sou · GTB373d5 · 2006-01-01 00:00:00 — Om kvinnan är gravid innan barnet har uppnått en ålder av och skall hennes föräldrapenning även fortsätt- ningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adop- tion av barn som sker och efter det att det föregående barnet fötts eller adopterats. SGI-skydd till dess barnet fyller ett och Reglerna om SGI har stor betydelse inom socialförsäkringen efter- som de skall spegla den försäkrades inkomstbortfall. Särskilt stor betydelse har SGI för föräldrar som skall planera sin föräldraledig- het. För kvinnor är det angeläget att kunna tillförsäkra sig ett sjukpenningskydd under graviditeten och inför förlossningen. Enligt 5 § föräldraledighetslagen (1995:584) har en förälder rätt till hel ledighet för vård av barn till dess barnet är oavsett om föräldern får föräldrapenning eller inte. För tid därefter har föräldern rätt till hel ledighet om föräldern får hel föräldra- penning enligt 4 kap. AFL. Föräldraledighetslagen ingår som en väsentlig del i dagens arbetsrättsliga regelverk och utgör ett betydelsefullt instrument i arbetet för jämställdhet i arbetslivet. En föräldraledig person får också anses ha kvar oförändrad anknytning till förvärvslivet som ledigheten varar enligt föräldra- ledighetslagen. Utredningen anser att reglerna om SGI-skydd i AFL bör korre- spondera med arbetsrättens regler om hel föräldraledighet vilket motiverar en anpassning av SGI-skyddet till . En sådan förändring kommer troligtvis att medföra att fler föräldrar kommer att ta ut merparten av sina föräldrapenningdagar inom tidsramen för SGI-skyddet. Det i sin tur medför att om- fattande administrativa arbete minskar samt att reglerna förenklas både för föräldrarna och för , vilket bidrar till en mer likformig och rättvis tillämpning av regelverket. De föräldrar som enligt nuvarande regler i AFL får sin SGI sänkt mellan barnets ettårsdag och dagen före den dag barnet fyller , och gör anspråk på en annan SGI-baserad förmån än föräldrapenning innan de fått ett nytt stadigvarande arbete och en SGI på samma nivå som tidigare påverkas positivt av förslaget. Det är betydligt fler kvinnor än män som utnyttjar möjligheten att gå ner i arbetstid och tillbringa med barnet, med följden att SGI kan sänkas. Förslaget gynnar med nuvarande nyttjande- mönster kvinnor i högre utsträckning än män. Mot denna bakgrund och med beaktande av att antalet dagar med föräldrapenning successivt har utökats och med utredningens förslag kommer att uppgå till totalt , föreslår utredningen att SGI-skyddet för vård av barn anpassas till bestämmelserna i 5 § föräldraledighetslagen om hel föräldraledighet utan krav på att föräldrapenning tas ut. Förslaget omfattar även dem som inte har förvärvsarbete. Således även studerande. Alla föräldrar garanteras härigenom lika behand- ling. Motsvarande förändring görs även när det gäller adoption av barn. SGI när barnet har fyllt ett och Utredningens förslag innebär alltså att när barnet har fyllt upphör det ovannämnda SGI-skyddet. Om föräldern därefter inte omfattas av SGI-skydd fastställs SGI till ett belopp som motsvarar den framtida beräknade förvärvsinkomsten. Enligt praxis har SGI-skyddet i vissa fall kunnat behållas även efter att barnet fyllt . Sådana efterskyddsregler har ansetts föreligga i de fall föräldern i oavbruten följd antingen är helt ledig från sitt förvärvsarbete och uppbär hel föräldrapenning eller har förkortad arbetstid och uppbär föräldrapenning som minst mot- svarar arbetstidens nedsättning. Det finns en del avgöranden från Försäkringsrätten för , bl.a. målnr 2125-1986, och Försäkringsöverdomstolen, bl.a. mål nr 2191-1989 och 1736-1990, där man har behandlat frågan om det fortsatta SGI-skyddet. Det kan dock konstateras att det saknas refererade avgörande från Regeringsrätten. har till stöd för tillämpningen gett ut RFV (2004:5) Vägledning Sjukpenninggrundande inkomst – och års- arbetstid. har bl.a. uttalat följande (s. 123 f.); SGI-skyddet fortsätter att gälla efter barnets ettårsdag om den försäkrade föräldern i oavbruten följd är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete och under den tiden uppbär föräldrapenning. För att kunna vara ledig i oavbruten följd från förvärvsarbete för vård av barn som fyllt bör en försäkrad som är helt ledig från sitt förvärvsarbete ta ut minst fem föräldra- penningdagar eller delvis ledig från förvärvsarbete ta ut ett proportionellt färre antal föräldrapenningdagar än den som är helt ledig från för- värvsarbete enligt 1. anger vidare att bedömningen av om uttaget enligt 2 punkten skall motsvara minskningen i arbetstid bör göras i förhållande till den arbetstid som ligger till grund för den sjuk- penninggrundande inkomst som gällde före arbetstidsminskningen. Bedömningen av uttaget enligt 1 och 2 punkterna motsvarar minsk- ningen i arbetstid bör göras antingen dag för dag eller av en kalendervecka. När arbetstiden varierar bör bedömningen i stället göras utifrån den längre schema- lagda arbetstidscykeln som den försäkrade har vid uttagstillfället. Det kan även konstateras att har utrett frågan om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst. Utredningen föreslog i sitt slutbetänkande Sjukpenninggrundande inkomst- skydd och anpassning (SOU 2003:50 s. 92 ff.), en förlängning av SGI-skyddet och den särskilda beräkningsgrunden inom föräldra- penningen, men inte några förändringar av den tillämpning som gäller för efterskyddsreglerna inom föräldraförsäkringen. Enligt utredningen är det ett problem när det gäller att fastställa SGI:n att SGI:n och föräldrapenningen styrs av olika regelverk. Föräldrapenningen är kopplad till normalarbetstiden för heltids- arbetande medan SGI:n inte alls har någon sådan koppling utan baseras på inkomst från faktisk arbetstid. Faktisk arbetstid kan bestå av antingen färre eller fler veckoarbetstimmar än normal- arbetstiden. Därför borde det egentligen krävas att en förälder som är helt ledig från sitt arbete tar ut för att kunna anses ta ut föräldrapenning i oavbruten följd. I RFV:s vägledning med åberopad praxis anges dock att det inte krävs . Ett faktiskt uttag kopplat till normalarbetstiden för heltidsarbetande motsvarar då fem arbets- dagar och . Utredningen anser inte det rimligt att låta det särskilda skyddet beräknas på det sättet. För att få ett rättvisare system som även innefattar andra arbetsformer borde bedömningen vara utformad på ett mer flexibelt sätt. Utredningen har övervägt om det finns anledning att reglera tillämpningen. I direktiven anges särskilt att reglerna för föräldra- försäkringen skall vara enkla att tillämpa för försäkringskassorna samt enkla och förutsägbara för föräldrarna. Att en oreglerad praxis kan orsaka oklarheter talar för att tillämpningen borde kodifieras. Det är dock tveksamt om detta är lämpligt då förutsättningarna är relativt detaljinriktade. Enligt utredningen är det även ett problem när det gäller att fastställa SGI:n, att SGI:n och föräldrapenningen styrs av olika regelverk. Det kan därför vara intressant att granska föräldrars efterskyddsregler i ett bredare perspektiv och utifrån ett vidare sammanhang. En sådan genomgripande översyn av socialförsäkringarna görs av Utredningen om socialförsäkringarna (dir. 2004:129), vari bl.a. en analys av reglerna om efterskydd ingår. Utredningen kommer dock inte att lämna några förslag utan deras resultat utgör underlag för en kommande parlamentarisk utredning som har att lämna förslag till en reformerad socialförsäkring. Detta kommer naturligtvis att ta tid. Utredningen ser dock inte det som ett hinder att frågan drar ut . Den tillämpning som gäller kan fortsätta att gälla . Mot bakgrund av vad som sagts lämnar utredningen inte några förslag till ändring av SGI-skyddet när barnet har fyllt . Oavsett hur beräkningen nu görs så innebär det sagda att SGI:n skyddas mot sänkning oavsett om föräldrapenningen tas ut på grund- eller sjukpenningnivå. Det finns inte någon tidsmässig begränsning utan det utökade skyddet för föräldrapenningen gäller från barnets ett och ett halvårsdag och framåt till dess förutsätt- ningarna för att bibehålla detta SGI-skydd inte längre föreligger. Den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning för kvinnor som är gravida innan barnet är och m.m. Nuvarande regler om rätt till bibehållen föräldrapenningnivå för kvinnor som är gravida innan barnet är och har stor påverkan på familjeplaneringen. Kritik mot denna regel har framförts från hälsosynpunkt, dvs. att täta graviditeter och förlossningar kan innebära ökade risker för kvinnans hälsa. Ett slopande av den särskilda beräkningsgrunden kommer enligt utredningen att leda till att kvinnor i större utsträckning arbetar mellan graviditeter. Detta bidrar till ökade möjligheter till arbetskraftsdeltagande vilket i sin tur leder till ökad jämställdhet. Förslaget skulle också innebära ett upprätthållande av inkomst- bortfallsprincipen, vilket stärker sambandet mellan arbetsinkomst och ersättning från försäkringen. Föräldraförsäkringen bör sträva efter att vara flexibel och bör i princip inte påverka fruktsamheten. Den särskilda beräknings- grunden har inneburit en förändring av fruktsamheten. Födelse- intervallen mellan barn har förkortats och anpassats efter regeln. Mot den bakgrunden och med beaktande av att det grund- läggande SGI-skyddet vid barns födelse föreslås bli förlängt med anser utredningen att det finns skäl att slopa den särskilda beräkningsgrunden för denna grupp. Med samma motiv slopas även den särskilda beräkningsgrunden som finns vid adop- tion av barn. Förslaget medför ändringar i 3 kap. 5 § tredje stycket 5 och i 4 kap. 6 § AFL. 8.10Föräldrapenning utges fram tills barnet har fyllt fyra år Utredningens förslag: De i samband med barns födelse får tas ut till dess barnet har fyllt . Det innebär en ändring av den tid under vilken föräldrapenning kan betalas, från det barnet har fyllt till det barnet har fyllt . Även den tid under vilken föräldrapenning i samband med adoption av barn kan betalas ut förändras i motsvarande mån. Enligt 4 kap. 3 § sjunde stycket AFL kan föräldrapenning betalas längst till dess att barnet har fyllt eller till dess barnet avslutar sitt första skolår. Vid adoption av barn gäller enligt 4 kap. 5 § att tidpunkten då den försäkrade får barnet i sin vård likställs med tidpunkten för barnets födelse. För ett adopterat barn betalas föräldrapenning längst till dess att barnet fyllt . En arbetstagare som är förälder har under vissa förutsättningar rätt att vara ledig från sin anställning för att vårda sitt barn. Rätten till föräldraledighet regleras i föräldraledighetslagen (1995:584). Rätten att vara ledig är i vissa fall villkorad med att föräldern uppbär föräldrapenning, men en förälder kan också – under vissa omständigheter – välja att vara ledig även om han eller hon inte uppbär föräldrapenning. Kvalifikationstid krävs i anställningen. En förälder som inte uppbär föräldrapenning har enligt 7 § rätt till förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel för vård av ett barn som inte fyllt eller som är äldre än så men inte har avslutat sitt första skolår. Med normal arbetstid menas den arbetstid som är normal inom den bransch eller på den arbetsplats där arbetstagaren är anställd.1 En förälder kan alltså välja att arbeta alltifrån tre fjärdedelar och uppåt till dess barnet fyllt eller gått ut sitt första skolår. Utredningen föreslår att de med föräldrapenning enligt AFL i samband med barns födelse får tas ut till dess barnet har fyllt . Det innebär en inskränkning av den tid under vilken för- äldrapenning kan betalas, från det barnet fyller till det barnet fyller . I motsvarande mån räknas tidpunkten från när den försäkrade får barnet i sin vård för adopterade barn. Utredningen ser dock inte någon anledning att ändra reglerna om rätt till ledighet enligt föräldraledighetslagen. Dessa bibehålls oförändrade. Det är viktigt att föräldrarna har en rätt till hel ledighet från arbetet till det att barnet uppnår ett och samt en rätt att förkorta arbetstiden fram till barnet fyllt eller avslutat det första skolåret. Eftersom föräldrapenningen endast kan utges till dess barnet fyllt och för adopterade utifrån tidpunkten när den försäkrade får barnet i sin vård medför förslaget att föräldraledighetslagens självständiga rätt till ledighet får ökad betydelse. Utredningen gör bedömningen att en begränsad tid under vilken föräldrapenning får tas ut i kombination med införandet av en oförändrad rätt till föräldraledighet och införandet av de nya barndagarna (se avsnitt 8.11) är en väl avvägd kombination. Det följer också väl föräldrarnas eget val av uttagsmönster. Ofta väljer föräldrarna att ta ut föräldrapenning i direkt anslut- ning till barns födelse. Det mesta av föräldraledigheten tas under barnens två första levnadsår. I genomsnitt används av föräldrapenningdagarna innan barnet uppnått ålder. Kvin- nornas uttag av föräldrapenning är relativt stort fram till dess att barnet är . Därefter minskar kvinnornas uttag markant men är dock i samtliga åldersintervall större än männens 1977/78:104 s. 46. även om skillnaden minskar ju äldre barnet blir. Män tar ut mest föräldrapenning då barnet är i åldern och halvt år. För både kvinnor och män gäller att mest föräldrapenning tas ut juni, . För kvinnor syns även ett ökat uttag och nyår. När barnet nått ålder har föräldrarna tagit ut en stor del av föräldrapenningdagarna. Skillnaderna i uttag mellan föräldrarna har minskat . För barn födda som hunnit bli två men inte har mammorna i genomsnitt tagit ut mer än papporna. Motsvarande siffra för barn födda var . Mammorna är dock fortfarande de som tar ut den största andelen av dagarna. När fler dagar tas ut ökar mammans uttag i förhållande till pappans. De flesta dagar tas ut innan barnet fyllt . Även om männens uttag av föräldrapenningen har ökat finns det dock en förvånansvärt stor andel fäder som inte tagit ut en enda dag av föräldrapenningen. är det av fäderna som inte tar ut föräldrapenning, efter barnets andra levnadsår sjunker denna andel till och sett till hela föräldra- penningsperioden är det av papporna som över huvud tagit inte nyttjar sin rätt till föräldrapenning.2 Studier har dock visat att män är hemma och vårdar sina barn i ungefär samma utsträckning som de nyttjar föräldraförsäkringen, dvs. är de hemma och tar hand om barnet tar de vanligtvis också ut föräldrapenning. Möjligheten att ta ett vårdande ansvar för sitt barn är dock inte strikt knuten till uttaget av föräldrapenning. Det finns exempelvis skiftarbeten som möjliggör för föräldrar att vårda barnet utan att nyttja föräldraförsäkringen. Utredningen är medveten om att förslaget medför en inskränk- ning så till vida att möjligheten att förlänga antalet dagar med föräldrapenning efter barnets fyraårsdag genom att nyttja delledig- het försvinner. Detta särskilt som lägstanivådagarna och åttondels- nivån också försvinner, se avsnitt 8.7 och 8.8. Därtill kommer att en arbetstagare efter att barnet fyllt endast har rätt att förkorta arbetstiden upp till en fjärdedel, dvs. I praktiken är det dock få som utnyttjar denna möjlig- het. Det väsentliga är att föräldrapenningen i så stor utsträckning som möjligt nyttjas under barnets första levnadsår då grunden läggs för en djup och nära kontakt mellan barn och förälder. 2 SOU 2003:36, En jämställd föräldraförsäkring?, Bilaga 12 till . ningen föreslår en särskild utvidgad rätt till ledighet genom införande av barndagar för att tillgodose behovet av ledighet för föräldrarna för de äldre barnen i samband med terminsstart, skol- avslutningar och liknande. Det behov av ledighet som kan finnas utöver rätten till föräldrapenning bedöms tillgodosedd med den särskilt utvidgade rätten till ledighet för barndagar som föreslås i avsnitt 8.11. Flexibiliteten i försäkringen minskar med utredningens förslag eftersom föräldrarnas möjligheter att avgöra när de själva vill ta ut föräldrapenning för att stödja barnet i speciella situationer begrän- sas. Mot bakgrund av att föräldrar även fortsättningsvis har lätt att arbeta deltid och med beaktande av hur föräldrarna tar ut föräldrapenning bedömer utredningen att en förkortad tidsram inte är en avgörande inskränkning i föräldrarnas möjligheter att använda föräldraförsäkringen flexibelt. Härtill kommer att en koncentration av uttaget av föräldraledighet till också är förenligt med barnets bästa. Utredningens förslag om en mer begränsad tid under vilken för- äldrapenning kan betalas ut ger en ökad överblickbarhet och goda planeringsförutsättningar. Administrationen blir enklare och plane- ringen av föräldraledigheten på arbetsplatser underlättas. En be- gränsad tidsram underlättar administration genom att man inte behöver registrera ersatta dagar och beräkna en växlande SGIunder så som . Förslaget medför en minskad kostnad för administrationen av föräldraförsäkringen. Förslaget medför ingen förändring av kost- naderna för föräldraförsäkringen. Förslaget medför ändringar i 4 kap. 3 § AFL. 8.11Barndagar och barnledighet införs Utredningens förslag: En ny föräldrapenningförmån – barn- dagar – införs i föräldraförsäkringen. En förälder till barn som har fyllt men inte har rätt till tillfällig föräldra- penning per förälder och år när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med vård av barn eller för besök i barns förskola, skola eller fritidshem (barndagar). Barndagar är inte möjliga att överföra mellan åren eller mellan föräldrar. Barnets föräldrar har möjlighet att ta ut barndagarna . Dagarna skall kunna tas ut som hel förmån. En ny rätt till ledighet för vård av barn införs också i föräldra- ledighetslagen barnledighet. En förälder har rätt till ledighet enligt föräldraledighetslagen för vård av barn föräldern har barn som fyllt men inte . Föräldern har rätt att ta ut ledigheten i form av hel ledig- het. Kvalifikationstid krävs i anställningen. Dessutom införs en rätt till ledighet för de som föräldern har rätt till enligt AFL. Arbetstagare som byter anställning har rätt till barnledighet i den nya anställningen endast i den mån han eller hon inte redan har tagit ut sådan ledighet. Utredningens bedömning: En förälder till barn som om- fattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade som avstår från förvärvsarbete omfattas av förslaget enligt vad som sagts, men bibehåller sin mer omfattande rätt till tillfällig föräldrapenning i form av kontakt- dagar för de ändamål som anges särskilt i 4 kap. 10 § AFL. Reglerna innebar att per barn och år för barn mellan fyra och inom den tillfälliga föräldrapenningen gavs till föräldrar som avstod från förvärvsarbete i samband med för- äldrautbildning, besök i barns förskola, skola eller fritidsverk- samhet (prop.1984/85:78 och bet. 1984/85:SfU10, rskr. 1984/85:96). De avskaffades i samband med budgetsaneringen på grund av det statsfinansiellt ansträngda läget 1994/95:150, bet. 1994/95:fiU20, rskr. 1994/95:448). Kontakt- dagarna infördes på nytt inom ramen för den tillfälliga föräldra- penningen (prop. 2000/01:44) för att sedan åter upphöra att gälla (prop. Föräldrar till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, har dock kvar en mer omfattande rätt till kontaktdagar (proposition 1994/95:150 bil 5). Uttagsperioden för dem sträcker sig från barnets födelse tills barnet har fyllt . Antalet dagar är högst tio per barn och år. Dessa föräldrar har rätt att avstå från förvärvsarbete för av tre i 4 kap. 10 § tredje stycket AFL angivna ändamål. Enligt utredningens uppfattning är det angeläget att komplettera förslaget om en ny och begränsad tidsram för nyttjande av för- äldrapenning för barn med ett förslag om att återinföra en rätt för föräldern till ledighet från förvärvsarbete för samtliga barn som har uppnått en ålder av . Det är angeläget att föräldrar får tillfälle att medverka i förskola och skola. Det är också positivt för både barn och föräldrar att föräldrarna får insikt i barnets vardag. Det ger en ömsesidig trygghet och möjlighet att bearbeta eventuella problem. Utredningen föreslår att det åter förs in en förmån inom den tillfälliga föräldraförsäkringen med rätt till uttag och ersättning för föräldrar enligt föräldraförsäkringen. Förmånen har en delvis ny karaktär. För att svara bättre mot dagens krav bör dagarna också få en mer modern framtoning. Förmånen skall därför benämnas barn- dagar. Rätten till barndagar skall gälla för alla barn från det barnet har fyllt tills det fyller . Rätten till barndagar tar vid då rätten till föräldrapenning med anledning av barns födelse upphör och varar för de flesta barn fram till barnet avslutat tredje klass i skolan. Behovet av barndagar bedöms vara störst i dessa åldrar. I stort sett är förmånen uppbyggd på samma sätt som de tidigare kontaktdagarna. Enligt utredningens mening bör det dock finnas utrymme för att ta ut dagar även i de fall föräldern avstår från förvärvsarbete för att vårda barnet. Till skillnad från kontakt- dagarna, som kunde ta ut i samband med föräldrautbildning, besök i barns förskola, skola eller fritidsverksamhet, skall barndagarna även kunna tas ut av en förälder för att kunna vara hemma och vårda ett barn. Utredningen har övervägt om dagarna skulle kunna tas ut som eller del av dag och stannat för att endast hel förmån skall kunna nyttjas. Det är framför allt av administrativa skäl som det inte bör vara möjligt att nyttja del av förmånen. Det skall inte finnas möjlighet att spara barndagar mellan åren utan en förälder har rätt till ersättning utan rätt att överföra dagar till kommande år. Detta oavsett hur många barn det finns i familjen. Föräldrarna ska ha möjlighet att ta ut barndagar men inte ha möjlighet att överlåta dagar till varandra. Förmånen omfattar alla typer av förvärvsarbetande; såväl an- ställda som egenföretagare. Även en förälder till barn som omfattas av 1 § LSS som avstår från förvärvsarbete ges rätt till barndagar enligt vad sagts, men bibehåller sin mer omfattande rätt till tillfällig föräldra- penning i form av kontaktdagar för de ändamål som anges särskilt i lagen. Dessa får med utredningens förslag om barndagar ett extra stöd eftersom de i viss mån är kompenserade för det behov som barndagarna ska täcka. Utredningen har övervägt om inte samtliga dagar borde få en och samma benämning. Namnet kontaktdagar är dock etablerat inom den nämnda gruppen. Vid kontakt med framkom även att de önskar bibehålla benämningen kontaktdagar. Orsaken anges vara att en ändring kan medföra oklarheter och uppfattas som att förmånen förändrats. Benämningen kontaktdagar bibehålls därför oförändrat. För en förälder till ett adopterat barn gäller bestämmelserna i tillämpliga delar. I de allra flesta fall är de barn som adopteras inte äldre än att även en adoptivförälder har möjlighet att ta ut barndagar. Gruppen får därmed anses tillgodosedd. Några särregler föreslås inte. Enligt 4 § föräldraledighetslagen (1995:584) har en kvinnlig arbets- tagare oavsett om hon uppbär föräldrapenning eller inte rätt till hel ledighet i samband med sitt barns födelse under en samman- hängande tid före den beräknade tiden för förlossningen och efter förlossningen (mammaledighet). Om hon inte är ledig på annan grund skall av denna ledighet vara obligatoriska före eller efter förlossningen. Rätten till ledighet efter förlossningen är inte beroende av att kvinnan vårdar barnet. Enligt 5 § andra stycket samma lag har en förälder rätt till hel ledighet medan föräldern får hel föräldrapenning enligt 4 kap. AFL. då en förälder får tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels föräldrapenning har föräldern, enligt 6 §, rätt till förkortning av normal arbetstid i motsvarande mån. Oavsett om en förälder uppbär föräldrapenning har han eller hon, enligt 7 §, rätt till förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel för vård av ett barn som inte fyllt eller som är äldre än så men inte har avslutat sitt första skolår. Med normal arbetstid menas den arbetstid som är normal inom den bransch eller på den arbetsplats där arbetstagaren är anställd.