sou · GTB356d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Kostnaden för det initiala grunduppdraget borde innebära en projektkostnad på , dvs. en halvtids projektansvarig (375 000) och resten för omkostnader inklusive förberedande av ett underlag (125 000). De övriga inblandade aktörerna bör bära de ökade kostnaderna inom ramen för sina ordinarie budgetar. Åtgärder mot strukturell diskriminering i medierna Den förstärkning av motröster som föreslås borde innebära att ett utökat stöd till Quick Response. En utökad årligt stöd med en halvtidstjänst borde vara ett minimum. Forskning om strukturell diskriminering En satsning på forskning om strukturell diskriminering bör inne- bära en kostnad på under en period. Dels bör detta bekostas genom en omprioritering av forskningsmedel. Dels bör detta bekostas av nya medel. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Kunskapsbank för hälsovård i ett mångetniskt samhälle Kunskapsbanken mot rasism () kostade ca 2.5 miljoner att sätta igång. Dessutom finns det en årlig utveck- lings- och underhållskostnad på ca 700 tusen . Staten bör satsa halva det initiala beloppet under förutsättningen att de andra aktörerna åtar sig att bidra med lika mycket. 14.1.7Utredningar av vissa lagar Utredning av alkohollagen för införandet av antidiskrimineringsvillkor Alkohollagen utreds nästan kontinuerligt. Det borde inte orsaka någon större kostnad att införa ett förtydligande om att kommuner har rätt att betrakta diskriminering som en lokal alkoholpolitisk olägenhet. Utredning av införandet av ett antidiskrimineringsansvar i kommunallagen Kommunallagen bör ställa krav på ett lokalt ansvar för motver- kande av diskriminering och främjande av jämlikhet. Denna utred- ning borde inte heller innebära några större kostnader. 14.2Konsekvenser för det kommunala självstyret Jag har inte lagt förslag som har en direkt inverkan på det kommu- nala självstyret. Å andra sidan har vi lämnat en del rekommenda- tioner som kan orsaka en del kostnader på kort sikt om kommuner bestämmer sig för att införa dessa åtgärder inom ramen för sin ordinarie verksamhet. bör dessa kostnader bidra till den offentliga sektorns satsning på motverkande av strukturell diskri- minering. Detta bör i sin tur leda till långsiktiga och betydande samhällsekonomiska vinster som uppstår vid minskad diskrimine- ring, ökad förtroende för samhället på individnivån, och därmed även en ökad sammanhållning i samhället. Det finns höga samhälls- ekonomiska kostnader som kan relateras till diskriminering som Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser bristande möjligheter för individer att utveckla hela sin potential, ökad ohälsa och ökade generella välfärdskostnader. 14.3Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Mina förslag kan antas leda till en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Konkreta förslag som införandet av antidiskrimineringsklausuler bör innebära ett tydligt framsteg även i jämställdhetsarbetet. Även verktyg som är kopplade till en bredare syn angående behovet av att kunna se och motverka olika maktordningar bör leda till mindre diskriminering mot kvinnor – även om grunden för dis- kriminering är etnisk eller religiös tillhörighet snarare än kön. Detta bör i sin tur innebära en förstärkning av jämställdhet i Sve- rige. Huvudsyftet med åtgärderna som föreslås är att motverka dis- kriminering och främja jämlikhet. Detta bör leda också till en för- stärkning av positionen för de kvinnor som utsätts för strukturell diskriminering pga. etnisk eller religiös tillhörighet. Detta ska i sin tur leda till en förstärkt maktposition för dessa kvinnor, som i sin tur torde innebära en positiv utveckling med hänsyn till jämställdhet. De integrationspolitiska målen är formulerade i regeringens propo- sition , framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik (prop. 1997/98:16). I propositionen anges att målet med integrationspolitiken skall vara lika rättigheter och möj- ligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhälls- gemenskap med samhällets mångfald som grund och en samhälls- utveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansva- riga för. Jag föreslår ett tydligare fokus på lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk eller religiös tillhörighet som ett övergripande mål i regeringens politik. En anledning är att jag tror att detta bör leda till ett förverkligande av de tre integrationspoli- Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Det praktiska innehållet som mångfaldsmålet och respektmålet fyllts med har snarare lett bortifrån detta övergri- pande mål, vilket har bidragit till en del av problematiken på poli- tikområdet integration. Alla mina förslag är inriktade på att påverka och minimera strukturell diskriminering i . Detta bör i sin tur på olika sätt leda till ett förverkligande av även de nuvarande integrationspoli- tiska målen – såsom jag tolkar dem. 14.5Konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet Mina förslag kan antas leda till en minskad brottslighet och påverka det brottsförebyggande arbetet i positiv riktning förutsatt att poli- tiker på ett trovärdigt sätt kan förmedla att lika rättigheter, skyl- digheter och möjligheter oavsett etnisk eller religiös tillhörighet är det övergripande målet i . Inte bara i ord, utan i synnerhet i handling. Mina förslag är främst inriktad på att den statliga sektorn ska kunna bli en förebild med hänsyn till motverkande av strukturell diskriminering. Ett förverkligande av dessa förslag till åtgärder bör leda till ett starkare förtroende för det offentligas institutioner. Ett starkare förtroende för polisen och andra delar av rättväsendet är en av nycklarna till ett mer inkluderande samhälle. Ett större tillit mellan t ex polisen och de som berörs av diskriminering bör innebära att polisen kan arbeta mer effektivt, både med hänsyn till brottsutred- ningar och polisens och andras brottsförebyggande arbete. 14.6Konsekvenser för små företag Mina förslag bör inte påverka vare sig små eller större företag, annat än i en mer positiv riktning genom ett större intresse för och medvetenhet kring jämlikhetsfrågor. Det är tveksamt om det kan hävdas att större följsamhet gentemot lagarna mot diskriminering kommer att orsaka ökade kostnader. Egentligen är det tvärtom eftersom det som dessa lagar huvudsakligen kräver är att arbetsgi- vare inte ska bortse från de mest meriterade sökande på grund av ovidkommande faktorer som kön, etnisk tillhörighet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser neringsklausuler är större uppmärksamhet och följsamhet, i för- hållande till lagarna mot diskriminering. Detta borde vara positivt både för små och stora företag. Det kan finnas vissa eventuella kostnader för företag förknip- pade med redovisning och dokumentation angående följsamhet, men dessa kostnader bör inte vara speciellt stora. Arbetsgivare har redan närliggande krav på sig med hänsyn till de krav som redan finns i de olika lagarna mot diskriminering. Dessutom borde utveckling av rutiner för redovisning och dokumentation leda sna- rare till mer långsiktiga effektivitetsvinster. 15.1Förslaget till förordning om tillägg i förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken Bestämmelsen behandlas i avsnitt 13.2.3. Alla statliga myndigheter ska ha ett initialt ansvar för att utveckla analyser av strukturell diskriminering, internt och externt, i sina verksamheter. Dessa analyser ska leda till åtgärdsplaner för motverkande av strukturell diskriminering (och därmed främjande av etnisk jämlikhet). Planerna ska innehålla vissa obligatoriska åtgärder som klausuler mot diskriminering och andra åtgärder som är mer direkt anpassade till verksamheten som bedrivs, t.ex. diskrimineringskontroller, översyn av kraven för arbeten, regel- ändringar, m.m. Handlingsplanen ska innehålla information om myndighetens externa och interna arbete med motverkande av diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Tillsammans med de statliga myndigheterna ska DO ta fram riktlinjer för utveckling av planer med tydliga mål och upp- följning av målen. 15.2Förslag till en ny förordning om införandet av en antidiskrimineringsklausul i alla statliga myndigheters upphandlingar Förordningen behandlas i avsnitt 13.6.1. Förordningen tydliggör myndigheternas ansvar att föra in klausu- len i alla upphandlingar. Föreskriften tydliggör att det är verksamheter i som berörs. Dessutom specificeras vilka antidiskrimineringslagar som är aktu- ella. Leverantörens åtagande gäller i förhållande till leverantörens hela verksamhet och inte t.ex. endast den avdelning som är inblan- dade i upphandlingen. Föreskriften tydliggör leverantörens ansvar att på begäran skriftli- gen redovisa de åtgärder, upprättade planer m.m. som vidtagits med anledning av förpliktelserna i § 1. Föreskriften tydliggör leverantörens ansvar att ålägga underleve- rantörer samma skyldighet som anges i § 1. Dessutom tydliggörs leverantörens ansvar för underleverantörers brott mot antidiskri- mineringslagarna i § 1. Det bör också noteras att klausulen inte avgränsats till upphandlingar som endast berör tjänster. Alla upp- handlingar omfattas. Föreskriften tydliggör att brott mot förpliktelserna i § § 1–3 anses utgöra väsentliga kontraktsbrott. Detta innebär att den upphand- lande enheten har rätt att häva avtalet vid brott mot villkoren i § § 1–3. Däremot ska inte detta ske vid ringa överträdelser eller vid situationer där leverantören vidtagit rättelser. Det bör också noteras att andra alternativ finns tillgängliga som förlikningar som innebär att leverantören vidtar olika proaktiva åtgärder för att motverka diskriminering eller främja jämlikhet. Huvudpoängen med klausulen är att den ska fungera preventivt och stävjande. förlikning i en allvarlig situation kan innebära att leverantören verkligen tar till sig ändamålen i antidiskrimineringslagar. Särskilt yttrande av experten , stf (JämO) Utredaren förespråkar att antar en samlad lag som fokuse- rar på motverkande av diskriminering som en fråga om likabehand- ling () eller en fråga om mänskliga rättigheter (). Ett sådant fokus kan enligt utredaren innehålla viktig vägledning om grundprinciper i ett samhälle till skillnad från olika lagar och tillsynsorgan som enligt utredaren ger intryck av att ha varit eftergifter till olika politiska intressenter med varierande grad av makt – kvinnorörelsen, invandrarorganisationer, handikapprö- relsen och gayrörelsen. Utredaren anser vidare att en samlad lag också kan vara en signal om att även majoritetsbefolkningen borde ha ett intresse i en sådan lag. Därutöver menar utredaren att de länder (, , Stor- och ) som har en samlad lagstiftning och tillsyn är mest effektiv när det gäller att komma tillrätta med strukturell diskriminering och att den separata hanteringen av dis- krimineringslagar har lett till en onödig ineffektivitet i utveckling och tillämpning av dessa lagar. Utredaren menar att de olika intres- senterna i en gemensam lagstiftning kan få ett pragmatiskt intresse i att samordna sina krafter mot makthavarna inklusive politiker. Jag delar inte utredningens förslag, slutsatser och antaganden i dessa delar ur ett jämställdhetsperspektiv. är ur ett internationellt perspektiv ett föregångsland när det gäller att motverka könsdis- kriminering och bekämpa den rådande könsmaktsordningen. En del av denna framgång har sin grund i den svenska jämställdhetsla- gen, genom sin kombination av att ålägga arbetsgivare en skyldig- het att vidta aktiva åtgärder för att motverka könsdiskriminering med förbud mot könsdiskriminering. Jämställdhetslagen i förening med tillsynsmyndigheten har på ett pragmatiskt sätt samverkat med andra jämställdhetspolitiska åtgärder och därigenom bidragit till att är ett föredöme för många andra länder. Jag delar inte heller de slutsatser som utredningen redovisar i sin konsekvensanalys under rubriken konsekvenser ur ett jämställd- hetsperspektiv. Jag har under utredningens gång påtalat att jäm- ställdhet även inkluderar pojkar och män. Jag beklagar att utred- ningens konsekvensanalys saknar ett jämställdhetsperspektiv, dvs. en analys av på vilket sätt förslagen i utredningen påverkar kvinnor och män. Strukturell diskriminering på grund av etnisk Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ges i uppdrag att –redovisa den kunskap som finns om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet i , –i relevanta delar redovisa kunskap om och åtgärder mot strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös till- hörighet i andra länder, –i relevanta delar redovisa kunskap om och åtgärder mot diskriminering på grund av kön i och i andra länder, –föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet, och –föreslå åtgärder för att fylla luckor i kunskapen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Utredaren skall redovisa uppdraget . Den grundläggande principen om alla människors lika värde kom- mer till uttryck i regeringsformens målsättningsstadgande i 1 kap. 2 § RF. Där föreskrivs bl.a. att det allmänna dels skall verka för att alla människor skall kunna uppnå delaktighet och jämlikhet, dels skall motverka diskriminering på grund av bl.a. hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung samt språklig eller religiös tillhörighet. I 2 kap. 15 § RF föreskrivs att lag eller annan föreskrift inte får inne- bära att någon medborgare missgynnas därför att han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör minoritet. Diskrimineringslagstiftningen i är främst inriktad på skydd för individer som diskrimineras i konkreta situationer. Den inne- håller även vissa bestämmelser om förebyggande s.k. aktiva åtgär- der. Civilrättslig lagstiftning som berör etnisk och religiös diskri- minering finns i lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning och i lagen (2001:1286) om lika- behandling av studenter i högskolan. En straffrättslig bestämmelse om olaga diskriminering finns i 16 kap. 9 § . Flera förstärkningar av individskyddet i lagstiftningen har skett . Den senaste ägde rum då lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering trädde i kraft. Genom den nya lagen utvidgades det civilrättsliga skyddet mot diskrimine- ring på grund av bl.a. etnisk tillhörighet, religion eller annan tros- uppfattning, till att omfatta ett flertal samhällsområden. infördes vissa förstärkningar i lagarna mot diskriminering i arbets- livet och högskolan. tillkallades en parlamentarisk kommitté med upp- drag att bl.a. överväga en gemensam lagstiftning mot diskrimine- ring som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden (dir. 2002:11). Kommittén har antagit namnet (N 2002:06) och skall, enligt tilläggs- direktiv från , redovisa uppdraget . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. lämna förslag till åtgärder för att mot- verka diskriminering och annan kränkande behandling inom skol- väsendet (dir. 2003:114). Utredaren skall redovisa delar av upp- draget i ett delbetänkande och slutredovisa uppdraget . Regeringen beslutade (dir. 2000:57) att ge en särskild utredare i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika delar av det svenska samhället ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Utredaren skall också söka ut- veckla och pröva hypoteser om vad som påverkar invandrares och olika invandrargruppers makt och inflytande. Utredningen har an- tagit namnet Integrationspolitiska maktutredningen (Ku 2000:02). I utredarens uppdrag ingår att så långt möjligt undersöka i vilken utsträckning skillnader i makt och inflytande kan förklaras av kön och social bakgrund, i vilken mån skillnaderna är relaterade till strukturella förhållanden i det svenska samhället eller till det för- hållningssätt samhällets institutioner har till personer med olika etnisk bakgrund samt i vilken mån andra förklaringsfaktorer spelar in. Utredaren skall särskilt belysa vilka strukturella hinder eller möjligheter som motverkar respektive befrämjar invandrares makt och inflytande inom de samhällsområden som studeras. Ett flertal forskningsprojekt och publikationer har initierats av utredaren. Ut- redaren skall, enligt tilläggsdirektiv från , lämna sitt slutbetänkande . Strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet Definitionen av begreppen strukturell respektive institutionell diskriminering varierar och det saknas en tydlig avgränsning mellan dem. För enkelhetens skull används här begreppet strukturell diskriminering som en sammanfattande benämning för båda dessa begrepp. Med strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet avses således i dessa utredningsdirektiv regler, normer, rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden i institutioner och andra samhällsstrukturer som utgör hinder för etniska eller religiösa minoriteter att uppnå lika rättigheter och möjligheter som majoriteten av befolkningen har. Sådan diskriminering kan vara synlig eller dold och den kan ske avsiktligt eller oavsiktligt. För att uppnå lika rättigheter och möjligheter för alla i samhället oavsett etnisk eller religiös tillhörighet är det av yttersta vikt att alla former av etnisk eller religiös diskriminering, både individuella och strukturella, bekämpas. Som framgår ovan har det rättsliga skyddet mot diskriminering på individnivå stärkts och utredningar pågår om möjligheterna att åstadkomma ytterligare förstärkningar av det skyddet genom bl.a. en sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Dessa framsteg till trots finns det tecken på att strukturell diskri- minering av etniska eller religiösa minoriteter kan förekomma inom flera samhällsområden. Det rör sig bl.a. om regler eller normer inom olika institutioner och andra samhällsstrukturer som diskri- minerar personer från dessa minoriteter och som inte går att komma till rätta med genom ett individskydd mot diskriminering. finns det indikationer på stora luckor i kunskapen om strukturell diskriminering av etniska eller religiösa minoriteter.De samhällsområden som framför allt har lyfts fram, både vad gäller påstådd förekomst av sådan diskriminering och behov av ytterligare kunskap om den, är arbetsmarknaden, bostadsmarknaden, mass- medier, det politiska systemet, rättsväsendet, utbildningsväsendet och välfärdstjänster som t.ex. och hälso- och sjuk- vården. Behov av en utredning om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet För att effektivt kunna bekämpa strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet finns det behov av att först systematiskt sammanställa och sedan redovisa den kunskap som finns om sådan diskriminering i . En sådan process ska- par medvetenhet om situationen i vårt land och underlag för att bedöma vilka behov av åtgärder som finns. Som redovisats ovan omfattar Integrationspolitiska maktutred- ningens uppdrag bl.a. uppgiften att särskilt belysa vilka strukturella hinder som motverkar invandrares makt och inflytande. Sådana hinder kan utgöra eller medföra strukturell diskriminering. De forskningsresultat och slutsatser som den utredningen kommer fram till är därför av stor vikt som en kunskapskälla om strukturell diskriminering. har i sitt arbete bl.a. till uppgift att särskilt beakta diskriminerande strukturer. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har i sitt arbete att beakta såväl individuell som Det finns således anledning att inhämta kunskap även från dessa myndigheter. Åtgärder för att öka kunskapen om strukturell diskriminering och motverka denna företeelse har vidtagits också i andra länder. Det är därför viktigt att ta del av erfarenheterna därav i de delar som är av relevans för arbetet mot strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet i Sverige.Det finns flera likheter mellan diskriminering på grund av etnisk eller religiös till- hörighet och diskriminering på grund av kön. Det finns därför även anledning att ta del av kunskap om diskriminering på grund av kön och de åtgärder som vidtagits mot sådan diskriminering både i och i andra länder i de delar som har relevans för arbetet mot strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös till- hörighet i Slutligen finns det behov av förslag på hur strukturell diskrimi- nering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet effektivt kan motverkas. På motsvarande sätt behövs det förslag till åtgärder för att fylla luckor i kunskapen om sådan diskriminering, baserade på den erfarenhet och de kunskaper som redan finns om situationen i och i andra länder. Utredaren skall redovisa den kunskap som finns om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet i Sve- rige. Utredaren skall även ta del av och redovisa kunskap om och åt- gärder mot strukturell diskriminering på grund av etnisk eller reli- giös tillhörighet i andra länder liksom kunskap om och åtgärder mot diskriminering på grund av kön i och i andra länder. Uppdraget är i denna del begränsat till att avse kunskap och åtgär- der som är av särskilt intresse för arbetet i mot strukturell diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörighet. Utredaren skall redovisa i vilken mån det finns skillnader i hur flickor och pojkar, kvinnor och män drabbas av strukturell diskri- minering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Utredarens arbete skall i första hand inriktas på följande sam- hällsområden: arbetsmarknaden, bostadsmarknaden, massmedier, det politiska systemet, rättsväsendet, utbildningsväsendet och väl- färdstjänster. Utredaren skall föreslå åtgärder mot strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet samt åtgärder för att fylla luckor i kunskapen om sådan diskriminering i . Om den bedömningen görs att det finns skäl att ändra regel- system, står det utredaren fritt att lägga fram förslag till författ- ningsändringar. Det ingår dock inte i uppdraget att lämna förslag till ändring av grundlag eller andra författningar som rör konstitu- ämnen. Inte heller får förslagen innebära inskränkningar av mediernas självständighet. Kostnadsberäkningar, konsekvensbeskrivningar samt finansie- ringsförslag skall i förekommande fall redovisas enligt bestämmel- serna i kommittéförordningen (1998:1474). Riktlinjer för konse- kvensanalyser finns i Statsrådsberedningens publikation Kommitté- handboken (Ds 2000:1). Utredaren skall särskilt bedöma förslagens konsekvenser för berörda myndigheter och företag. Utredaren skall i relevanta delar ta del av kunskap från bl.a. forsknings- rapporter och statliga utredningar inom området, de centrala myndigheterna inom respektive angivet samhällsområde, etniska organisationer samt trossamfund. Utredaren skall bedriva sitt arbete i särskilt nära kontakt med , Integrationspolitiska maktutred- ningen, och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Utredaren skall redovisa uppdraget . Tilläggsdirektiv till Utredningen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet (Ju 2003:09) Beslut vid regeringssammanträde . Med stöd av regeringens bemyndigande tillkal- lade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att redovisa kunskap om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Utredaren skall även föreslå åtgärder för att fylla luckor i kunskapen om sådan diskriminering och åtgärder för att motverka den. Enligt direktiven (2003:118) skall utredaren redovisa uppdraget . Utredningstiden för- längs. Utredaren skall redovisa uppdraget . Invandrares förtroende för samhällsinstitutioner Resultat från –2004 Underlaget för föreliggande tabellrapport är frågor som har ställts inom ramen för nationella frågeunder- sökning.