sou · GTB372 · 2006-01-01 00:00:00 — Sedan den skärpta lagstiftningen om narkotika i trafiken infördes har antalet anmälningar om misstanke om rattfylleri under påverkan av narkotika ökat , se tabell. Metodiken för denna kontroll är under stark utveckling, och därför går det inte att dra några långtgående slutsatser av denna kraftiga ökning. En stor andel av drograttfylleristerna har också gjort sig skyldiga till andra brott. En granskning av 280 drograttfylleridomar vid nio tingsrätter visar att det i 272 fall () också fanns andra 7Regeringen, Kommittédirektiv – Utökad användning av alkolås m.m. (Dir. 2004:135). 8Brottsförebyggande rådet, Kriminalstatistik 2003, 2004, s. 235. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser brott med i åtalet. Av dessa handlade 229 fall om narkotikabrott och 53 fall om trafikbrott.9 5.2.3Självrapporterat rattfylleri hur många och vilka kör rattonyktra Självrapporterat rattfylleri använts också som mått på förekomsten av alkohol i trafiken. I trafiksäkerhetsenkät upp- ger av männen och av kvinnorna att de hade kört bil efter att ha druckit alkohol utöver lättöl de senaste 12 månaderna.10 Hur stor andel av dessa som då haft i blodet är svårt att bedöma. I samma enkät uppger en fem-tedel i de yngre åldergrupperna att de åkt med i ett fordon där föraren varit påverkad av alkohol. av männen i ålders- gruppen 25 uppger att de kört bil efter att ha druckit alkohol utöver lättöl. I en studie i uppgav av de tillfrågade att de kört alkohol- påverkade, graden av påverkan framgår dock inte.11 NTF i län genomförde en enkät angående alkohol och trafik bland studenter på . Enkäten besvarades av 166 elever, 98 kvinnliga och 68 manliga. De 166 en- kätsvaren visar att 14 kvinnliga och 25 manliga studenter (totalt ) uppger att de kört alkoholpåverkade. Det innebär att av de kvinnliga och av de manliga studenterna enligt egen uppgift kört med alkohol i kroppen. 77 av studenterna () uppger att de åkt med någon de misstänker eller vet varit alkoholpåverkad.12 En viktig fråga är hur stor andel av resorna med rattonyktra förare som görs av förare som är alkoholberoende eller alkohol- missbrukare och hur många opålitliga i nykterhetshänseende som då och då kör onyktra i trafiken. Några uppgifter om detta finns inte och går inte att enkelt få fram genom polisens kontroller. 9Agge, , , , ,. Drograttfylleri – brottet, rätt- skipningen och vår trafiksäkerhet, 2005, s. 20 10Warnemo, , Trafiksäkerhet. Resultat års trafiksäkerhetsenkät, publikation 2004:45. 11Karlsson , Hvitfeldt , Romelsjö , The association between drinking habits, socio-economic status and drinking and driving in County, I: , , Drunk driving: a study of psychosocial, and health factors, focusing on young and middle-aged men in a metropolitan area, 1999. 12NTF i län, enkätundersökning bland elever på 2004. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser Totalt beräknar man att det i finns 300 000 till 400 000 personer som har allvarliga alkoholproblem (alkoholberoende eller alkoholmissbrukare).13 Hur många av dessa som har tillgång till bil och hur ofta de kör alkoholpåverkade finns det inga uppgifter om. 5.3Rattfylleriets konsekvenser (se även bilaga 7) 5.3.1Rattfylleriets konsekvenser bedömt utifrån obduktionsresultat till slutet av 1990- talet gjordes bedömningen att de alkoholrelaterade dödsfallen i trafiken minskade. En indikation på detta var att andelen av de obducerade personbilsförarna som hade alkohol i blodet (över ) minskade från en högsta nivå på drygt 30 pro- cent till åren 1997 1999. Dessa uppgifter är dock något osäkra. Andel av alla omkomna obducerade Andel av obducerade personbils- förare med > alkohol ca 1/3 i blodet som inte haft körkort Av de personbilsförare som dog 2003 obduce- rades . Av dessa hade alkohol i blodet.14 har andelen successivt ökat, se tabell. Av de personbilsförare som dödats i trafiken 2002 och som enligt obduktion hade alkohol i blodet (över ) saknade ca 1/3 körkort.15 Rättskemiska laboratoriet i tillämpar en säkerhets- marginal på vid upp till och 13Källa: , . 14Vägverket, Alkohol, droger och trafik, 2004, s. 10. 15I de fall där körkortsstatus kunnat identifieras hade gällande behörighet medan 21procent helt saknade körkort, hade återkallat körkort vid tiden för olyckan. , , Alkoholpåverkade personbilsförare inblandade i dödsolyckor, 2002, Väg- verket publikation 2004:161, 2004, s. 5 och 10. Djupstudier av dödsolyckor i tre södra regioner 1997–2003 av alla trafikdödade har verifierat samband med alkohol och droger i trafiken. Till detta ska läggas ett bortfall som är svårt att bedöma. Nästan hälften () av omkomna påverkade bilförare var . av omkomna bilförare med alkohol eller droger i blodet var män. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser upp till för blodprov som analyseras avseende alko- hol.16 Det finns metodtekniska problem. Ett sådant är att om den döde överlever minskar alkoholkoncentrationen i blodet relativt snabbt. Alkoholhalten i blodet sjunker även vid blodtransfusioner. De statistiska uppgifterna är därför relevanta endast för de personer som omkommit direkt i samband med olyckan. Uppgifter om tidpunkten för dödsfallet och olyckstidpunkt saknas i allmän- het. över dödsolyckor i de tre södra regionerna 1997 2003 (av alla dödsolyckor i landet) visar att andelen dödsolyckor som varit alkohol- eller drogrela- terade ökat från 2003. Till detta ska läggas ett bortfall som är mycket svårt att bedöma.17 Antalet döds- olyckor totalt har minskat medan de alkohol- eller drogrelaterade dödsolyckorna inte minskat i motsvarande grad. Därmed har den relativa andelen trafikdödade med samband till alkohol- eller drogpåverkan ökat. I denna djupstudierapport definieras alkoholrelaterade olyckor som olyckor där blodalkoholkoncentrationen för obducerade förare varit över (över ). Nästan hälf- ten () av de obducerade påverkade bilförarna var . Det är värt att notera att alko- hol och droger i trafiken och dålig bilbältesanvändning är ett typiskt ungdoms- problem utan även gäller unga vuxna. Studien visar att problem- en med alkohol eller droger i trafiken är ungefär lika stora från 18 till . Det är först efter att man fyllt som problemen minskar med ökande ålder. Värt att notera är även att utlands- födda i betydligt mindre utsträck- ning är inblandade i alkohol- eller 16Muntlig uppgift från , Rättskemiska laboratoriet, . 17Artebranth , , Norrgård , Strandroth . Bilbältesanvändning och förekomst av alkohol och droger i dödsolyckor. Fördjupad analys av dödsolyckor i åren 1997 2003. publikation 2005:69, 2005. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser Det kan beror på att många av dessa är muslimer. I åldersgruppen 20 var av dem som omkom i motorfordon alkohol- eller drogpåverkade förare eller passagerare i fordon som körts av påverkad förare. Var tredje omkommen 20 29-åring i bil har avlidit i olyckor som inträffat , främst koncentrerat . Av dessa hade inte använt bälte och dog i alkohol- eller drogrelaterade olyckor. En analys gällande av dödade förare 18 visar att satt i en bil som motsvarade medelbilens krocksäker- hetsnivå, medan så stor andel som satt i en bil som var säkrare än medelbilen.18 Det tycks som om dessa ungdomar har dött i sina föräldrars fordon. Så extremt stor andel som av de dödade bilförarna med alkohol- eller droger i blodet var män. Tidigare studier brukar ange , vilket tyder på att männen i allt högre ut- sträckning står för de alkoholrelaterade olyckorna. Enligt resvane- undersökningen, RES, svarar män som bilförare för av trafikarbetet. Det förklarar en del av skillnaden mellan män och kvinnor. Av de personbilsförare i åldersgruppen 15 som dödades i trafikolyckor hade alkohol i blodet, jämfört med året innan.19 Förare av mopeder och motor- cyklar var de förarkategorier sett över hela landet som 1999 hade högst andel med alkohol i blodet av obducerade omkomna förare.20 För av de obducerade moped och motorcykelförarna var alkoholhalten i blodet över . Resultat från Väg- verket region väst pekar på en betydligt lägre andel. Åren 1997 2003 var av MC-förarna påverkade och 16 pro- cent av mopedförarna. Av de omkomna förarna med alkohol i blodet enligt obduktion 2002 var förare av personbil. Av dessa var 18 . Den åldersgruppen utgör endast av alla kör- kortsinnehavare.21 18Gustafsson, , 18 24 åriga personbilsförare inblandade 2001 Analys av djupstudiematerial ,publikation 2004:43, 2004, s. 14 19Rättsmedicinalverket och , , 2004. 20Uppgift från , , 2005. 21Lindholm, , Alkoholpåverkade personbilsförare inblandade i dödsolyckor , Publikation 2004:161, 2004 Rattfylleriets omfattning och konsekvenser Den genomsnittliga alkoholkoncentrationen i blodet var 1,6 pro- mille hos de omkomna obducerade personbilsförarna som hade alkohol 2002. Spridningen var från 0,1 till , och hade över 1,0 promille.22 5.3.2Olyckor som har samband med alkohol polisens rapportering Antalet förare som var inblandade i olyckor där någon blev dödad eller svårt skadad och som var misstänkta för rattfylleribrott (alko- hol eller droger) enligt polisens rapportering ökade med i genomsnitt , se tabell.23 Förare inblandade i olyckor med dödlig utgång eller svår personskada miss- tänkta för rattfylleribrott enligt polisens rapportering mopedister i vägtrafiken med misstanke om rattfylleribrott (alkohol Totalt antal enligt officiell statistik Andel med misstanke av alla officiellt + 1997 till 2003 och : Vägtrafikskador 2003, 2004, s. 38. Anm.: Misstänkt alkoholpåverkade betyder här misstänkt påverkade av alkohol eller annat ämne. 1990 ändrades gränsen för rattfylleri från 0,5 till . Det finns dock flera metodtekniska problem förknippade med statistik baserad på polisens informationsunderlag från vägtrafik- olyckor. Knappt hälften av alla olyckor med dödade och skadade rapporteras.24 Misstanke om påverkan av alkohol separeras inte från misstanke om påverkan av andra ämnen. Statistiken ger därmed ingen information om hur relationen mellan dessa påverkans- faktorer ser ut och förändras . En undersökning av djup- 22Lindholm, , Alkoholpåverkade personbilsförare inblandade i dödsolyckor , Väg- verket Publikation 2004:161, 2004. 23Sonefors, , , Vägtrafikskador 2003, munikationsanalys och , 2004. 24Forsman, , , Skattning av rattfylleriets omfattning metodfrågor och datakvalitet, 2004, s. 30. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser SOU 2005:72 studiematerialet i region väst för åren 1997 2003 visar att förarna i de alkohol- eller drogrelaterade dödsolyckorna i av olyckorna var påverkade enbart av alkohol, både av alkohol och droger och enbart av droger. Det är vidare osäkert hur tillförlitlig polisens bedömning är av misstänkt alkohol- och drogpåverkan. Vid en del olycksplatser gör omständigheterna att det är mycket svårt att utföra alkohol- utandningsprov, och förarna finns inte alltid kvar vid olycksplatsen när polisen kommer.25 saknas uppgift om misstanke om påverkan i polisens rapportering. För personbilsförare som varit inblandade i polis- rapporterade vägtrafikolyckor 2001 saknades uppgiften i 22 pro- cent av fallen.26 misstänkte polisen att av de bilförare som dödades i trafiken var alkoholpåverkade, medan Rättsmedicinal- verkets (RMV) analyser visar att hade alkohol i blodet (över ).27 En analys av dödade personbilsförare visar att av dem som hade alkohol i blodet enligt RMV så hade polisen inte misstänkt alkoholpåverkan hos drygt hälften. De allra flesta av dessa hade en alkoholkoncentration i blodet över 1,0 promille.28 En studie från visar att det finns en kraftig underrapportering från polisen av andelen som misstänks vara påverkade. En jämförelse mellan polisens rapportering och de rätts- kemiska analyserna för visar att andelen fordonsförare där alkohol hade påvisats i blodet i den rättskemiska analysen var ungefär dubbelt så hög som andelen som misstänkts för påverkan enligt polisens bedömning.29 En felkälla är bl.a. när en passagerare dör i ett fordon som körts av en alkoholpåverkad förare och föraren avviker eller blir allvarligt skadad och förs till sjukhus. Polisen har svårt att upptäcka alkohol- påverkan hos skadade förare på grund av problem med att inhämta blodprov från personer som skadats i olyckor och förts till sjukhus. 25Forsman, , , Skattning av rattfylleriets omfattning metodfrågor och datakvalitet, 2004, s. 29 30. 26Sonefors, , , Vägtrafikskador 2001, munikationsanalys och , 2002, s. 79. 27Regeringens proposition 2000/01:20. 28Lindholm, , Alkoholpåverkade personbilsförare inblandade i dödsolyckor , Publikation 2004:161, 2004, s. 3, 8 9. 29Öström, , , , , Alkoholpåverkan hos omkomna trafikanter: En jämförelse mellan officiell statistik och faktisk blodalkoholkoncentration, 34, , 1992. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser Sjukvårdspersonalen vill inte åta sig uppgiften att ta blodprov på skadade som kommer in till sjukhus, utan ser detta som polisens uppgift. har visat att av alla skadade cyklister åren 1990 2003 varit alkohol- påverkade.30 5.3.3EU och rattfylleriets konsekvenser bedömer att ungefär 10 000 personer dör i alkoholrelaterade trafikolyckor på de europeiska vägarna.31 Detta utgör av alla dödade i trafiken. En norsk studie visar att av de omkomna förarna var påverkade av alkohol eller av alkohol i kombination med mediciner eller narkotika.32 I omkom 106 personer i alkoholrelaterade trafik- olyckor , vilket är av det totala antalet omkomna i trafiken (369 personer). Enligt polisens rapportering blev 607 personer svårt skadade och 679 personer lätt skadade under i olyckor med samband till alkohol. För båda skadekategorierna utgör det av de rapporterat ska- dade.33 Dansk Statistik bedömer att det verkliga antalet trafik- skadade är ca 5 gånger högre än det antal som polisen registrerar.34 I omkom enligt den officiella statistiken 90 personer i alkoholrelaterade vägtrafikolyckor vilket var 22 pro- cent av alla omkomna i trafiken. Av dessa var 60 alkoholpåverkade förare, 20 passagerare i rattfylleristers bilar och 10 andra med- trafikanter. Antalet som dödats i rattfylleriolyckor har i genomsnitt varit 84 personer. har i medeltal 956 personer skadats i rattfylleriolyckor. har andelen alkoholrelaterade trafikdödsfall ökat mycket kraftigt.35 30Bylund, , , Skallskadade cyklister är ofta påverkade av alkohol, 2004. 31Commission of communities, Communication from the Commission. European road safety action programme, Halving the number of road accident victims in Union by 2010: A shared responsibility, 2003, s. 8. 32Glad, A. & Vaas, K., Ruspåvirket kjøring og ruspåvirkete førere. Et informasjonshefte om situasjonen i , 1993. 33Vejdirektoratet, Trafikuheld , 2005, s. 3, 12. 35Rajalin, , Rattfylleriet i , 2004, s. 6 9. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser 5.3.4Sverige bedömning av verkligt antal dödade, skadade och egendomsskador Utredningen har inte kunnat finna några dokumenterade analyser summerat för hela av andelen av de dödade och skadade i svenska trafikolyckor där olyckan har haft samband med alkohol eller andra droger. Det finns dock flera regionala studier baserade på djupstudiematerial. Någon bedömning av bortfallet görs dock inte i dessa studier. Det finns olika bedömningar av antalet dödade och skadade i olyckor som har samband med alkohol. Olika antaganden görs också om vid vilken nivå alkoholen signifikativt påverkar trafik- säkerheten. Även dagen efter-trötthet orsakad av alkohol bedöms olika, liksom av hur många medtrafikanter som skadas och dödas av alkoholpåverkade förare m.m. Exempel på viktigare faktorer som påverkar bedömningen av antalet dödade där det finns samband med alkohol eller droger: De uppgifter som vanligtvis redovisas gäller för obducerade omkomna personbilsförare med över 0,1 alt. alko- hol i blodet, eller endast en uppgift om alkoholpositiv. Osäkerhet finns bl.a. om följande: –Hur ser andelen ut för övriga förarkategorier (mopeder, MC m.fl.) och i vad mån avviker andelen signifikant från personbilsförarna? En brist är även att det är svårt att få fram uppgifter om hur alkoholproblematiken i trafiken ser ut för yrkestrafiken jämfört med privattrafiken. På Väg- verkets regioner finns dock denna information oftast sam- manställd. –Hur många av de omkomna personerna har avlidit först efter olyckan och hur kan detta kan ha påverkat sta- tistiken? Alkoholkoncentrationen i blodet minskar relativt snabbt och kan påverkas av behandlingen m.m. –Varierar andelen som obducerats mellan olika år och har samma kriterier använts i övrigt i bedömningen av resul- tatet? –Är andelen alkoholpåverkade lika stor bland de som inte obducerats som bland de obducerade? Rattfylleriets omfattning och konsekvenser Det finns svårigheter att få fram tillförlitliga uppgifter sett över hela landet om –antalet passagerare som omkommit i olyckor med förare som överlevt men som varit påverkad av alkohol eller andra droger –dödade oskyddade trafikanter och dödade personer i andra fordon som har blivit påkörda av alkohol- eller drog- påverkade förare utöver de som obducerats –dödade alkohol- eller drogpåverkade cyklister och gående som själva varit orsak till att de dödats. Mellan av alla som dödas i trafiken har obducerats under senare år.36 Av dessa är det drygt 100 aktiva trafikanter (alla trafikantgrupper exklusive passagerare) som har en alkoholkoncentration i blodet över (medelvärde ca ).37 Grovt skattat kan upp emot 150 trafikdödade (ca 30 pro- cent av alla omkomna i trafiken) ha dödats i olyckor med samband med alkohol. I denna skattning har även bortfallet medräknats även om det inte finns några kända analyser av detta. Mer än hälften av dessa vållas av alkoholberoende förare. Mycket grovt kan man bedöma att av alla trafik- dödade i olyckor som har samband med alkohol, drygt 100 per- soner , skulle ha räddats om alla bilar haft alkolås. Resterande är kopplade till olyckor med alkoholpåverkade MC- eller moped- förare och cyklister och gående som har orsakat olyckan. Inga kända skattningar finns av hur många som blivit svårt skadade i olyckor i trafiken som har samband med alkohol. En större andel av förarna bedöms dock ha varit alkoholpåverkade i dödsolyckor än i övriga olyckor.38 Det har dock inte gått att få fram några uppgifter om andelen alkoholpåverkade aktiva trafikanter i olyckor med personskador av olika svårighetsgrad. En gissning kan utgå från polisens rapportering om förare inblandade i olyckor med svår personskada misstänkta för ratt- fylleribrott tillsammans med en bedömning av bortfallet och 36Holmgren, P., Personlig kommunikation, Rättskemiska avdelningen vid Rättsmedicinal- verket, 2004. 37Källa: , . 38Leifman, , Konsumtionsvanor och alkoholproblem, i: , , Den svenska supen i det nya , 2002, s. 58. Begreppet singelolyckor är dock inte entydigt definierat och innebörden har ändrats i och med övergången till Strada. En viltolycka med ett fordon definieras numera som en singel- olycka vilket inte gjorts tidigare. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser polisens underskattning vid misstanke om alkoholpåverkan. Man kan då lågt gissa att det kan röra sig om i storleksordningen 1 500 svårt skadade i olyckor som har samband med alkohol i trafiken – av alla svårt skadade i trafiken.39 Denna bedömning stämmer även med uppgifterna från . Av de svårt skadade är det troligtvis som har samband med bil- körning. För lindrigt skadade och egendomsskador finns inga kända svenska uppgifter redovisade om sambandet med alkohol och droger. Danska uppgifter tyder på att andelen för lindrigt skadade är i samma storleksordning som för svårt skadade. Antalet dödade i trafiken förväntas minska starkt främst på grund av allt säkrare bilar, lägre farter i tätortsmiljöer och fler vägar med mitträcke m.m. Hur utvecklingen ser ut och förväntas bli för skadade är mer osäkert. Mycket tyder på att antalet skadade fort- sätter att ligga på ungefär oförändrad nivå eller till och med ökar något. Mycket talar för att antalet dödade i olyckor med samband med alkohol i trafiken dock kommer att ligga på ungefär oförändrad nivå eftersom alkoholkonsumtionen ökar. Detta innebär att man kan förvänta sig att andelen av de trafikdödade där det finns ett samband med alkohol successivt riskerar att öka. Svårigheterna att minska antalet skadade kan eventuellt också vara en spegling av eventuellt ökande förekomst av alkohol i trafiken. 5.4Terrängmotorfordon (snöskoter, fyrhjulingar m.fl.) och rattfylleri Ett terrängmotorfordon är ett fordon som är inrättat huvudsak- ligen för att användas till person- eller godsbefordran i terräng. Terrängmotorfordon delas in i terrängvagnar och terrängskotrar. Terrängvagnar har en tjänstevikt över medan terrängskotrar har en tjänstvikt på högst 400 kg.40 Till terrängskotrar hör snöskotrar och 3- och 4-hjulingar (terränghjulingar) som inte är MC-registrerade. Vid utgången av var snöskotrar av alla terrängskotrar.41 Snöskotern 39Ca 380 (polisrapporterade med misstanke) x 2,4 (bortfall) x 2 (polisens underskattning) = 40Svensk Författningssamling, SFS 2001:559 (ändringar 2002:583, 2003:219) Lag om väg- trafikdefinitioner. 41Muntlig uppgift från , , . Rattfylleriets omfattning och konsekvenser Till att börja med an- vändes den främst i skogsbruk, rennäring och sjukvård och vid underhåll av kraft och teleledningar. Användningen för rekreation har successivt ökat. fanns 181 497 terrängskotrar i Sverige.42 I takt med det ökande innehavet har antalet skadade och omkomna ökat, speciellt i de fyra nordligaste länen där merparten av snöskotrarna finns. Statistiken om hur många förare och passagerare i terrängskotrar som dödats eller skadats har varit bristfällig. ska skador och dödsfall i terrängskotertrafiken registreras i STRADA. Rapporteringen av terrängskoterolyckor är dock än så länge ofull- ständig och uppgifter saknas från de flesta län. På uppdrag av samlar snöskoterorganisationen preliminär sta- tistik över snöskoterolyckorna. Vintersäsongen 2004 2005 har Snofed registrerat 13 döda och 141 skadade t.o.m. den 12 maj 2005.43 En grov bedömning är att i genomsnitt ca 8 personer dör i olyckor med snöskotrar. Olycksanalysgruppen vid har analyse- rat uppgifterna från samtliga obduktioner vid Statens rättsläkar- station (/91) och vid Rättsmedicinska avdelningen (1973/74 till 2002/03) av personer som dödats i olyckor med snöskoter. Upptagningsområdet omfattar de fyra nordligaste länen, där av de registrerade snöskotrarna i finns. De 194 omkomna som ingår i studien utgör av samtliga snöskoterrelaterade dödsfall i . Medelåldern hos de omkomna var och andelen män . En mycket hög andel av dödsolyckorna har samband med alko- hol. Av 177 omkomna med uppgifter om alkohol i blodet påvisades alkohol hos 119 (). Av dessa låg över gränsen för grovt rattfylleri (över i blodet). Hälften av de omkomna hade leverförfettning, vilket indikerar långvarigt hög alkoholkonsumtion. Bland de förare som omkommit var alkoholpåverkade jämfört övriga dagar.44 Även tidigare genomförda studier, såväl i som i andra länder, har visat på en hög andel alkoholpåverkade förare och passagerare vid snöskoterolyckor.45 42SCB Statistikdatabas 2005. 43Källa: , Snofed, . 44Öström, , Snöskoterrelaterade dödsfall under 30 säsonger i norra , 2004. 45Björnstig, , , , Milan, Dödsolyckor i samband med snöskotertrafik, 77:1547-1549:1980, Avis S. P, Snowmobile fatalities. Rattfylleriets omfattning och konsekvenser Terränghjulingar används som arbetsfordon i skogs- och jord- bruket men även i andra verksamheter. Tillförlitlig statistik saknas om olyckor med dessa. Orsaken är främst att terränghjulingar främst används i egen verksamhet och inte i ett anställnings- förhållande.46 i har en studie om olyckor med terränghjulingar inletts . Studien, som genomförs av , har ännu inte publicerat några resultat. Forensic Sci 39:1161-1167:1994, Landen, M. G., Middaugh, J., Danneberg, A. L., Injuries associated with snowmobiles, 1993-1994, Public Health Rep. 46 Enligt uppgifter från terränghjulingutbildares riksorganisation sker många olyckor med terränghjulingar vid sådan användning som inte förekommer i ett anställ- ningsförhållande utan i egen verksamhet.