sou · GTB358 · 2006-01-01 00:00:00 — I bestämmelsen bör sålunda föreskrivas att i förvaltnings- berättelsen skall finnas uppgift om: a.Det totala antalet aktier i bolaget, antal aktier av olika slag och, för varje aktieslag, vilka rättigheter aktierna ger i bolaget. b.Begränsningar i aktiernas överlåtbarhet på grund av bestäm- melse i lag eller bolagsordningen. c.Direkta eller indirekta aktieinnehav (inklusive genom s.k. ask-i- ask ägande eller korsägande), som representerar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. (Förekommer inte i ) e.Anställdas aktieinnehav i bolaget genom pensionsstiftelser eller liknande, om rösträtten för dessa aktier inte kan utövas direkt av de anställda. f.Begränsningar i fråga om hur många röster varje aktieägare kan avge vid en bolagsstämma. g.Av bolaget kända avtal mellan aktieägare som kan medföra begränsningar i rätten att överlåta aktierna. h.Föreskrifter i bolagsordningen om tillsättande och entledi- gande av styrelseledamöter samt om ändring av bolagsord- ningen. i.Av bolagsstämman lämnade bemyndiganden till styrelsen att besluta att emittera eller återköpa aktier. j.Väsentliga avtal som bolaget är part i och som får verkan, ändras eller upphör att gälla i händelse av förändring av kontrollen över bolaget som följd av ett uppköpserbjudande, och dess effekter utom när de är av sådan art att ett offentlig- Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder görande sannolikt skulle skada bolaget allvarligt. Ett sådant undantag skall dock inte gälla när bolaget uttryckligen är skyldigt att lämna ut sådana uppgifter på grundval av andra rättsliga krav. k.Avtal mellan bolaget och styrelseledamöter eller anställda, som föreskriver ersättningar om dessa säger upp sig, sägs upp utan skälig grund eller om deras anställning upphör som följd av ett uppköpserbjudande. En hänvisning till bestämmelsen i fråga bör tas in i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Kravet i punkten 3 tillgodoses genom att förvaltningsberättelsen läggs fram för bolagsstämman. I artikeln finns bestämmelser som skall göra det möjligt för en budgivare att under vissa förutsättningar bryta igenom vissa kontrollmekanismer i målbolaget och på så sätt lättare genomföra ett uppköp. Bestämmelserna har viss förebild i italiensk och fransk rätt men saknar i övrigt motsvarighet i medlemsstaternas takeover- regler. Punkten 2 syftar till att bryta igenom begränsningar i överlåtbar- heten på aktierna i målbolaget. I första stycket behandlas sådana överlåtelsebegränsningar som följer av föreskrifter i bolagsord- ningen och i andra stycket begränsningar som följer av avtal – ingångna efter antagandet av direktivet – mellan bolaget och aktie- ägare eller mellan aktieägare. Begränsningar i aktiernas överlåtbar- het av nu nämnt slag skall enligt bestämmelsen inte tillämpas gent- emot budgivaren under acceptfristen. Punkten 3 syftar till bryta igenom rösträttsbegränsningar och röstvärdesskillnader mellan olika aktieslag vid en bolagsstämma som skall behandla frågan om målbolaget skall vidtaga några s.k. försvarsåtgärder mot budgivaren (jfr artikel 9.2). Enligt första och andra styckena skall rösträttsbegränsningar, i bolagsordning eller avtal ingångna efter antagandet av direktivet, inte ha någon verkan vid en bolagsstämma som skall behandla en fråga om sådana Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Vidare skall vid en sådan stämma, enligt tredje stycket, röststarka aktier ge endast en röst per aktie. Medan punkterna 2 och 3 avser att underlätta för en budgivare att nå framgång i budet tar punkten 4 sikte på budgivarens möjlig- het att ta kontroll över målbolaget sedan erbjudandet väl genom- förts. Första stycket innebär att om en budgivare till följd av ett erbjudande uppnått ett innehav om eller mer av aktierna i målbolaget skall de begränsningar av överlåtbarheten eller av röst- rätten som avses i punkterna 2 och 3, liksom eventuella bolagsord- ningsföreskrifter om extraordinära rättigheter för aktieägare i fråga om tillsättande eller entledigande av styrelseledamöter, inte tillämpas, och röststarka aktier ge rätt till endast en röst vid den första bolagsstämma som budgivaren, efter det att erbjudandet avslutats, kallat till för att ändra bolagsordningen eller för att entle- diga eller tillsätta styrelseledamöter. Annorlunda uttryckt skall vid en sådan bolagsstämma beslut fattas enligt principen en aktie – en röst och utan beaktande av eventuella bolagsordningsföreskrifter som begränsar hur många röster varje aktieägare har eller ställer krav på särskilt kvalificerad majoritet för entledigande eller till- sättande av styrelseledamöter. Enligt andra stycket skall budgivaren ha rätt att sammankalla en bolagsstämma för att ändra bolagsordningen eller för att entlediga eller tillsätta styrelseledamöter med kort varsel, under förutsättning att denna bolagsstämma inte hålls tidigare än efter det att den har tillkännagivits. När rättigheter bortfaller på grund av punkterna 2, 3, 4 och/eller artikel 12 skall enligt punkten 5 skälig ersättning utgå till rättig- hetsinnehavarna för den förlust de har lidit. Medlemsstaterna skall fastställa villkoren för att fastställa denna ersättning och sättet på vilken den skall utbetalas. Enligt punkten 6 skall punkterna 3 och 4 inte tillämpas på aktier för vilka avsaknad eller begränsning av rösträtten kompenseras genom särskilda ekonomiska fördelar. Annorlunda uttryck, skall punkterna 3 och 4 inte tillämpas på rösträttslösa eller röstsvaga preferensaktier. Punkten 7, slutligen, anger att artikeln inte skall tillämpas på aktier i målbolaget som medlemsstaten innehar och som ger sär- skilda rättigheter till medlemsstaten som är förenliga med fördraget eller på särskilda rättigheter som föreskrivs i nationell lagstiftning och som är förenliga med fördraget eller på kooperativ. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder SOU 2005:58 sen innebär i praktiken att artikeln inte skall tillämpas på s.k. golden shares. Av artikel 12.2 följer att medlemsstaterna inte behöver tillämpa artikel 9.2 och 9.3 eller artikel 11. Om en medlemsstat utnyttjar denna möjlighet till vad som på engelska kallas opt out, skall emel- lertid bolag som omfattas av direktivet och har sitt säte i landet ges en återkallelig rätt att i bolagsordningen ta in en föreskrift av inne- börd att artiklarna 9.2 och 9.3 och/eller artikel 11 skall tillämpas vid ett uppköpserbjudande avseende aktier i bolaget. I NBK-reglerna finns inte något som liknar genombrottsregeln i direktivet. Med förebild i de brittiska reglerna tar NBK-reglerna sikte endast på vad som brukar kallas akuta försvarsåtgärder (se ovan under artikel 9). En grundläggande princip i aktiebolagslagen är att aktier är fritt överlåtbara. I bolagsordningen kan emellertid tas in föreskrifter om s.k. hembud. Regeringen har i proposition (2004/05:85) med för- slag till ny aktiebolagslag föreslagit att i bolagsordningen för aktie- bolag som inte är avstämningsbolag också skall kunna tas in över- låtelsebegränsningar i form av förköps- och samtyckesförbehåll. Detta saknar emellertid intresse i förevarande sammanhang efter- som ett aktiemarknadsbolag enligt marknadsplatsernas regler måste vara avstämningsbolag. Överlåtelsebegränsningar kan också åstadkommas genom avtal mellan aktieägare. Om inte annat avtalats gäller överlåtelsebegräns- ningar av nu nämnt slag också vid ett uppköpserbjudande. Svensk rätt tillåter inte avtal mellan ett aktiebolag och en aktieägare genom vilket aktiernas överlåtbarhet begränsas. Aktiebolagslagens huvudregel är att alla aktier har lika rätt i bolaget. I bolagsordningen kan emellertid tas in en föreskrift om att det i bolaget skall finnas aktier av olika slag med olika rätt i bolaget. I bolagsordningen kan sålunda föreskrivas att det i bolaget skall finnas aktier med olika röstvärde, ofta kallade A- respektive B-aktier. Sådana skillnader i röstvärde gäller även för det fall bola- get blir föremål för ett uppköpserbjudande. Vid en bolagsstämma har varje aktieägare rätt att rösta för det fulla antalet aktier som han eller hon äger eller företräder. I bolags- ordningen kan emellertid föreskrivas exempelvis att varje aktieägare Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder får rösta endast för en viss andel av aktierna i bolaget och sådana begränsningar i fråga om rösträttens utövande gäller även för det fall bolaget blir föremål för ett uppköpserbjudande. I linje med den av under förhandlingarna om direktivet drivna linjen anser utredningen att genombrottsregeln i före- varande artikel inte bör göras tvingande. En sådan ordning skulle innebära ett stort ingrepp i de kontrollmekanismer som på frivillig grund byggts upp i en stor del av de svenska aktiemarknadsbolagen och ge upphov till svårlösta problem bl.a. i fråga om kompensation till dem som skulle drabbas av ett sådant ingrepp. Såvitt utred- ningen känner till avser inte heller någon annan medlemsstat att göra genombrottsregeln tvingande. Enligt artikel 12 måste emeller- tid den svenska lagstiftaren vid ett sådant ställningstagande erbjuda målbolag med säte i en möjlighet att, genom en föreskrift i bolagsordningen, tillämpa genombrottsregeln. När det gäller den i punkten 2 upptagna regeln om genombrott av överlåtelsebegränsningar innebär det nu sagda att det i bolags- ordningen för ett svenskt aktiemarknadsbolag måste kunna tas in en föreskrift av innebörd att om bolagets aktier blir föremål för ett uppköpserbjudande, så skall inte överlåtelsebegränsningar på bola- gets aktier, i bolagsordning eller avtal ingångna efter direktivets ikraftträdande, kunna åberopas mot budgivaren under accept- fristen. Enligt utredningens mening kräver detta ett tillägg i aktie- bolagslagen. Även punkten 3 påkallar enligt utredningens mening vissa ändringar i aktiebolagslagen. För att tillgodose kravet i första och andra styckena bör i aktiebolagslagen tas in en bestämmelse av innebörd att, om ett aktiemarknadsbolag i bolagsordningen tar in en genombrottsregel, föreskrifter i bolagsordningen eller i aktie- ägaravtal ingångna efter direktivets ikraftträdande i händelse av ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktierna i bolaget inte skall gälla vid en bolagsstämma som skall ta ställning till frågan om bola- get skall vidta någon åtgärd, som typiskt sett är ägnad att försämra förutsättningarna för erbjudandets lämnande eller genomförande. Detsamma gäller tredje stycket, som vid en lojal tolkning av direkti- vet måste anses innebära att aktier av olika slag och som skiljer sig åt endast i fråga om röstvärde, skall ha lika röstvärde vid stämman. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Aktiebolagslagen måste också ändras för att tillgodose kraven i punkten 4. I lagen bör tas in en bestämmelse av innebörd att, om ett aktiemarknadsbolag i bolagsordningen tar in en genombrottsregel, och en budgivare till följd av ett erbjudande uppnått ett innehav motsvarande minst tre fjärdedelar av aktierna i bolaget och kallar till en bolagsstämma för att ändra bolagsordningen eller för att entlediga eller tillsätta styrelseledamöter skall vid den bolagsstäm- man alla aktier medföra en röst per aktie, och sådana bolagsord- ningsföreskrifter anses sakna verkan som begränsar hur många röster varje aktieägare har eller som ställer krav på särskilt kvalifi- cerat majoritet för entledigande eller tillsättande av styrelseleda- möter. Direktivets bestämmelse att överlåtelsebegränsningar inte skall gälla vid stämman synes närmast vara grundad på ett miss- förstånd och saknar under alla omständigheter betydelse i sam- manhanget. Enligt punkten 5 skall skälig ersättning utgå till rättighetsinne- havarna för den förlust de lidit när rättigheter bortfaller på grund av punkterna 2, 3, 4 och/eller artikel 12. Enligt utredningens mening kan i det sammanhanget en åtskillnad göras mellan det fall att genombrottsregeln träffar rättigheter grundade på avtal och det fall att regeln träffar rättigheter grundade på bolagsordningsföre- skrifter. En genombrottsregel i bolagsordningen skall enligt direktivets ordalydelse träffa avtal om överlåtelsebegränsningar eller rösträtts- begränsningar ingångna efter direktivets ikraftträdande. ingångna avtal berörs över huvud taget inte. Men frågan om ersätt- ning för bortfallna rättigheter aktualiseras inte heller för alla avtal ingångna efter direktivets ikraftträdande. Ingås ett sådant avtal efter den tidpunkt då lagstiftning i ämnet har trätt i kraft torde någon ersättning inte kunna erhållas för bortfallna rättigheter i samband med ett senare framlagt uppköpserbjudande. Antag exempelvis att aktieägarna A och B i aktiemarknadsbolaget X, efter lagstiftningens ikraftträdande, ingår ett avtal av innebörd att A inte får överlåta sina aktier till någon utan att först erbjuda B att för- värva aktierna och att man i avtalet också tar in en vitesklausul avsedd att tillämpas vid överträdelse av avtalet. Om det i bolags- ordningen för X finns en föreskrift om genombrott och A i sam- band med ett erbjudande om förvärv av aktierna i X överlåter sina aktier till budgivaren torde B inte med framgång kunna utkräva vitesbeloppet eftersom A endast utnyttjat den rätt som han har genom lagens bestämmelse om verkan av en genombrottsregel. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Frågan om ersättning för bortfallna rättigheter är därför begränsad till rättigheter baserade på avtal ingångna från direktivets antagande till lagstiftningens ikraftträdande. Vad därefter gäller frågan om skälig ersättning för bortfallna rättigheter grundade på föreskrifter i bolagsordningen gör utred- ningen bedömningen att någon ersättning normalt inte torde behöva utgå. Aktieägarna i ett aktiebolag kan vid en bolagsstämma besluta att ändra bolagsordningen på ett sätt som innebär att enskilda aktiers rätt, eller ett helt aktieslags rätt, i bolaget i olika hänseenden försämras. Till minoritetens skydd uppställs i lagen stränga majoritetskrav för sådana bolagsordningsändringar. Dess- utom måste lagens s.k. generalklausul respekteras, vilket innebär att stämman inte får fatta ett beslut som kan ge en otillbörlig fördel till aktieägare eller någon annan till nackdel för bolaget eller någon annan aktieägare. Någon rätt till ersättning för aktieägare som genom beslutet får sin rätt försämrad följer emellertid inte av lagen. Utredningen ser inte skäl att på den punkten principiellt se annor- lunda på ett beslut om att i bolagsordningen införa en genom- brottsregel än på beslut om andra ändringar av bolagsordningen. För att tillgodose direktivets krav bör emellertid i lagen, på samma sätt som föreslås ske i vissa andra medlemsstater, föreskrivas att bolagsstämman, vid ett införande av en genombrottsregel i bolags- ordningen skall ta ställning om en budgivare skall betala någon ersättning och, om så skall vara fallet, hur denna ersättning skall beräknas. För att tillgodose kraven i punkten 6 bör i lagen klargöras att en genombrottsregel i bolagsordningen inte skall tillämpas på röst- svaga preferensaktier. Punkten 7 saknar intresse för svenskt vidkommande. Den åsyftade typen av aktier förekommer inte i . Artikel 12 Frivilliga system Artiklarna 9 och 11 var föremål för synnerligen omfattande diskus- sioner under förhandlingarna om direktivet. Kommissionen lycka- des inte uppbåda tillräckligt stöd bland medlemsstaterna för att göra bestämmelserna tvingande, vilket länge såg ut att omöjliggöra ett antagande av direktivet. I sista stund infördes därför en artikel 12 Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder som innebär att såväl artikel 9 som artikel 11 är frivilliga på medlemsstatsnivå. Enligt punkten 2 första stycket behöver medlems- staterna inte tillämpa artikel 9.2 och 9.3 eller artikel 11. Om med- lemsstaterna utnyttjar den möjligheten skall emellertid bolag som omfattas av direktivet och har sitt säte inom landets territorium ges en återkallelig rätt att i bolagsordningen ta in en föreskrift av inne- börd att artiklarna 9.2 och 9.3 och/eller artikel 11 skall tillämpas vid ett uppköpserbjudande avseende bolagets aktier. Enligt andra stycket skall beslut om detta fattas av bolagsstämman i enlighet med de regler som är tillämpliga på ändring av bolagsordningen. Punkten 3 innehåller en s.k. reciprocitetsbestämmelse. Den gör det möjligt för medlemsstaterna att föreskriva att bestämmelser grundade på artikel 9.2 och 9.3 och/eller artikel 11 i den nationella regleringen trots allt inte skall tillämpas på bolag, som visserligen föreskrivit detta i sin bolagsordning men är föremål för ett upp- köpserbjudande från ett bolag som inte tillämpar samma artiklar eller från ett bolag som direkt eller indirekt kontrolleras av ett sådant bolag enligt artikel 1 i direktiv /349/EEG. Enligt punkten 4 skall medlemsstaterna se till att de bestämmel- ser som är tillämpliga på respektive bolag offentliggörs utan dröjs- mål. Punkten 5, slutligen, föreskriver att åtgärder som tillämpas enligt bestämmelsen i punkten 3 skall tillämpas efter erhållande av god- kännande från bolagsstämman i målbolaget, vilket skall ha erhållits tidigast erbjudandet offentliggjordes i enlighet med artikel 6.1. I NBK-reglerna finns ingen motsvarighet till artikel 12. I linje med den av under förhandlingarna om direktivet drivna linjen anser utredningen att det i den svenska takeover- regleringen även skall finnas tvingande regler som svarar mot artikel 9. Som konstaterats ovan under artikel 11, bör däremot genombrottsregeln i den artikeln inte göras tvingande. Det skulle innebära ett stort ingrepp i de kontrollmekanismer som Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder på frivillig grund byggts upp i en stor del av de svenska aktiemark- nadsbolagen. Enligt förevarande artikel punkten 2 första stycket måste emellertid den svenska lagstiftaren vid ett sådant ställnings- tagande erbjuda målbolag med säte i en återkallelig möjlig- het att, genom en föreskrift i bolagsordningen, tillämpa genom- brottsregeln. Ett beslut om detta skall enligt samma punkt andra stycket fattas i enlighet med de regler som är tillämpliga på ändring av bolagsordningen. Enligt utredningens mening ligger det därvid närmast till hands att tillämpa den beslutsregel som gäller vid sådan ändring av bolagsordningen som innebär att rättsförhållandet mellan aktier rubbas (9 kap. 31 § punkten 3 ABL). Det innebär att ett beslut om införande av en genombrottsregel i bolagsordningen blir giltigt endast om det har biträtts av samtliga aktieägare som är närvarande vid bolagsstämman och dessa tillsammans företräder minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget. I tydlighetens intresse bör detta enligt utredningens mening komma till klart uttryck i aktiebolagslagen. Enligt utredningens bedömning är det osannolikt att svenska bolag annat än rent undantagsvis kommer att utnyttja möjligheten att ta in en föreskrift om genombrott i bolagsordningen. Det finns därför inte skäl att nu ytterligare komplicera regelverket genom att utnyttja den s.k. reciprocitetsregel som finns i punkten 3. Därmed saknar också punkterna 4 och 5 intresse. Artikel 13 Övriga bestämmelser om förfarandet vid uppköps- erbjudanden I artikeln slås fast att medlemsstaterna skall fastställa regler om förfarandet för takeover-erbjudanden i åtminstone följande avseen- den: b.Ändring av erbjudanden. d.Offentliggörande av resultatet av erbjudanden. e.Erbjudandets oåterkallelighet och tillåtna villkor. Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder I NBK-reglerna finns i samtliga hänseenden bestämmelser som svarar mot direktivets krav. Artikel 13 kräver inte några ändringar i de svenska takeover- reglerna. Artikel 14 Information till och samråd med företrädare för de anställda Enligt artikel 14 skall direktivet inte påverka tillämpningen av reglerna för information och för samråd med företrädarna för och, om medlemsstaterna föreskriver det, medbestämmande med bud- givarens och målbolagets anställda som regleras av nationell lag- stiftning. I NBK-reglerna finns ingen direkt motsvarighet till artikel 14. Artikel 14 påkallar inte några ändringar i medlemsstaternas regler. Artikel 15 Rätt till inlösen I artikeln finns bestämmelser om inlösen av minoritetsaktier. Enligt punkten 2 skall en budgivare ha rätt att lösa in resterande aktier i målbolaget till ett rimligt pris i en av följande situationer: SOU 2005:58 Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder Om budgivaren innehar aktier representerande av det kapital som representeras av röstberättigade aktier i bolaget och av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. b.Om budgivaren genom erbjudandet har förvärvat eller för- bundit sig att förvärva, aktier representerande av det kapital som representeras av röstberättigade aktier i bolaget och av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. I det fall som avses i a) får medlemsstaterna fastställa ett högre tröskelvärde, dock inte högre än av det kapital som representeras av röstberättigade aktier i bolaget och av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Enligt punkten 3 första stycket skall det i medlemsstaterna finnas regler som gör det möjligt att beräkna när tröskelvärdet för inlösenreglerna har uppnåtts. I andra stycket ges medlemsstaterna rätt att föreskriva att inlösenreglerna skall tillämpas inom varje aktieslag för sig. I punkten 4 sägs att en budgivare som vill utnyttja inlösen- reglerna skall göra det från acceptfristens utgång. Punkten 5 reglerar vederlagets form och storlek. Vederlaget skall enligt första stycket betalas i samma form som vederlaget i erbjudandet eller kontant. Medlemsstaterna får föreskriva att kontantbetalning alltid skall erbjudas som ett alternativ. När det gäller vederlagets storlek slås i andra stycket fast att vederlaget i erbjudandet skall anses utgöra ett rimligt vederlag (jfr punkten 2), om budgivaren genom erbjudandet förvärvat aktier representerande av de röstberättigade aktier som omfattats av erbjudandet. Enligt tredje stycket skall det vederlag som lämnas i ett erbjudande som lagts fram på grund av budplikt anses vara rimligt. Av direktivets ingress (sats 24) framgår att medlemsstater som redan har inlösenregler kan fortsätta att tillämpa dessa i övriga fall. I 14 kap. aktiebolagslagen finns bestämmelser om inlösen av aktier i dotterbolag. Äger ett moderbolag självt eller tillsammans med dotterföretag mer än nio tiondelar av aktierna med mer än nio Takeover-direktivets krav på genomförandeåtgärder tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i dotterbolag, har moder- bolaget rätt att av övriga aktieägare i sistnämnda bolag lösa in åter- stående aktier. Har moderbolaget förvärvat större delen av sina aktier i dotter- bolaget på grund av en inbjudan till en vidare krets att till moder- bolaget överlåta sådana aktier mot visst vederlag, skall lösenbe- loppet motsvara vederlaget om inte särskilda skäl föranleder annat. Regeringen har i proposition (2004/05:85) med förslag till ny aktiebolagslag föreslagit att förutsättningarna för inlösen ändras. För det första kommer inte längre bara moderbolag utan varje, fysisk eller juridisk, person att kunna inlösa aktier. För det andra kommer för inlösen inte längre förutsättas ett innehav om nio tiondelar av såväl aktier som röster utan endast av aktierna. Vidare kommer den nya lagen att innehålla en ny reglering rörande bestämning av lösenbeloppet bl.a. för det fall inlösen före- gåtts av ett offentligt uppköpserbjudande avseende samtliga aktier i bolaget. Om ett sådant erbjudande accepterats av ägare till mer än nio tiondelar av de med erbjudandet avsedda aktierna, skall lösen- beloppet motsvara det erbjudna vederlaget, om inte särskilda skäl föranleder något annat. De svenska reglerna om inlösen av aktier motsvarar i materiellt hänseende väl direktivets krav.