sou · GTB330 · 2006-01-01 00:00:00 — Med anledning av uttalande samt det be- gränsade antalet aktörer som för byggfelsförsäkringar och att det från vissa håll i branschen framförts att det är nödvändigt med ett gemensamt försäkringsbelopp finns det enligt min mening inte tillräckligt underlag för att ta bort möjligheten att i villkoren begränsa ansvaret till ett gemensamt försäkringsbelopp. Jag anser således – trots att det kan vara till nackdel för försäkringstagaren – att det fortfarande kan finnas skäl att behålla möjligheten beträff- ande det gemensamma försäkringsbeloppet. I sammanhanget har jag även beaktat att en annan regel kan medföra den konsekvensen att än färre aktörer än väljer att föra byggfelsförsäkringar. Till skillnad från andra försäkringar som har en löptid har en byggfelsförsäkring en löptid . En så lång försäk- ringstid innebär i sig större risker än om försäkringen skulle tecknas åt gången. Ett alternativ skulle kunna vara att möjligheten till gemensamt försäkringsbelopp skall hänföra sig till än , t.ex. till . Det är i sammanhanget viktigt att detta förhållande inte leder till att premierna höjs. Jag föreslår dock inte någon ändring i detta avseende. Min bedömning: Det är ett flertal faktorer och skiftande förhållanden som påverkar storleken på premien. Någon möjlighet att reglera frågan hur försäkringspremien skall beräknas finns därför enligt min mening inte. Lagen om byggfelsförsäkring innehåller inte några bestämmelser om försäkringspremiens storlek. Enligt direktiven för utredningen skall jag belysa faktorer av betydelse för försäkringspremiens storlek. I förarbetena till lagen om byggfelsförsäkring (prop. 1992/93:121 s. 17) framhölls att förhållandena vid de risk- bedömningar som försäkringsbolagen skulle behöva göra torde Utvärdering, överväganden och förslag variera mellan olika byggprojekt, inte minst med avseende på projektets omfattning, vald byggteknik samt byggherrars och entreprenörers yrkeskunnande och ekonomiska förmåga. Till bilden hörde också att konkurrensen mellan olika försäkringsgivare skulle komma att påverka premiesättningen. Utredningen har inte sådana uppgifter att det är möjligt att redovisa en exakt uppgift om storleken på premiekostnaden. Den bild som försäkringsbolagen har givit är att premien var högre när försäkringen introducerades – siffran 1 - av produktionskostnaden har nämnts – och att den genomsnittliga premien för flerbostadshus ligger någonstans mellan av produktionskostnaden. Ett antal faktorer påverkar premien. Premien kan därför enligt uppgift variera och uppgå till en högre procentsats än den nämnda. Även en något lägre procentsats kan förekomma. Av uppgifter från branschen framgår att premien för en bygg- felsförsäkring sätts efter en riskbedömning, varvid projektets omfattning är en viktig faktor. Utgångspunkten för försäkrings- premien är att den utgör en procentsats av produktionskostnaden. Även andra faktorer än produktionskostnaden har dock betydelse vid den riskbedömning som sker. Entreprenörens/entrepre- nörernas solvens och garantitidens längd är viktiga i samman- hanget. självrisk har också betydelse för premiens storlek. Försäkringsbolagen gör även en teknisk bedömning utifrån rit- ningar och tekniska beskrivningar. Experimentbyggen är en faktor som påverkar premien uppåt. Inte något försäkringsbolag tillämpar en särskild kvalitetsklassning. Däremot kan användandet av ett särskilt kvalitetssystem i ett byggprojektet enligt uppgift vara en faktor som påverkar premien positivt. I sammanhanget vill jag peka på att AB 04 lägger ökad vikt vid kvalitets- och miljöfrågor. Bl.a. finns en bestämmelse om att en besiktningsman får förlänga garantitiden för arbetet i fråga om åtagande enligt den avtalade kvalitetsplanen eller miljöplanen inte har utförts och dokumenterats och särskilda skäl föreligger (AB 04 kap. 4 § 9). Premien för en byggfelsförsäkring skall erläggas före byggstart. Det är en mängd faktorer som påverkar premiens storlek. Innan avtal träffas mellan ett försäkringsbolag och en tilltänkt försäk- ringstagare offererar försäkringsgivaren efter en ansökan en bygg- felsförsäkring. En försäkringstagare har möjlighet att begära offert Utvärdering, överväganden och förslag på en byggfelsförsäkring hos olika försäkringsbolag. En viss kon- kurrens förekommer således. Någon anledning att reglera frågan hur försäkringspremien skall beräknas finns enligt min mening inte. En nackdel i sammanhanget är att det är relativt få försäkringsbolag som marknadsför byggfels- försäkringar. Fler aktörer på marknaden skulle enligt min mening öka konkurrensen och därmed kunna påverka premiesättningen. Jag kan dock inte se vilka åtgärder som skulle kunna bidra till ett ökat antal aktörer på marknaden. Något förslag i detta avseende har jag därför inte. 9.11Vissa andra försäkringar som fastighetsägare tecknar Min bedömning: Även fortsättningsvis bör det finnas möjlighet att i försäkringsvillkoren för en byggfelsförsäkring få undanta skador som normalt täcks av andra försäkringar. En byggfelsförsäkring behöver inte omfatta skador som normalt täcks av andra försäkringar. Som exempel nämns i lagen (från ) fastighetsförsäkring, maskinförsäkring eller villa- försäkring. Skälet till att regeln infördes var att byggfelsförsäkringen annars skulle täcka skador som omfattas av fastighetsägarens sedvanliga försäkringar. En sådan dubbelförsäkring skulle enligt flera remiss- instanser medföra avsevärt högre för byggfelsförsäkringen – så höga att försäkringen i praktiken skulle bli omöjlig att meddela. Stora problem skulle dessutom uppkomma på återkravs- sidan (prop. 1992/93:121 s. 20). I förarbetena framhölls att det är angeläget att premien för byggfelsförsäkringen hålls på så låg nivå som möjligt. pekade man på att en regel som medgav undantag för skador som kan täckas av andra försäkringar, innebar risker för att skyddet för de boende till viss del skulle kunna urholkas. Risken för att ägaren skulle låta bli att teckna sedvanliga försäkringar för fastigheten framstod dock som mycket liten. Av ovan nämnda skäl ansågs det inte att en byggfelsförsäkring skulle behöva omfatta skador på byggnaden som normalt täcks av andra försäkringar såsom fastighetsförsäkring, maskinförsäkring och allriskförsäkring. Även efter lagändringarna finns det möjlighet att i Utvärdering, överväganden och förslag villkoren för en byggfelsförsäkring göra undantag för skador som normalt ersätts genom andra försäkringar. Skälet till ställnings- tagandet var att premierna för byggfelsförsäkringen annars riskera- de att höjas. (SOU 2000:110 s. 287 f.) ansåg, liksom (SOU 1997:177 s. 299 f.), att uttrycks- sättet i lagen skulle vara mer precist och medge undantag endast för skador som normalt omfattas av vissa särskilt angivna försäkringar. Utredningarna föreslog därför att det i lagen skulle tas in en ut- tömmande uppräkning av de försäkringstyper, nämligen fastighets- villa- och maskinförsäkringar, vilka enligt utredningarna är så vedertagna att risken för att de ändrar karaktär är liten. I propositionen om stärkt konsumentskydd vid småhusbyggande (prop. 2003/04:45 s. 102) gjordes invändning mot utredningens resonemang och det framhölls att försäkringsvillkoren för de aktu- ella försäkringstyperna alltmera skiljer sig åt mellan olika bolag. Vidare uttalades att det är långt ifrån säkert att innebörden i begrepp som fastighetsförsäkring eller villaförsäkring kommer att vara densamma . Det kunde antas att utvecklingen mot olika försäkringstyper skulle fortsätta i och med att utländska försäkringsbolag etablerar sig i eller säljer försäkringar här. Utredningens förslag i detta avseende genomfördes därför inte. Sammanfattningsvis ansågs det att den nuvarande bestämmelsen om att skador som täcks av andra försäkringar får undantas från en byggfelsförsäkring borde gälla även fortsättningsvis och att uppräkningen inte skulle vara uttömmande. Jag anser inte att det i ovan nämnda frågor finns skäl att nu göra en annan bedömning än de som gjordes i samband med lag- ändringarna . 9.12Återkravsrätten och samordningen med övrigt försäkringsskydd Min bedömning: Dagens regelsystem synes väl utformat för att tillgodose önskemålet att ansvaret för fel och skador skall stanna hos den eller de som faktiskt kan förebygga fel eller skador. täcker byggfelsförsäkringen sådana fel och skador som inte omfattas av entreprenörens ansvar eller av fastighets- försäkring e.dyl. Med lagens konstruktion finns ett visst men ändå begränsat dubbelt försäkringsskydd. Utvärdering, överväganden och förslag Den förlängda garantitiden för arbetsprestationer i AB 04 innebär tillsammans med ett villkor om att försäkringen inte gäller kostnader för fel och skador som omfattas av ett lämnat garantiåtagande, att tillämpningsområdet för lagen om byggfels- försäkring kommer att minska. Beträffande arbetsprestationer kommer i stället entreprenörens ansvar att öka. Den utökade garantitiden för arbetsprestationer i AB 04 kan innebära ökad risk för tvister om ett fel eller en skada omfattas av en lämnad garanti. Jag har därför övervägt om det bör införas en regel om att en försäkringsgivare skall betala ut ersättning ur en byggfelsförsäkring, när det är tvist om ett fel eller en skada omfattas av en lämnad garanti. Någon sådan regel föreslår jag dock inte. Samordningen med övrigt försäkringsskydd Enligt direktiven omfattar mitt uppdrag att belysa samordningen med övrigt försäkringsskydd. Av betydelse för den frågan är vilka försäkringar som tecknas i samband med byggnation. Väsentligt är också om systemet innebär att fel eller skador blir dubbel- försäkrade eller med andra ord att samma risk försäkras . Flera försäkringar för samma risk innebär att flera betalas för risken. I sammanhanget har det också betydelse vilka undantag för skador som villkoren i en byggfelsförsäkring kan innehålla och vilka regler om återkrav som finns i lagen om byggfelsförsäkring. Regler om undantag eller återkrav kan medföra att effekterna av ett eventuellt dubbelt försäkringsskydd minskar eller upphör. Sådana regler kan också ha betydelse för byggfels- försäkringens användningsområde. I detta kapitel skall jag belysa ovanstående frågor. Jag kommer först att redogöra för vilka försäkringar som kan tecknas i samband med byggnation och om fel eller skador om- fattas av respektive försäkring. Därefter kommer jag att redogöra för de begränsningar i byggfelsförsäkringens tillämpningsområde som kan avtalas och de möjligheter som finns för försäkrings- Utvärdering, överväganden och förslag bolagen att återkräva en utgiven ersättning. I avsnittet därefter (9.12.4) sammanfattar jag i en tabell (I) de två föregående av- snitten. Avsnittet innehåller också en skiss (II) med vilken jag vill belysa byggfelsförsäkringens tillämpningsområde när hänsyn har tagits till de undantag som kan göras från försäkringen och de villkor som en byggfelsförsäkring får respektive skall innehålla. Sist i kapitlet redogör jag för min bedömning av i vilken omfattning fel eller skador är dubbelförsäkrade och om regelsystemet bör för- ändras. I det sammanhanget kommer jag också att diskutera frågan om det till följd av den i AB 04 förlängda garantitiden för arbets- prestationer, finns skäl att justera reglerna om undantag för garantiåtagande. Situationen beträffande dubbelförsäkringar på byggmarknaden har belysts i en studie av , Dubbelförsäkringsutred- ning, . I studien anges sammanfattningsvis att byggfelsförsäkringen har ett utomordentligt smalt användnings- område. Det uttalades också att premienivåerna avspeglade någon- ting helt annat. 9.12.2Risktäckning genom försäkring m.m. För de som är inblandade i ett byggprojekt liksom för en ägare av en byggnad finns det ett intresse av att skydda sig mot fel och skador och mot att en ansvarig inte kan fullgöra sina skyldigheter. Även de boende har ett starkt intresse av att fel eller skador inte uppstår i deras boendemiljö och om så skulle inträffa att felen eller skadorna omgående åtgärdas. I kapitel 7 har jag redogjort för försäkringsskydd och säkerheter vid sidan av byggfelsförsäkringen som olika aktörer kan teckna. Jag skall nu översiktligt redogöra för vilket skydd de olika försäkringarna ger. För en entreprenör finns det i princip inte möjlighet att teckna en försäkring mot sina egna fel. Däremot erbjuder marknaden för- säkringar för skador. Försäkringar för skador i samband med en entreprenad tecknas i allmänhet på årsbasis. Vid riktigt stora byggprojekt förekommer det även att försäkringar tecknas för projektet. Utvärdering, överväganden och förslag Enligt standardvillkoren skall entreprenören teckna en allrisk- försäkring för skador på entreprenaden och en ansvarsförsäkring för entreprenadverksamhet. Enligt 04 skall försäkringarna gälla och under från entreprenadens godkännande. Detsamma gäller enligt AB 92 och ABT 94 med den skillnaden att en ansvarsförsäkring enligt villkoren skall tecknas för entreprenad- och garantitid. Enligt 04 gäller det en garantitid för arbetsprestationer. Den förlängda garantitiden för arbetsprestationer har dock inte, enligt branschvillkoren medfört krav på en försäkring under den förlängda garantitiden. Enligt de Allmänna bestämmelserna för konsultuppdrag, ABK 96, skall konsulten ha handlingar och datamedia som förvaras hos honom eller henne försäkrade till betryggande belopp. Enligt be- stämmelserna skall konsulten också – om inte annat har avtalats – teckna och ha en konsultansvarsförsäkring med ett försäkringsbelopp som motsvarar avtalat skadeståndsansvar. Något krav på en byggherre att teckna en försäkring avseende byggnaden eller byggnadsarbetena finns inte enligt de allmänna branschbestämmelserna. Däremot finns det ett sådant krav enligt lagen om byggfelsförsäkring. En tecknad byggfelsförsäkring är en objektförsäkring och den följer byggnaden. Byggfelsförsäkringen omfattar fel och skador som visar sig och anmäls från en av försäkringsgivaren angiven besiktning.8 En byggfelsförsäkring tecknas inte på årsbasis. Såvitt utredningen kunnat få fram finns det inte någon för- säkring mot sådana regressanspråk som ett försäkringsbolag kan ha på grund av lagen om byggfelsförsäkring. En tecknad allrisk- försäkring med förlängd giltighetstid ger dock skydd för skador på entreprenaden vid återkrav. Utöver ovan nämnda försäkringar erbjuder marknaden ytter- ligare försäkringar. Här kan nämnas en försäkring för reparation-, om- och tillbyggnad, den s.k. ROT-försäkringen. ROT- försäkringen är en allriskförsäkring för befintlig egendom. Den är ett komplement till entreprenörens ansvarsförsäkring. En sådan försäkring kan tecknas separat men ingår i vissa fall i en allriskförsäkring. Marknaden erbjuder även möjlighet för en entre- prenör att teckna en allriskförsäkring med förlängd giltighetstid. Det finns även möjlighet för en entreprenör att komplettera en all- 3 § lagen om byggfelsförsäkring i dess lydelse efter . Utvärdering, överväganden och förslag riskförsäkring genom att teckna en tilläggsförsäkring för åtkomst- och återställandekostnader. För att byggherren skall kunna skydda sig mot att entreprenören inte fullgör sina åtagande kan kontraktshandlingarna föreskriva att entreprenören (och för övrigt även byggherren) skall ställa säker- het för sina förpliktelser. I standardavtalen regleras vilket belopp en av entreprenören (respektive beställaren) ställd säkerhet bör uppgå till. En ställd säkerhet kan tas i anspråk för bland annat kostnader för fel och skador . Därutöver tecknar ägare till bostadsbyggnader på årsbasis regelmässigt fastighets- eller villaförsäkring. Det är möjligt och för övrigt även vanligt att flera försäkringar löper parallellt. Frågan som jag behandlar nedan är om detta inne- bär att fel och skador försäkras dubbelt eller om försäkrings- skyddet kan anses samordnat genom bl.a. reglerna om återkravs- rätt. Redan nu kan jag dock slå fast att det inte finns en samordning på så sätt att det går att teckna såväl allrisk- eller ansvarsförsäkring för entreprenadverksamhet, byggfelsförsäkring och fastighetsför- säkring hos en och samma försäkringsgivare. Skälet till detta är att det inte finns en försäkringsgivare som för samtliga nämnda försäkringar. 9.12.3Återkravsrätten och ersättning enligt garanti m.m. Syftet med lagen om byggfelsförsäkring är ytterst att vara ett skydd för boende mot ohälsa på grund av byggfel. Syftet med lagen är däremot inte att det slutliga ansvaret för fel och skador skall flyttas från entreprenörer, materialleverantörer och andra till försäkrings- bolag. I samband med lagens tillkomst framhölls vikten av att regelsystemet skulle bidra till att ansvaret för kvaliteten i byggandet skulle ökas och upprätthållas. Ansvaret skulle därför i så hög utsträckning som möjligt slutligt åvila entreprenörer, materialleve- rantörer och andra och inte byggfelsförsäkringen. I 8 § i lagen finns därför en bestämmelse om att en byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att en försäkringsgivare som betalt ersättning på grund av byggfelsförsäkringen kan återkräva utgiven ersättning från den som är ersättningsskyldig med anledning av felet eller skadan. I förarbetena till lagen om byggfelsförsäkring framhölls att en regel Utvärdering, överväganden och förslag om återkrav för försäkringsbolagen kan komma i konflikt med önskemålet att undvika dubbelförsäkring. En bestämmelse om återkrav skulle kunna medföra risk för att entreprenörer m.fl. i ökad utsträckning skulle känna behov av att i sin tur skydda sig med försäkringar (prop. 1992/93:121 s. 26). En byggfelsförsäkring får också innehålla villkor om att det i första hand är den som har lämnat en garanti som skall svara för fel eller skador. Bestämmelsen om detta finns i 6 § i lagen om byggfels- försäkring. Där anges det att en byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att kostnader för fel eller skador som omfattas av en lämnad garanti ersätts endast om det visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande. Bestämmelsen kom till sedan det förts fram att parterna i byggprocessen i allmänhet är angelägna om att i första hand själva reglera frågan om fel eller brister som uppträder . Det skulle störa parternas relationer om ett försäkringsbolag betalade ut ersättning och vidtog åtgärder för återkrav innan parterna har getts möjlighet att reglera frågan själva. I samtliga försäkringsbolags villkor för flerbostadshus finns det bestämmelser om att byggfelsförsäkringen inte gäller fel eller skador som omfattas av ett garantiåtagande såvida det inte visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande. är tillämpningsområdet för en byggfelsförsäkring således begränsat. För att den skall kunna tas i anspråk för flerbostadshus krävs det att det är fråga om fel eller skador som inte omfattas av en lämnad garanti eller att byggnadens ägare visar att den ansvarige på grund av konkurs eller annan anledning inte kan fullgöra sitt åtagande. Undantag för andra försäkringar Från en byggfelsförsäkring får i villkoren undantas fel och skador som normalt täcks av andra försäkringar, exempelvis fastighetsför- säkring, maskinförsäkring eller villaförsäkring (2 § andra stycket). Utvärdering, överväganden och förslag 9.12.4Illustrationer och sammanfattning av regelsystemet Jag skall med en tabell (I) åskådliggöra vilka försäkringar eller dylikt som tecknas för fel och skador respektive ansvarstiden samt vilka begränsningar som får eller skall göras i villkoren för en byggfelsförsäkring. Jag skall också i en skiss (II) försöka åskådliggöra byggfelsförsäkringens tillämpningsområde när hänsyn har tagits till de undantag som kan göras från försäkringen och de villkor som en byggfelsförsäkring får respektive skall innehålla. Se tabell (I) och skiss (II) nedan. I tabellen, skissen och redogörelsen används beteckningarna fel och skador även om det inte är helt rättvisande, eftersom begreppen kan skilja sig åt enligt branschvillkoren och lagen om byggfelsförsäkring. Jag har redogjort för vilka fel och skador som en entreprenör ansvarar och vilka fel och skador som en byggfelsförsäkring omfattar. Av den redovisningen framgår att den försäkringsmässiga bedömningen av om ett fel föreligger grundar sig på ett fackmässighetskriterium medan branschavtalen grundar sig på vad som är ett kontraktsmässigt fel. Av tidigare redovisning framgår också bl.a. att en entreprenör enligt de allmänna bestämmelserna svarar för väsentliga fel som visar sig efter utgången av garantitiden om felet visas ha sin grund i vårdslöshet av entreprenören samt för skador till följd av sådana fel. Något sådant väsentlighetskrav gäller inte enligt lagen om byggfelsförsäkring. De skador som omfattas av en allriskförsäkring med förlängd giltighetstid knyter an till det ansvar som en entre- prenör har enligt AB 92 eller AB 04. Utvärdering, överväganden och förslag 9.12.4.2Parallella försäkringar och begränsningar i byggfelsförsäkringens tillämpningsområde Försäkringar m.m. som kan löpa parallellt under garantitid respektive ansvarstid (I) Ställd säkerhet enligt kap. 6 § 21 i AB 04 Byggfelsförsäkring 1 och 3 (från entreprenadens godkännande [AB 04]) Tilläggsförsäkring för åtkomst- och återställandekostnader (från entreprenadens godkännande [AB 04]) Byggfelsförsäkring1, 2 och 3 Entreprenörens allriskförsäkring med förlängd giltighetstid Tilläggsförsäkring för åtkomst- och återställandekostnader Byggfelsförsäkring 2 och 3 Utvärdering, överväganden och förslag Begränsningar i byggfelsförsäkringens tillämpningsområde Byggfelsförsäkringen får innehålla villkor om att kostnader för fel och skador som omfattas av en lämnad garanti ersätts endast om det visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande eller i fråga om småhus att åtagandet inte kan fullgörs eller kan väntas bli fullgjort inom skälig tid. Byggfelsförsäkringen får innehålla villkor om att den inte omfattar skador som normalt täcks av andra försäkringar, exempelvis fastighetsförsäkring, maskinförsäkring eller villaförsäkring. Samtliga bolag som för byggfelsförsäkring har i sina villkor undantag för nämnda försäkringar eller särskilt angivna skadehändelser som täcks av sådana försäkringar. Byggfelsförsäkringen skall innehålla villkor om att försäkringsgivaren övertar rätten att återkräva ersättning från den som är ersättningsskyldig med anledning av felet. Med tabellen ovan har jag försökt att illustrera vilka försäkringar m.m. som kan tecknas för olika perioder och vilka begränsningar som får eller skall göras i villkoren för en byggfelsförsäkring. Av tabellen framgår bl.a. följande beträffande fel. I princip finns det inte någon möjlighet för en entreprenör att teckna en försäkring för sina egna fel vare sig för garantitiden eller för reste- rande ansvarstid. En konsultansvarsförsäkring gäller även och den innebär att en konsult försäkrar sig mot sin egen vårdslöshet. (Liman, Entreprenad och konsulträtt, 6 uppl., Utvärdering, överväganden och förslag 2002, s. 205). Även en enligt överenskommelse av entreprenören ställd säkerhet kan tas i anspråk för fel . I fråga om skador på entreprenaden finns det däremot möjligheter att teckna ett försäkringsskydd. Entrepre- nören har möjligheter och om så överenskommits även skyldig- heter att teckna allriskförsäkring för skador på entreprenaden un- der entreprenadtiden och från entreprenadens godkännande. Detsamma gäller beträffande ansvarsförsäkring för entreprenad- verksamhet. Det finns även möjlighet att teckna ROT-försäkring som då avser skador på en befintlig byggnad. Marknaden erbjuder också möjlighet till tilläggsförsäkring för åtkomst och åter- ställandekostnader (även benämnd lokaliserings- och friläggnings- kostnader). Beträffande skador på grund av fel som visar sig efter garanti- tidens utgång kan det finnas vissa möjligheter att teckna allrisk- försäkring med förlängd giltighetstid och tilläggsförsäkring för åtkomst- och återställandekostnader. Därutöver tecknar byggnadens ägare fastighetsförsäkring eller villaförsäkring. 9.12.4.3Byggfelsförsäkringens faktiska användningsområde (II)