sou · GTB357d10 · 2006-01-01 00:00:00 — Därför verkar det rimligt att anta att faktorpriserna i dessa sammanhang inte heller skulle påverkas. Detta kan också vara ett rimligt antagande även om den totala konsumtionsvolymen skulle påverkas. För att förstå detta måste man ta sin utgångspunkt i den konsumtionsteori som behandlar individernas val mellan konsumtion och fritid.8 Fritid kan betraktas som en vara som hushållen efterfrågar på samma sätt som de efterfrågar vanliga konsumtionsvaror. När hus- håll efterfrågar mer fritid så drar de ned på sitt arbetsutbud. Arbetsutbudets storlek står i sin tur i relation till efterfrågan på konsumtionsvaror. Ju mer konsumtionsvaror hushållen efterfrågar, desto större blir arbetsutbudet och desto mindre efterfrågan på fri- tid. Teorin beskriver hur en representativ individ beter sig och därmed antas resultaten även kunna tillskrivas hela hushållssektorn. Teorin utgår från hur en individ utifrån rådande relativpriser väljer mellan konsumtionsvaror och fritid. Priset på fritid är ute- bliven arbetsinkomst, dvs. lönekostnader minus skatter. Om fri- tiden mäts i timmar blir priset på fritid lika med timlön efter skatt 8 Se t.ex. (1992). (nettolön). För att inte onödigt komplicera analysen antas här att marginalskatten på lönen är lika med genomsnittskatten. Individen väljer konsumtion och fritid så att den sammanlagda nyttan maximeras (vi behandlar här hela varukonsumtionen som en vara, X). Valet görs utifrån en budgetrestriktion som bestäms av nettolön (W), priset på konsumtionsvaran (KP) och den tid som individerna maximalt kan använda till fritid (T). Den totala bud- geten kan översättas till köpkraft (I) genom multiplikation av T med W. I = W*T Individen använder budgeten I till att köpa både konsumtionsvaran X och fritid F. Budgetrestriktionen blir nu: KP*X + W*F = I = W*T I diagram 6 motsvaras den av linjen I/KP och T. Utifrån denna budgetrestriktion och individens subjektiva preferenser väljs den mängd av konsumtionsvaran och fritid som maximerar nyttan. In- dividens preferenser framgår av indifferenskurvans utseende i dia- grammet. Den anger vilka kombinationer av konsumtionsvaran och fritid som ger henne samma nytta. Kurvan visar således hur mycket mer av konsumtionsvaran som individen vill ha för att acceptera en minskning av sin fritid med (vilket är detsamma som att öka sitt arbetsutbud med ). På motsvarande sätt visar kurvan hur mycket mer fritid individen vill ha som kompensation för att dra ned konsumtionen av vara X med 1 enhet. Denna relation mellan konsumtionsvaran X och fritid kan mätas med en substitutionselasticitet. Ju mer böjd kurvan är desto lägre värde har substitutions- elasticiteten. Diagram 6: Individens val av mängd konsumtionsvara och fritid Indifferenskurva mellan konsumtionsvara och fritid Med de priser som gäller i diagrammet väljer individen att konsu- mera X1 enheter av konsumtionsvaran och ha en fritid på F1 timmar. Vid en förändring av relativpriset mellan konsumtions- varan och fritid (genom att konsumentpriset eller nettolönen för- ändras) ändras lutningen på budgetrestriktionen. Därmed påverkas också individens val mellan konsumtion och fritid. Ett lägre varu- pris motsvaras av en brantare budgetrestriktion och ett högre relativpris på fritid. Då fritiden kostar mer i termer av utebliven konsumtion blir individen benägen att arbeta mer, fritiden minskar och arbetsutbudet ökar. Detta samband mellan en varas pris och fritidsefterfrågan kan mätas med en korspriselasticitet, vars värde är en funktion av sub- stitutionselasticitetens värde. Ju lägre värde på substitutions- elasticiteten desto lägre blir värdet på korspriselasticiteten. Korspriselasticiteten kan anta både positiva och negativa värden. Om man antar att individen är representativ för alla individer i ekonomin kan man övergå till att analysera effekterna på hela ekonomin. behandlar vi konsumtion av flera varor. En budget- neutral momssatsförändring innebär att skatten höjs på vissa varor och sänks på andra. Priserna kommer alltså att stiga på vissa varor och sjunka på andra. Medan prisstegringar medför att efterfrågan på fritid ökar leder prissänkningar till minskad fritidsefterfrågan. Om substitutionselasticiteten mellan varje vara och fritid är den- samma för alla varor kommer summan av alla effekter att bli noll. Om däremot substitutionselasticiteten mellan fritid och olika konsumtionsvaror skiljer sig åt kan en budgetneutral förändring i momsstrukturen påverka arbetsutbudet. När substitutions- elasticiteten är tillräcklig låg, blir värdet på korspriselasticiteten negativ. En sådan vara kallas för komplementvara till fritid. När i stället substitutionselasticiteten är tillräckligt hög, blir värdet på korspriselasticiteten positiv och en sådan vara kallas för substitut- vara till fritid. Om momsen höjs på komplementvaror till fritid och sänks på substitutvaror så blir den samlade effekten att fritids- efterfrågan minskar och arbetsutbudet ökar. Detta är den kända s.k. Corlette & Hague-regeln.9 En väl avvägd omläggning kan alltså ge en positiv effekt på arbetsutbudet och därmed på den totala produktionskapaciteten i ekonomin. Denna ökning av arbetsutbudet sker utan att real- lönerna förändras. Det enda som sker är att konsumtionsvarornas relativpriser förändras. Om arbetsutbudet ökar har det sin motsvarighet i en ökad efterfrågan på konsumtionsvaror, vilket ökar efterfrågan på faktorinsatser i produktionen (vi bortser så länge från att även importefterfrågan kan öka). På arbetsmarknaden kommer den ökade efterfrågan på arbetskraft att motsvaras av det ökade arbets- utbudet och relationen mellan utbud och efterfrågan kommer ej att förändras. Därför påverkas inte priset på arbetskraft. Utbudet på kapital är nästan helt elastiskt och påverkas inte märkbart av dessa efterfrågeförändringar. Slutsatsen blir att om en budgetneutral momssatsförändring på- verkar jämvikten på faktormarknaderna, så kommer detta att ske på ett sådant sätt att faktorpriserna inte märkbart påverkas. För den fortsatta analysen är det därför rimligt att utgå från att faktor- priserna inte kommer att påverkas. 9 Corlette & Hague (1953). I detta avsnitt diskuteras under vilka förutsättningar som en budgetneutral momssatsförändring kan ge en märkbar effekt på växelkursen. Först ska dock anges under vilka förutsättningar som växelkursen inte påverkas. Köpkraftsparitetsteorin (PPP) säger att den nominella växel- kursen mellan två valutor är lika med ländernas relativa prisnivåer. Som exempel visas detta för (PS) och (PT) pris- nivåer: ESkr/= PS /PT Genom att en budgetneutral momssatsförändring inte påverkar prisnivån kommer enligt PPP inte heller den nominella växelkursen att påverkas. PPP gäller så länge som störningarna i ekonomin är monetära eller på ett annat sätt nominella. Om störningarna i stället är reala kan detta få effekter på den reala växelkursen. Ett utryck för den reala växelkursen kan erhållas genom att först skriva om uttrycket ovan till: PS = ESkr/* PT Det vänstra ledet visar priset i kronor för en varukorg i , medan det högra ledet visar priset i kronor för en varukorg i . Här ser man att så länge som PPP gäller kommer priset i kronor att vara detsamma i och . Detta innebär att den reala växelkursen (skillnaden i priser mellan länderna) inte på- verkas av förändringar i prisnivån. Detta ser man i ett uttryck för den reala växelkursen (relativpriset i kronor mellan en varukorg i och ): QSkr/= (ESkr/* PT) / PS finns det dock faktorer som kan påverka den reala växel- kursen.10 Detta kan inträffa om den svenska efterfrågan t.ex. riktar sig mindre mot landets produkter och mer mot utlandet. Orsaken kan vara en budgetneutral momssatsförändring som sänker moms- uttaget på importerade varor. 10 Krugman & Obstfeld (1994). Denna minskning i efterfrågan på svenska varor skapar ojäm- vikter på marknaderna. För att återställa jämvikterna, måste den svenska prisnivån sjunka. Det är detsamma som en real deprecie- ring av kronan. Denna depreciering kan ske antingen genom att den nominella växelkursen deprecieras eller att de svenska faktor- priserna sjunker. I detta sammanhang har det ingen betydelse vilket av dessa effekter som uppstår. Anpassningen har antagits ske genom växelkursen. Slutsatsen blir att om en momssatsförändring leder till att ekonomins importandel förändras kan märkbara förändringar upp- stå i växelkursen. Stora förändringar skulle i sin tur kunna påverka de relativa konsumentpriserna i landet och därmed hushållens konsumtionsbeslut. Importberäkningar görs i samband med de produktionsberäkningar som redovisas i avsnitt 7. Dessa beräk- ningar tyder dock på att de importförändringar som kan uppstå i dessa sammanhang endast marginellt skulle kunna påverka konsumtionsvarornas relativpriser. 2.5Betydelsen av imperfekt konkurrens, offentliga subventioner och efterfrågans funktionsform När konkurrensförhållandena på varumarknaderna utmärks av perfekt konkurrens har det visats att det är lämpligt att utgå från att producentpriserna inte påverkas av budgetneutrala momssats- förändringar och att hela momsförändringen slår igenom på mark- nadspriserna. Frågan är vad som händer om det i stället råder imperfekt konkurrens? När det t.ex. råder monopol på marknaden kommer företagets produktionsbeslut att påverkas av både produktionsteknologins produktionsförmåga och storleken på efterfrågans priskänslighet. När en långsiktig jämvikt råder på en monopolmarknad har mono- polföretaget valt en produktionsteknologi som maximerar vinsten. Det kan mycket väl finnas en annan produktionsteknologi som producerar till lägre genomsnittlig kostnad, men volymen blir då en annan än vad som ger monopolföretaget maximal vinst. För att för- enkla analysen antas att inom det variationsområde som utred- ningen studerar, så påverkas inte de genomsnittliga produktions- kostnaderna då företaget anpassar sin produktionsvolym för att Detta är ett vanligt antagande och innebär att produktionsteknologin då uppvisar skalavkastning. Monopolföretagets långsiktiga marginalkostnad blir då inom detta produktionsområde konstant.11 På en monopolmarknad påverkar efterfrågans priskänslighet jämviktsprisets nivå. Ju lägre priskänslighet desto högre blir kon- sumentprisets jämviktsnivå. Under förutsättning att efterfrågans funktionsform är konstantelastisk och att produktionsteknologin uppvisar skalavkastning (marginalkostnaden är ) kommer konsumentpriset att förändras lika mycket i procent som momspåslaget. Detta kan visas med en prisekvation där en av de oberoende variablerna uttrycker konkurrensförhållandet på marknaden: P = (1 + H/ )-1 * MC*(1+t) Olika konkurrensförhållanden anges genom olika värden på H, som är ett index12 mellan 0 och 1. Vid perfekt konkurrens är H = 0 och vid monopol är H = 1. Varumarknadens priselasticitet anges av η, marginalkostnaden av MC och momssatsen av t. Av formeln framgår den betydelse som olika konkurrensförhållanden har för prisnivån. Ju sämre konkurrens på marknaden (ju högre värde på H), desto högre kommer prisnivån att bli. När en moms införs på denna marknad kommer prisnivån i pro- centuella tal att förändras lika mycket oavsett konkurrensför- hållandet. När värdena på H, η och MC är givna och inte påverkas av de volymförändringar som sker, kommer prisnivåns förändring att enbart bero på momspåslagets förändring (1+t). Prisnivån kommer då att förändras lika mycket i procent som momspåslaget förändras i procent, oavsett hur konkurrensen är på marknaden (oavsett vilket värde på H som råder). Om efterfrågekurvan inte är konstantelastisk eller marginal- kostnaden inte är vid olika värden på t kan priseffekten bli annorlunda. Dessa antaganden är således viktiga. Om efterfrågans priselasticitet i stället varierar med efterfrågevolymen, som t.ex. är fallet då efterfrågekurvan är linjär, är standardresultatet från en teoretisk analys att när en moms införs på en sådan monopol- 11Ett företag som producerar på en marknad med naturligt monopol, har vanligtvis en valsituation mellan olika produktionsutrustning som uppvisar avtagande skalavkastning. Då är långsiktiga marginalkostnaden sjunkande. 12Ett s.k. Herfindahl-index se t.ex. Rhoades (1993). marknad, blir prisgenomslaget på konsumentpriset lägre än moms- påslagets förändring.13 I avsnitt 5.3 nedan visas att inom det inter- vall för prisförändringar som denna utredning analyserar, har det dock i de flesta fall inte någon större betydelse om efterfrågekurvan är linjär eller konstantelastisk. Offentliga subventioner på marknaden kan inverka på pris- genomslagets storlek från en momssatsförändring. Framställningen i detta avsnitt bygger på den analys som redovisas i bilaga 7. Förut- sättningarna är följande: Produktionsteknologin uppvisar skalavkastning (MC = AC). Detta betyder att företagets och marknadens lång- siktiga utbudskurva är horisontell. Bidragsgivaren kräver att företaget sätter ett pris (PS) som är lägre än MC. Vid detta pris ska en viss volym (QS) produceras. Bidraget (subventionen) ges som en fast summa (klump- summa) till företaget. För att erhålla subventioner ställer bidragsgivaren villkor om att ingen vinst får uppstå (nollvinstvillkor), vilket betyder att företaget inte kan vinstmaximera. Företaget möter en negativt lutande efterfrågekurva. Diagram 7 visar marknaden för ett subventionerat företag. Utan subventioner hade företaget valt att producera Q0 till priset P0. ges subventioner till företaget i tillräcklig mängd för att kunna producera QS till priset PS. 13 Stiglitz (2000). Diagram 7: Långsiktiga jämvikter på företagets marknad, utan och med subventioner När en mervärdesskatt införs på denna marknad kommer storleken på momsens prisgenomslag att påverkas av de villkor som bidrags- givaren ställer för att fortsätta ge subventioner. Finns det inga villkor kommer anpassningen att ske på samma sätt som för ett företag utan subventioner. Detta visas i diagram 8. Där visas momsuttaget som en intäktskurva efter moms. När moms införs kommer priset att öka till KPM och volymen att minska till QM. För att förenkla framställningen har antagits att momsen höjs exakt så mycket att det raka prisgenomslaget blir lika med prisskillnaden mellan P0 och PS i diagram 7. Konsumentpriset (KPM) blir då lika med det gamla priset (P0). Diagram 8: Anpassning till ett momsuttag, när bidragsgivaren inte ställer några villkor Om ett företag med klumpsummesubventioner anpassar sig till ett momsuttag enligt diagram 8, så kommer en del av subventionerna inte att behövas för att kunna hålla det subventionerade priset exklusive moms (PS). Det blir subventioner över (se rektangeln SÖ) som då utgör en vinst i företaget. Det är dock sannolikt att bidragsgivaren inte accepterar att företaget söker sig till en jämvikt där en del av subventionerna kan användas till att ge vinster. Bidragsgivaren kommer troligen att kräva en anpassning till ett jämviktsläge där nollvinstvillkoret fort- farande är uppfyllt. Detta blir uppfyllt om en del av subventionerna i stället används till att ytterligare subventionera priset exklusive moms. En ny jämvikt nås där nollvinstvillkoret är uppfyllt (se diagram 9). Diagram 9: Anpassning till momsuttag då bidragsgivaren ställer krav på nollvinst Den nya jämvikten kännetecknas av att priset exklusive moms är lägre, dvs. PSÖ < PS och att marknadspriset KPSÖ < KPM. Detta medför att efterfrågevolymen . De subventioner som blev över har således använts för att dämpa momsens pris- genomslag. Jämfört med diagram 8 har en del av subventionerna i diagram 9 flyttats motsvarande rektangeln A till rektangeln B (observera att ytan A < ytan SÖ). Det går att visa att ju högre andel av inkomsterna som utgörs av subventioner, desto mindre blir prisgenomslaget då moms tas ut på marknaden. Detta kan uttryckas som att genomslaget på konsu- mentpriserna (KP) från en förändring i momspåslaget (1+t) blir avtagande i subventionsgraden (s). Om detta samband antages vara linjärt beskriver följande uttryck hur priserna i procent skulle kunna påverkas av momspåslagets förändring i procent: %KP = (1-s) * (1+t)% Den anpassning som en subventionerad bransch gör till en moms- höjning innebär således en mindre prishöjning och volymsänkning än vad som sker på en marknad utan subventioner. Förutsättningen är dock att subventioner ges i form av en klumpsumma med villkor om att nollvinstvillkoret inte bryts. Orsaken till det lägre pris- genomslaget är att en del av subventionerna används till att betala momshöjningen och därför behöver inte konsumenterna (genom full prisövervältring) betala hela momshöjningen. Om i stället marginalkostnaden subventioneras (vilket betyder att subventio- nens storlek varierar med volymanpassningarna) kommer subven- tionens storlek inte att ha någon inverkan på momsförändringens prisgenomslag. 3 Momsuttag och priseffekter I detta avsnitt ska redovisas hur utredningen har beräknat moms- uttaget. Detta handlar om att identifiera de skattebaser som slutlig moms tas ut på och fastställa vilken momssats som ska tillämpas (ett slutligt momsuttag kan vara öppet eller dolt).14 Därefter kan man beräkna vilka budget- och priseffekter som uppstår då moms- satser förändras. Det statistiska underlaget utgörs av nationalräken- skapernas uppgifter om hushållens konsumtionsutgifter för år 1999.15 För momspliktiga varor har momsbaser beräknats genom att från dessa uppgifter dra bort ett beräknat öppet momsuttag. En stor del av hushållens konsumtionsutgifter är undantagna från moms. I produktionen av dessa varor är inte momsen (in- gående moms) avdragsgill på insats- och investeringsvaror. Kostna- derna för detta momsuttag kan anses bli övervältrade på konsu- mentpriset och utgör därför ett dolt momsuttag på denna vara. I detta sammanhang har storleken på det dolda momsuttaget på momsundantagna varor endast beräknats för slutligt momsuttag på de insatsvaror som används i produktionen av momsundantagna konsumtionsvaror. Momsbaserna kan i dessa fall beräknas utifrån uppgifter om insatsvarornas storlek (se SCB:s input-output- statistik) och efter avdrag av ett beräknat slutligt momsuttag. Momssatserna på dessa insatsvaror är i de flesta fall . När det beräknade momsuttaget (öppet eller dolt) sätts i relation till varans konsumtionsutgifter exklusive momsuttag, benämns det 14Begrepp som beskriver momsuttaget definieras i betänkandets kapitel 2 avsnitt 3.1. 15Statistiska Centralbyrån (2003). här som varans implicitsats. Denna sats återspeglar inte all moms som övervältras på varans pris eftersom den inte tar hänsyn till slutligt momsuttag på de investeringsvaror som använts i produk- tionen och inte heller medräknar att det kan finnas ett dolt moms- uttag i vissa insatsvaror. SCB:s sammanställning av hushållens konsumtionsutgifter är uppdelade på 145 varor. Denna uppdelning har inte varit tillräcklig för vissa av utredningens analyser. Därför har vissa konsumtions- utgifter på ett approximativt sätt delats upp ytterligare på olika varor med hjälp av statistik över företagens moms- redovisningar. Totalt har utredningen utgått från ett material där konsumtionsutgifterna är uppdelade på 158 konsumtionsvaror. I tabell 1 redovisas resultatet av de beräkningar som gjorts av momsbaser och momsintäkter. Den första kolumnen anger varans kodbeteckning enligt COICOP-systemet. De varor som utred- ningen har delats upp i ytterligare varor har betecknats med en bokstav i alfabetisk ordning efter COICOP-koden. I den andra kolumnen ges en kort textförklaring till vad de olika konsumtions- posterna innehåller. Den tredje kolumnen anger hushållens konsumtionsutgifter på varan. Därefter visas den lagstadgade momssats som används på denna varas framräknade momsbas (skattebasen för öppet eller dolt momsuttag). När momsuttaget är dolt eller endast en del är öppet, har momssatsen inramats med mörk eller ljus botten. Den femte kolumnen innehåller momsbasens storlek. Därefter visas de momsintäkter från varan som kan beräknas genom att multiplicera momssatsen med momsbasen. I den sjunde kolumnen redovisas en beräknad implicit momssats. En implicit momssats är definitionsmässigt lika stor som en lag- stadgad momssats då alla utgifter på varan är momspliktiga. För momsundantagna varor blir därför den beräknade implicita moms- satsen lägre. Denna implicita skattesats återspeglar dock inte all moms som övervältras på momsundantagna varors pris (se ovan). Om all moms skulle inkluderas, skulle den implicita momssatsen därför bli högre.16 Slutligen visas i kolumnen längst till höger vilka långsiktiga priseffekter som införandet av likformig moms be- räknas ge upphov till. 16 På bostadstjänster skulle den stiga betydligt. Om dolt momsuttag från slutligt momsuttag på investeringar skulle medräknas, skulle den implicita momssatsen stiga från till . Förutsättningen är att hela bostadsstocken kan anses bestå av investeringar som är momsbeskattade med satsen . SOU 2005:57 Bilaga 5 Denna tabell ger endast en ungerfärlig bild av dagens moms- uttag, eftersom de är utförda med momsregler tillämpade konsumtionsutgifter. Den huvudsakliga förändring som skett av momsreglerna efter 1999 är att momsuttaget på persontransporter sänkts från och att momsuttaget på böcker och tidskrifter sänts från . Detta medför att det beräknade totala momsuttaget skulle bli lägre än de officiella beräkningarna för . Osäkerheter i be- räkningarna medför dock att det beräknade momsuttaget överens- stämmer med utfallet för . I tabell 1 framgår dessutom att hushållens totala konsumtions- utgifter uppgick till , inklusive moms. Summan av alla momsbaser där både ett öppet och dolt momsuttag görs på privat konsumtion (exklusive det dolda momsuttaget som kommer från slutligt momsuttag på investeringsvaror samt på vissa insatsvaror i annan produktion) har beräknats till 585 miljarder Momsintäkterna från dessa baser har vilket ger en genomsnittlig Den implicita momssatsen på total privat konsumtion har beräknats till 14,3 procent.17 Längst ned i tabellen redovisas det slutliga momsuttaget på övriga efterfrågekomponenter. Dessa utgörs av investeringar i produktion av de momsundantagna varorna bostads- och finansi- ella tjänster samt övriga investeringar som främst består av före- tagens bilinvesteringar. Dessutom ingår slutligt momsuttag på den del av produktionen av finansiella tjänster som utgör insatsvaror i andra företag. Detta momsuttag övervältras mestadels till slut på konsumentpriserna, men har som nämnts ovan inte inräknats i det dolda momsuttaget på konsumtionsvaror. Slutligen sker ett dolt momsuttag i hushållens ideella organisationer. Totalt beräknas dessa momsbaser uppgå till och ger med en genomsnittlig momssats på momsintäkter på . När momsförändringens priseffekter ska be- räknas, medräknas även priseffekter från momsuttaget på dessa övriga efterfrågekomponenter (se vidare avsnitt 3.2). Sammanlagt uppgår hela momsbasen till och momsintäkterna till . Den genomsnittliga momssatsen på dessa momsbaser kan beräknas till . 17 Denna skattesats erhålles på följande sätt: 124 / (990 -124) = 0,143. 158 olika konsumtionsvaror och dess mervärdesbeskattning Mjölk, ost och ägg Socker, sylt, konfekt Salt, kryddor, såser Kaffe, te, choklad Öl klass I o II Tobak, ciggaretter, snus Lagning, hyra och tvätt Varor för underhåll av bostad Tjänster för underh. Möbler, belysning, tavlor exkl: 0511B "tavla inköpt från konstnär" Mattor, inkl. inläggning Hushållstextilier, inkl. rep. Mindre elektriska hush.app. Köksredskap, glas, porslin Patientavgift för off. Patientavgift för priv. Patientavgift för off. Patientavgift för priv. Körskolor,körprov,körkortsavg. Taxi, hyrbil m. förare Radio, TV mm Fotoutrustning, kamera mm IT-utrustning, PC mm Film, , kassetter Reparation av TV, IT mm Leksaker, spel, hobbyart. Utrustning för sport, camping Husdjur, utrustning, mat Medicin, vitamin för husdjur till sport, mm exkl: för sport,övrig rekreation Foto-framkallning mm exkl: Hyra av utrustning: hemdator Bibliotek, museer exkl: "science center" Teater, konserthus mm exkl: "kommers.museer,kulturinst"