kvaliteten på det professionella psykologiska/psykosociala stöd som du har fått? Svaren blev följande: Antal svarande: 106 Ja, mycket nöjd Ja, ganska nöjd Varken nöjd eller missnöjd Nej, ganska missnöjd Nej, mycket missnöjd Resultatet visar att de allra flesta är nöjda med kvaliteten på det stöd man fått från professionella yrkesutövare. säger sig vara mycket eller ganska nöjd. uttrycker ett missnöje. Vilka är då de missnöjda eller mindre nöjda? Den enda betydande skillnad som går att utläsa är att personer boende i i mindre grad svarade att de är Mycket nöjda; jämfört på totalnivå. Många hade förväntat sig mer uppsökande myndigheter I en öppen fråga fick man härefter med egna ord beskriva hur man upplevt samhällets psykologiska/psykosociala stöd efter flodvågskatastrofen. Vad har varit bra? Vad har varit dåligt? Vad har man saknat? En analys av de öppna svaren kan ge intrycket av att bilden är mörkare än den i själva verket är. Det finns alltid en tendens till att personer som är missnöjda eller känner sig illa behandlade i högre grad passar på att framföra sin kritik. De flesta som är kritiska till samhällets agerande anger som orsak att de har tvingats ordna stöd och information själva. Det framgår tydligt att man hade önskat sig betydligt mer uppsökande verk- samhet från myndigheternas sida, som till exempel sjukvård, kommun, ansvariga myndigheter. Många beskriver att man inte orkar söka hjälp själv i den svåra situation man befinner sig och därför bör myndigheterna agera mer uppsökande än vanligt. Det krävdes för mycket av mig. När man drabbas av en sådan tragedi så klarar man inte att efterfråga stöd. Man klarar inte att formulera sina behov. Jag kan därför tycka att tröskeln att få stöd från sam- hället har varit för hög som förutsätter att man är en rationellt fungerande person. Det är man inte!. Det uttrycks helt klart en stor förväntan på hur samhället ska agera i kris. I de fall någon drabbad berättar att de har blivit kontaktade av en myndighet har de inte upplevt det som negativt. Däremot anser en del av dem som blivit kontaktade att de erbjudits stöd för . Allt var kaotiskt då när man kom hem, men det är nu som hjälpen behövs, menar flera. En del uttrycker också oro över att samhället, myndigheter och media, börjar glömma bort de flodvågsdrabbade. Andra tycker att det varit mycket bra att stödet erbjudits på ett tidigt stadium. Stor efterfrågan på information från myndigheter Många har efterfrågat mer information från ansvariga myndigheter. Där gäller samma sak att man efterlyser att de myndigheter som är ansvariga skulle utse en kontaktperson som lämnar information – framförallt från Polisen när det gäller saknade – istället för att man måste prata med olika personer varje gång och söka all information själv. Den information som man konkret efterfrågar rör saknade, dvs information från Polisen. Flera anger ett behov av att träffa andra drabbade. En förväntan finns på att kommunen skulle arrangera detta, t ex i de fall bara någon eller en familj är drabbad i en kommun. Några anser att POSOM inte uppfyllt förväntningarna, att deras verksamhet upphört när man hör av sig tycker många är negativt. Svårighet i att komma i kontakt med stödjare Övriga negativa synpunkter rör det faktum att man i t.ex. tog bort avgiftsbefrielsen efter tre En del beskriver väldiga problem med att komma i kontakt med rätt person, de har kopplats runt, hänvisats vidare till vårdcentral, POSOM, socjour, psykklinik, stadsdelsnämnd etc. Andra beskriver fall där den kontaktinformation som spridits varit fel, t.ex. utannonserade telefonnummer där ingen svarar. Bland annat har man velat hitta psykologer med kris-/katastrofkompetens, eftersom man upplever oförståelse och osäkerhet hos psykologer utan denna kompetens. Flera pekar på behov av en egen kontakt- person som kan hjälpa till med olika myndighetskontakter etc. Den personliga relationen verkar vara betydelsefull för att hitta en person som man är nöjd med. I övrigt så får viss kritik för att man var sena med att komma igång med stöd och samtalsgrupper. UD får också fortfarande omfattande kritik för sitt agerande i inledningsskedet. Drabbade i mindre kommuner har skilda uppfattningar I de mindre kommunerna har de drabbade en väldigt skiftande syn på stödet framgår av de öppna frågorna. En del är mycket nöjda medan andra uppger att stödet varit obefintligt eller t o m dåligt. Många stödjare får beröm Många uttrycker sig positivt om olika organisationer, personer, samtalsgrupper och möten. Däribland namnges egna terapeuter, präster eller poliskontakter exempelvis.