sou · GTB325d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Kritisk analys av skattning av samhällets kostnader för alkoholkonsumtion (se bilaga 5). , Bendsen P, (2002). Brief intervention for problem drinkers: readiness to participate among general practitioners and nurses in Swedish primary health care. Alcohol & Alcoholism, 37, 38–42. , (2003) Education of key personnel in student pubs leads to a decrease in alcohol consumption among the patrons: a randomised controlled trial. Addiction 98, 627–633. Kimber (2005) personlig kommunikation. Kjaerheim, K (1996). Alcohol and cancer in the restaurant business. : practice and community medicine, The , , 1996. (Avhandling). Koutiakis, N (2005) personlig kommunikation. Kleep, KI, , LA & , (1996) Effects of the increased minimum drinking age law on drinking and driving behavior among adolescents. 4, 237–244. m.fl. (1983) Identification and intervention of heavy drinking in middle-aged men: results and folloow-up of 24–60 months of long-term study with randomized controls. Alcoholism Clinical and , 7:203–9. , E (1994) Totalkonsumtionen i perspektivet av 17 svenska undersökningar på alkoholområdet. I: Svensk alkohol- politik – bakgrund och nuläge. Delbetänkande av Alkohol- politiska kommissionen. , E (1994) Statistikförd och icke–statistikförd alcohol. I: (red) ICA-nubbe eller hemkört. Om konsumenternas ökade närhet till alkohol. , Socio- logiska institutionen, Forskningsrapport nr 21. , E (1998) Svenska alkoholvanor i ett förändrings- perspektiv. I: , E & , J red. Svenska alkoholvanor i förändring, 239–255. Sober Förlag, . , E (1998b) Restaurangkulturen inför inter- nationalisering. I: (, E & , J red.) Svenska alkoholvanor i förändring, 239–255. Sober Förlag, . , E, , M, , B, , S & , H (2000): Alkoholkonsumtionen i . , E (2004) Våldsbrottsligheten. (), . Laberg JC, Fauske S & Løberg T (1989) Alcohol research at the Hjellstad . 84:999–1009. Leifman, H (1998) Socialklass och alkoholvanor - en empirisk analys av alkoholvanor i olika sociala skikt och implikationer för alkohol- preventionens utformning (, ). Leifman, H (1998b) Alcohol and primary prevention in and . A comparative study. Nordisk alkoholtidskrift, 12, 31–60. Leifman, H (2002) A comparative analysis of drinking habits in six EU countries in the year 2000. Contemporary Drug Problems, 477–500. Leifman, H (2003) Vilka dricker mer alkohol i ? En studie av konsumtionstrender bland män och kvinnor och i olika åldersgrupper . Nordisk alkohol- & narkotikatidskrift, 2–3, 145–158 Leifman, H (2005) Alkoholen i – konsumtion och dryckesmönster. I: , S & , P red. Alkohol och hälsa. En kunskapsöversikt om alkoholens effekter på vår hälsa s. 15–35. Leifman, H & , N-K (2003) En skål för det nya millenniet. En studie av svenska folkets alkoholkonsumtion . Leifman, H & , N-K (2004) Drickandets temporala struktur – analyser av alkoholkonsumtionens och berusnings- drickandets månatliga variationer. Accepterad för publikation i Nordisk alkohol- och narkotikatidskrift, 21, 5–21 Lentz, W (1985). Vem bryr sig? Alkohol i arbetslivet. , P & , R (1998). Attitudes towards drugs among school youths. An evaluation of the Swedish programme. Nordic Stud. Alcohol Drugs [English Supplement], 15, 7–23. , MW & , DB (1998b). Effective intervention for serious juvenile offenders: A synthesis of research. I: Loeber, R & , D P (red.). Serious and Violent Juvenile Offenders: Risk Factors and Successful Interventions. Thousand Oaks, CA: Midanik, L (2004) Biomedicalization and in . Artikel presenterad vid , , , maj 31–juni 4, 2004 Moyer A, , Swearingen CE, Vergun P (2002) Brief interventions for alcohol problems: A meta-analytic review of controlled investigations in treatment-seeking and non- treatment-seeking populations. Addiction, 97, 279–292. , L (2002) Legal restrictions resulted in a reduction of alcohol consumption among young people in . I: Room, R (2002) (red.) The effects of Nordic alcohol policies. NAD publication 42, s. 155–174. , T (1997) Alkoholkonsumtionens mörkertal i –1994. Nordisk Alkohol- & narkotikatidskrift, 14(2), 65–73, 1997. , T (2002) (red) Alcohol in postwar Europe. Norstöm, T & Rossow, I (1999) Beverage specifik effects on suicide. Nordic Studies on Alcohol and Drugs, 16, 1909–118 (English Supplement) OMalley, PM & Wagenaar, AC (1991) Effects of minimum drinking age laws on alcohol use, related behaviors and traffic crash involvement among American youth: 1976–1987. on Alcohol, 52, 478–491. Pape, H & , T (1996) How does young people's alcohol consumption change during the transition to early adulthood? A longitudinal study of changes at aggregate and individual level. Addiction, 91, 1345–1357. Parker DA, Farmer G (1988). The epidemiology of alcohol abuse among employed men and women. In: Galanter M, ed. Recent developments in alcoholism. : Plenum Press, pp. 113– 30. , W (1998) Bittersött. (1989) intervention in patients with excessive consumption of alcohol: A controlled study. Alcohol: , 6(5): 403–408. PHEPA (on Alcohol), (2005). The management of alcohol problems in primary health care. Clincal guidelines (Under publicering). Plant, M (1977). Alcoholism and occupation: A review. , 72:309–16. Ragnarrdóttir, P Kjartansdóttir, Á & Davidsdóttir, S (2002) Effect of extended alcohol serving-hours in Reykjavík. I Room, R (red) The effects of Nordic alcohol policies, s. 145–154. NAD- publikation nr 42, , . , M (2001) Per capita alcohol consumption and liver cirrhosis mortality in 14 European countries. Addiction, 96, 19– 33 (Supplement 1). , M (2005) Kan statistiken över alkoholrelaterade diagnoser inom slutenvård användas som indikator på förändrade alkoholskador? Analyser av variationer i alkoholrelaterade fall i sluten vård –2002. SoRAD, , stencil. Region (2005) Fyra bilder som initierade projektet (djupstudierapport –2002). , R.; Kehoe, L.; , N.; Wodak, A. (2000) Evaluation of a workplace brief intervention for excessive alcohol consumption: Workscreen project. Preventive Medicine, 30(1):51–63. (2004). Brief interventions: good in theory but weak in practice. Drug and , 25:11–18. , (2003) Diffusion of innovations. Roman (1996) Alcohol: A review of the impact of worksite interventions on health and behavioral outcomes. Am J Health promotion 11:136–149. Roman (2002) Workplace and alcohol problem prevention. , 26(1):49- (2000). Roman , Trice HM (1970). The development of deviant drinking: Occupational risk factors. , 2: 424–34. (1982). Primärvården och alkoholproblemen. SFAM- Nytt, 3:66-9. Romelsjö A m.fl. (1989). A randomized study of secondary prevention of early stage problem drinkers in primary health care. Romelsjö A, Damström-Thakker K (1997). Goda forsknings- resultat men trögt i praktiken. Alkohol och narkotika,4:10-13. Romig, DA (1978). for our children. , MA: . Room, R (2002) (red.) The effects of Nordic alcohol policies. NAD publication 42, , . Room, R, Babor, T & , J (2005) , 365, 519–30. , HL (1982) Deterring the drinking driver: Legal policy and social control. , MA: Books. Sackett, D (2000). medicine – how to practice and teach EBM. Salaspuro, M (2001). Intervention mot riskfylld alkoholkonsum- tion – sekundär prevention av alkoholproblem. I (). Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. : (). Seeman M, (1983). Alienation and alcohol: the role of work, mastery, and community in drinking behavior. , 48:60–77. , , , DP, Welsh, BC & , DL (Red.) (2002). , T & , S (2004). Prime for life, Rapport 2. Uppföljning av gymnasielevers och värnpliktigas alkoholvanor efter genomgången kurs (rapport 25). : stad- projektet. Skog, O-J (1990) Alkoholforbrukets og alkoholskadernes utvikling – forventninger I lys av EF:s harmoniseringsbestrebelser. I: Tigerstedt C (red) EG, Alkohol och s. 135–149. NAD- publikation 19, , Skog, O-J (2000) An experimental study of a change from over-the counter to self-service sales of alcoholic beverages in monopoly outlets. on Alcohol, 61, 95–100. , och (2004). En samhällsekonomisk modell för prioriteringar som påverkar barns psykiska hälsa. Society for prevention research (2004). Standards of evidence. Criteria for efficacy, effectiveness and dissemination. Retrieved 2/7 17, 2004. Web site: http:// /sofetext.php (SoS) (2003) Folkhälsa och sociala förhållanden. /www/index.asp Stirman, SW, , P & DeRubeis, RJ (2004). Achieving successful dissemination of empirically supported psychotherapies: A synthesis of dissemination theory. Clinical psychology: Science and practice, 11, 343–359. Stoltzfus, JA & , PL (1994) The alcohol and other drug prevention programs: Description and evolution. , 15:2, 147–59. , K (2003). Drog- och problembeteenden hos Stockholms- ungdomar. Resultat års drogvaneinventering i årskurs 9 och gymnasiets år 2 (2003:2). , K & Kraft, Y (2002). Femteklassares kunskap, attityder och erfarenhet av tobak, alkohol och andra droger (2002:1). (2000) med genstandsgränser: Om alkoholkampagne i uge 40, 1990–1999. Trice HM, Sonnenstuhl WJ (1988). Drinking behavior and risk factors related to the work place: implications for research and prevention. , 24, 327–346. Upmark, M (1999) Alcohol, sickness and disability pension. (Avhandling). US General , (1970). Controller Generals Report to Subcommittee on Alcoholism and Narcotics. Government Printing Office, , DC. Wagenaar, AC & Toomey, TL (2000) Alcohol policy: gaps between legislative action and current research. Contemporary Drug Problems, 27, 681–733. , Simpkins J (1983) Occupational factors in alcoholism. In: Kissin B, Begleiter H, eds. The pathogenesis of alcoholism. : Plenum Press. , , Dight R (2000). Alcohol brief intervention in bars and taverns: a 12-month follow-up study of operation drinksafe in . , 15, 293–302. , A, Bae, J, Truesdale, M, Ahman, S & , W & Swartzwelder, HS (2002) Alcoholism Clinical and , 26, 960–968. , , , MW & Derzon, JH (2003). The effects of school-based intervention programs on aggressive behavior: A meta-analysis. , 71, 136–149. , SH, DiGuiseppi, CG, Atkins, D, Kamerow, DB (1996). Developing evidence-based clinical practice guidelines: Lessons learned by the Task Force. Health, 17, 511–38. (2002) Alkohol, Droger och Trafik. 2002–11. , M & , A (1993) Single-Vehicle Crashes and Alcohol: A Retrospective Study of Fatalities in Northern . Accident Analysis & Prevention, 25, 171176. Utvecklingen när det gäller införsel och Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol i framför allt för att föreslå de åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidare- försäljning av alkohol skapar. Den svenska alkoholkonsumtionen har ökat . Detta är den största ökningen av alkoholkonsumtionen i . Alkoholkonsumtionen uppgår nu till ca ren alkohol och invånare , vilket är den högsta alkoholkonsumtionen i . Vi ser nu också de första tecknen på att den alkoholrelaterade dödligheten ökar. sänkte skatten på spritdrycker och upphörde det undantag som haft när det gäller resandeinförsel av alkoholdrycker (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42, SFS 2003:809). Enligt de regler som allmänt gäller inom EU har en privatperson rätt att ta med sig alkoholdrycker och tobaksvaror, avsedda för eget bruk, från en annan medlemsstat utan att någon ytterligare punktskatt tas ut i hemlandet. Detta innebär att det numera är tillåtet för privat- personer att fritt införa alkoholdrycker som är avsedda för personligt Bilaga 1 SOU 2005:25 Om varorna tas in för kommersiella ändamål skall däremot punktskatt alltid betalas i . För att avgöra om fråga är om privat införsel eller införsel för kommersiella ändamål skall bl.a. mängden varor beaktas. Medlemsstaterna får använda sig av indika- tiva nivåer för bedömningen av om varorna är avsedda för kommer- siella ändamål. De indikativa nivåerna får då inte sättas lägre än spritdrycker, starkvin, vin (varav högst mousserande) och starköl. Nivåerna är endast riktlinjer vid tullens bedömning om införseln är att betrakta som avsedd för personligt bruk eller inte. Kan vederbörande göra troligt att han eller hon behöver mer för personligt bruk så får han eller hon också ta in mer. sänker skatten på spritdrycker , skatten på vin och skatten på öl . när , , och blir EU-medlemmar kommer alkoholdrycker därifrån att bli tillgängliga för resandeinförsel till på samma sätt som från övriga EU-länder. Priserna på spritdrycker är exempelvis i lägre än i . Den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador För att motverka negativa effekter på folkhälsan av förändringarna i vår omvärld beslutade den 21 februari 2001om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). I handlingsplanen redovisas ett antal områden där insatser behöver genomföras och förstärkas fram till och med . Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkohol- konsumtion och begränsar alkoholskadorna. Huvudinriktningen för alkoholpolitiken är enligt handlingsplanen att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade före- byggande insatser på nivå. Förstärkta åtgärder behövs dessutom i form av särskilt stöd för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård och behandling, opinionsbildning och informa- tion, begränsning av tillgången på och marknadsföringen av alkohol- drycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkohol- och preventionsforskning. Förstärkta åtgärder behövs också för att utveckla samarbetet på europeisk och internationell nivå. För genomförandet av handlingsplanen har sammanlagt avsatts (prop. 2003/04:1). Av dessa har huvuddelen, ca , gått via länsstyrel- serna för att utveckla kommunernas lokala alkoholförebyggande arbete. En särskild kommitté – (S 2001:02, dir. 2001:22) – har tillsatts med uppgift att samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommunerna och landstingen stimulera insatserna på regional och lokal nivå. Kommittén har också fått i uppdrag att svara för information och opinionsbildning nationellt och att genomföra seminarier, konferensserier etc. som syftar till att förankra innehållet i planen och stimulera utvecklingen av olika förebyggande verksamheter såväl lokalt som regionalt. Arbetet med att förverkliga handlingsplanens intentioner har pågått . Insatserna är av långsiktig karaktär där stora ansträngningar nu görs för att utveckla kompetens, metoder och verksamheter på framför allt lokal och regional nivå. har ca 280 lokala och regionala samordnare av det alkohol- och drog- förebyggande arbetet anställts runt om i landets kommuner och landsting med hjälp av de statliga bidragen. har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera insatserna i enlighet med den nationella hand- lingsplanen för att förebygga alkoholskador. I regeringens proposition Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117) beskrivs att det är vanligt förekommande att stora mängder öl-, vin- och spritflaskor impor- teras från till främst på grund av pris- skillnader mellan länderna. Regeringen har, genom skrivelser från , uppmärksammats på att det inte finns medel avsatta för att bekosta omhändertagandet av dessa förpack- ningar. Regeringen anser att det är angeläget att få detta problem utrett och avser att uppdra åt att efter samråd med undersöka omfattningen av privatimporten och lämna förslag till hur återvinningen av dessa förpackningar skall kunna finansieras. beslutade regeringen att uppdra åt att redovisa vilka problem den kraftigt ökade privatimporten av glas- flaskor för öl, vin och sprit har medfört samt föreslå lösningar på I uppdraget ingår även särskilt att lämna förslag till hur åter- vinningen kan finansieras. Uppdraget skall genomföras i samråd med och . Denna del av upp- draget skall redovisas till regeringen . En särskild utredare tillkallas med uppgift att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol. Utredaren skall när- mare kartlägga och beskriva utvecklingen när det gäller gränshandel, privatinförsel, smuggling och vidareförsäljning av alkohol som förs in över gränserna framför allt i . Särskild uppmärksam- het skall ägnas åt hur nya distributions- och konsumtionsmönster påverkar inköps- och dryckesvanor framför allt hos ungdomar. Vidare skall utredaren samla erfarenheter från myndigheter och kommuner om vidtagna åtgärder för att motverka langning och annan otillåten försäljning av alkohol. Dessutom skall utredaren göra en beskrivning av regelverk och berörda myndigheters roll på alkoholområdet. Utredaren skall också beskriva om en ökad alkoholinförsel kan ha lett till förändringar i brottsutvecklingen, t.ex. i fråga om alkohol- relaterad våldsbrottslighet och rattfylleribrott. Utredaren skall även uppmärksamma effekterna för näringslivet och för konkurrens- förhållandena på marknaden. Utredaren skall ta de kontakter som behövs med berörda myndigheter som exempelvis tull-, polis- och åklagarmyndigheter, , kommunernas socialtjänst, hälso- och sjukvården i regionen samt bransch- och intresseorga- nisationer. Utredaren skall också samverka med (S 2001:02) och samråda med . Utredaren skall även ta kontakt med de forskningsinstitutioner som bedriver forskning med anknytning till uppdraget. Utifrån det underlag som tas fram skall utredaren lämna förslag till de åtgärder och eventuella lag- förslag som behövs för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning av alkohol skapar. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen (S 2004:01) om utvecklingen när det gäller införsel och Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har folkhälsoministern tillkallat en särskild utredare med uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol i framför allt för att föreslå de åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidare- försäljning av alkohol skapar (dir. 2004:3). Utredningen har antagit namnet (S 2004:01). Utredningen skall enligt direktiven slutföra sitt arbete . Med ändring av denna tidpunkt skall utredaren i stället slut- redovisa sitt arbete . Tilläggsdirektiv till utredningen (S 2004:01) om utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har folkhälsoministern tillkallat en särskild utredare med uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol i framför allt . Utredaren skall föreslå de åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning av alkohol skapar (dir. 2004:3). Utredningen har antagit namnet (S 2004:01). Utred- ningen skall enligt tilläggsdirektiv som regeringen beslutade (dir. 2004:108) slutföra sitt arbete . Med ändring av denna tidpunkt skall utredaren i stället slut- redovisa sitt arbete . Har alkoholskadeutvecklingen varit annorlunda i ? En analys av regionala skillnader i alkoholrelaterad dödlighet –2002 Alkoholkonsumtionen har ökat mer i södra än i övriga delar av under de senaste 10–15 åren. Enligt de flesta till- gängliga intervjuundersökningar som möjliggör en regional beskriv- ning av alkoholkonsumtionen, drack man i södra (, , och ) mindre än riksgenomsnittet , men därefter mer (m.fl., 1999). Det finns dock en studie som pekar på att alkoholkonsumtionen i södra –1994 hörde till den högsta i landet (, 1998). Enligt den senaste mätningen som baseras på både försäljningsdata och frågeunder- sökningar, har län landets näst högsta alkoholkonsumtion, bara marginellt lägre än i (SOU 2004:86) och nära högre än i , och . Det ligger nära till hands att peka ut de gradvist mer generösa införselreglerna för alkoholdrycker som en orsak till denna utveck- ling. Omfattningen av alkoholinförsel i samband med utlandsresor har visserligen ökat i hela (Leifman & , 2003), men sannolikt har ökningen varit störst i . För detta talar det geografiska mönstret i alkoholinförselns omfattning som visar att införseln är vanligast i och minskar ju längre norrut man kommer. I stod resandeinförseln för av all alkohol som dracks i (insmugglad alkohol för ), medan motsvarande andelar för och Norrlandslänen var 10–(SOU: 2004:6). och drogforskning (SoRAD) Har denna speciella utveckling i med ökad alkoholkonsumtion som alltmer köps utomlands varit negativ för alkoholskadeutvecklingen? De förhållandevis få studier som har gjorts med fokus på denna fråga, har inte kunnat styrka att så är fallet. Varken (2000) eller Romelsjö (2000) kunde påvisa att alkoholskadorna ökat mer i utifrån analyser av utvecklingen av en rad skadeindikatorer . Man konstaterar dock att studierna har en kort uppföljningsperiod och att frågan bör uppmärksammas längre fram. I denna studie kommer utvecklingen av alkoholrelaterad dödlighet att analyseras ur ett regionalt perspektiv för perioden –2002. Det är framförallt två frågor som ska belysas mot bakgrund av den förändrade alkoholkonsumtionen i och de förändrade införselreglerna. 1.Har utvecklingen av alkoholrelaterad dödlighet varit mindre gynnsam i än i övriga delar av landet? 2.Har de mer generösa reglerna för införsel av alkoholdrycker påverkat utvecklingen av alkoholrelaterad dödlighet? Samtliga dödsfall med alkohol noterad som underliggande eller bidragande orsak ligger till grund för analysen. För perioden –2002 utgör det sammanlagt 30 665 dödsfall. Denna grupp av alkoholspecifika dödsorsaker, kallas även alkoholindex och är framtaget av epidemiologiska enhet, EpC. Tabell 1 visar vilka diagnoser som ingår med respektive koder i klassifi- ceringssystemet ICD (version 9 och 10). Det bör betonas att man inte kan utgå ifrån att alkoholindex speglar förändringar i det faktiska antalet personer som dör på grund av alkoholmissbruk i . En rad studier har visat att bara en mindre andel av alla dödsfall med alkoholbakgrund blir registrerade med alkoholspecifik diagnos i dödsorsaksstatistiken (t.ex. , 1987). Även om detta sannolikt är ett mindre problem för studier av förändringar , bör denna begränsning klargöras. Utgångspunkten för denna studie är att alkoholindex möjliggör en prövning av om det finns tecken på att alkoholdödligheten har haft en mindre gynnsam utveckling i jämfört med övriga . Eftersom det finns en slumpmässig variation i antalet alkohol- relaterade dödsfall , speciellt i mindre regioner, kommer utvecklingen att beskrivas för fyra sammanslagna perioder: 1987–1990, 1991–1994, 1995–1998 samt 1999–2002. På så vis ges en klarare bild av utvecklingen och det blir enklare att identifiera regionala skillnader. Denna tidsindelning möjliggör även en tydlig jämförelse av situationen före och efter EU-medlem- skapet i olika delar av som de omedelbara föränd- ringarna sätts in i ett lite längre perspektiv. Eftersom står i fokus kommer redovisningen att vara mer detaljerad för denna del av . Således kommer de fyra sydligaste länen i södra (, , och ) att redovisas separat. Det kommer även de övriga två storstadslänen och , medan övriga län grupperas i tre regioner, övriga södra (, , och ), övriga (, , , , , ) och samtliga Norrlandslän (, , , , ). De regionala analyserna av alkoholrelaterad dödlighet kommer i huvudsak att presenteras för hela befolkningen men överens- stämmelsen mellan utvecklingen för män och kvinnor kommer också att undersökas. För att tydliggöra huruvida utvecklingen för avviker från landet i övrigt, presenteras också den alkoholrelaterade dödligheten i varje region i relation till dödlig- heten i övriga landet. Relationen uttrycks då som en kvot där värdet 1 innebär samma nivå som övriga landet, större än 1 högre dödlighet och mindre än 1 lägre dödlighet. Slutligen testas om det finns några tecken på att de nya införsel- reglerna 1995 ledde till en ökning av den alkoholrelaterade dödlig- heten i .