sou · GTB368 · 2006-01-01 00:00:00 — I anslutning till bestämmelserna om regionalt grund- avdrag måste därför anges att bestämmelserna inte skall tillämpas i fall då den skattskyldige bedriver verksamhet inom transport- sektorn. Konsekvenser av ett regionalt grundavdrag Konsekvenser för kommuner och landsting Den kommunala skattebasen utgörs av beskattningsbar inkomst för fysiska personer. Regeländringar som påverkar den beskatt- ningsbara inkomsten påverkar därmed de kommunala skatteintäk- terna. Beskattningsbar förvärvsinkomst utgör även, direkt eller in- direkt, underlag i inkomstutjämningen för kommuner respektive landsting samt i den del av kostnadsutjämningen för kommuner som avser förskoleverksamhet och skolbarnomsorg. Bestämmelser om inkomst- och kostnadsutjämning finns i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning samt i förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Med inkomstutjämning avses utjämning för skillnader i skatte- kraft (beskattningsbar förvärvsinkomst per invånare). Kommuner med en skattekraft av den genomsnittliga skattekraften i riket får ett inkomstutjämningsbidrag, medan kommuner med skattekraft överstigande betalar en inkomstutjämningsavgift till staten. För landstingen baseras inkomstutjämningen på av den genomsnittliga skatte- kraften i riket. Ett regionalt förhöjt grundavdrag kommer att ge lägre skattein- täkter för berörda kommuner och landsting som de, ge- nom en sänkt skattekraft, får ett högre inkomstutjämningsbidrag eller får betala en lägre skatteutjämningsavgift. Övriga kommuner och landsting kommer i stället att få ett något lägre inkomstut- jämningsbidrag eller att få betala en något högre inkomstut- jämningsavgift. Därmed fördelas i praktiken merparten av det be- lopp med vilket de kommunala skatteintäkterna minskar på hela kommun- respektive landstingskollektivet. I kostnadsutjämningen beräknas för varje kommun eller lands- ting en standardkostnad för var och en av de verksamheter och kostnadsslag som omfattas av utjämningen. Standardkostnaden be- räknas med utgångspunkt i faktorer som är av särskild betydelse för att belysa strukturella förhållanden. I den del av kostnadsut- jämningen som avser förskoleverksamhet och skolbarnomsorg an- vänds medelvärdet av skattekraften som en av flera variabler för att fånga upp föräldrarnas efterfrågan av för- skola och barnomsorg. En lägre skattekraft ger således en lägre standardkostnad och därmed ett lägre kostnadsutjämningsbidrag alternativt en högre utjämningsavgift för berörda kommuner. Ef- fekten av ett regionalt grundavdrag torde dock i detta sammanhang bli marginell. Vad gäller konsekvenser för staten kan det konstateras att en höj- ning av grundavdraget medför att summan av allmänna pensionsav- gifter enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift sjunker något, men att detta torde kompenseras av att skattereduktionen för pensionsavgifter, vilken regleras i 65 kap. 10 § inkomstskatte- lagen (1999:1229) – IL – sjunker i nästan lika stor utsträckning. Några konsekvenser i övrigt för staten uppkommer inte till följd av ett regionalt grundavdrag. Paragrafen kompletteras i och med att innehållet i kapitlet utvidgas till att omfatta även regionalt grundavdrag. I bestämmelsen anges i första stycket att fysiska personer som är berättigade till grundavdrag enligt 63 kap. 2 § IL och som är bosatta inom stödområde A, utöver det allmänna grundavdraget, även har rätt till ett regionalt grundavdrag. Avgörande för rätten till regio- nalt grundavdrag är den skattskyldiges bosättning året före beskattningsåret. I stycket anges också det regionala grundavdragets storlek. För samtliga skattskyldiga, som är berättigade till regionalt grundav- drag, kommer detta att uppgå till . Beloppet skall inte reduceras för personer som varit obegränsat skattskyldiga bara un- der en del av beskattningsåret. I paragrafens andra stycke anges att rätten till regionalt grundav- drag även omfattar skattskyldiga som är bosatta utomlands och som har inkomst från arbete inom stödområdet, under förutsätt- ning att personerna är berättigade till grundavdrag. Om inte dessa personer skulle omfattas av rätten till regionalt grundavdrag skulle lagstiftningen kunna tänkas strida mot EG-fördragets bestämmel- ser om fri rörlighet för personer. Hur stor del av inkomsterna som härrör från arbete inom stödområde A saknar betydelse för rätten till regionalt grundavdrag. Samtliga nu aktuella skattskyldiga, vars förvärvsinkomster från till någon del härrör från stödom- rådet, är således berättigade till ett regionalt grundavdrag om . I stycket anges även att det beträffande de utomlands bosatta krävs att personerna framställer yrkanden om regionalt grundav- drag. Den kontroll som måste göras av att inkomsterna härrör från arbete inom stödområde A kommer att ske genom att de skatt- skyldiga måste ange att de arbetar inom stödområdet. I 63 kap. 2 § andra stycket IL anges att dödsbon inte har rätt till avdrag än det år då dödsfallet inträffade. Att dödsbon inte heller är berättigade till regionalt grundavdrag än det år då dödsfallet inträffade framgår genom att det i 2 a § anges att denna bestämmelse gäller endast sådana skattskyldiga som en- ligt 2 § är berättigade till grundavdrag. Genom att det regionala grundavdraget bedöms kunna ges inom ramen för försumbara stöd måste transportsektorn un- dantas från bestämmelsernas tillämpningsområde. Inte heller så- dana skattskyldiga som, förutom transportverksamhet, även bedri- ver andra typer av näringsverksamhet kan få del av det regionala grundavdraget. Även en näringsidkare som bedriver transport- verksamhet endast som bisyssla till annan näringsverksamhet skall således exkluderas från rätten till regionalt grundavdrag. Paragrafen ändras endast som en följd av att innehållet i kapitlet utvidgas till att omfatta även regionalt grundavdrag. I paragrafen anges upplysningsvis att bestämmelserna i kommissio- nens förordningar om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG- fördraget på stöd av mindre betydelse samt bestämmelserna i för- ordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet skall tilläm- pas vad gäller det regionala grundavdraget. Upplysningen bör ses främst som en påminnelse om att förordningarnas bestämmelser om kumulation och kontroll alltid måste beaktas då fråga är om försumbara stöd. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. + Sammanfattning N. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. [51] Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål.