sou · GTB333d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Resterande del producerades av kemisk- och petrokemisk industri. Vi har inte på motsvarande sätt som för fjärrvärmesystemen haft möjlighet att genomföra en detaljerad analys av kraftvärme- potentialen inom industrin baserat på exempelvis data avseende de specifika anläggningarna. Vi har dock enligt uppdrag grovt upp- skattat kraftvärmepotentialen i industrin genom en internationell jämförelse. Samtliga jämförelser som görs med utgångspunkt i industrins bränsleanvändning (häri ingår alltså ej industrins elanvändning). Den potential som uppskattas ställer inte i anspråk någon del av det värmeunderlag som uppskattats i samband med kraftvärme- potentialen i anslutning till fjärrvärmesystemen. Någon överlapp- ning mellan potentialen inom industrin samt potentialen inom fjärrvärmesystem finns därför ej. En jämförelse mellan och EU-15 visar att har en industri som producerar lite egen el i förhållande till sin bränslean- vändning. Nedan visas elproduktionen via industriell kraftvärme som andel av använt bränsle för olika branscher, dels för EU15 1998 dels för 2001. 11 SCB Årlig energistatistik (el, gas och fjärrvärme), 2003. Figur 37 Elproduktion i industriell kraftvärme som andel av använt bränsle för EU15 och 2001. Källor: , Combined heat and power production in the EU 1994–1998 och IEA, Energy balances of countries 1960–2001, 2003 Elproduktion i industriell kraftvärme som andel av använt bränsle för dels EU15 dels Av figuren ovan framgår att har en betydligt lägre andel kraftvärme relativt bränsletillförseln än EU15. De mest energiintensiva branscherna i dvs.. pappers- och massaindustrin respektive kemisk- och petrokemisk industri, har en betydligt lägre kraftvärmeproduktion än samma branscher i andra länder. Kraftvärmepotential i baserat på jämförelse med EU I diagrammet nedan visas kraftvärmeproduktionen i , dels för utfall dels för EU-snittet applicerat på den svenska bränsleanvändningen inom respektive sektor. Kraftvärmeproduktionen inom svensk industri uppgick till . Om hade en lika stor andel kraftvärme- produktion som EU-snittet skulle kraftvärmeproduktionen kunna uppgå till drygt . Den allra största delen av potentialen finns inom pappers- och massaindustrin enligt figuren. Resterande del finns inom kemisk- och petrokemisk industri. Figur 38 Elproduktion i med industriell kraftvärme för EU-snitt 1998 samt utfall Elproduktion i med industriell kraftvärme för dels EU-snittet applicerat på och för utfall Källa: , Combined heat and power production in the EU 1994–1998 och IEA, Energy balances of countries 1960–2001, 2003. Kraftvärmepotential inom svensk pappers- och massaindustri baserat på jämförelse med Nedan visas potentiell elproduktion från industriell kraftvärme för pappers- och massaindustri givet andra länders andel kraftvärme relativt bränsletillförsel. Ur denna framgår att om det finns en stor potential att öka den svenska elproduktionen inom pappers- och massaindustrin från nuvarande nivåer på drygt till omkring 10–. Figur 39 Olika pappers- och massaindustris andel kraftvärme relativt bränsleanvändning applicerat på svensk pappers- och massa- industris bränsleanvändning (Andel kraftvärme/bränsletillförsel:1998, bränsleanvändning : 2001) Olika andel kraftvärme relativt bränsleanvändning applicerat på svensk massa- och pappersindustris bränsleanvändning 6.1.2Jämförelse med genomförda studier Vi har nedan sammanställt resultatet av ett urval av gjorda bedömningar av kraftvärmepotentialen inom den svenska industrin. , , publicerade en enkätundersökning som utförts med syfte att få en upp- fattning om elcertifikatsystemets effekter på elproduktion från biobränslen. Målgruppen för undersökningen har varit skogs- industrin. 31 av 33 certifikatberättigade biokraftanläggningar inom skogsindustrin har svarat på SVEBIOs frågor. Slutsatserna från enkätundersökningen är att skogsindustrins aktörer förväntar sig en 60 %-ig ökning av biokraftproduktionen; års nivå på drygt till . En annan viktig kommentar från skogsindustrin är att man efterlyser ett långsiktigare elcertifikat- system som sträcker sig efter 2010. Detta skulle medge mer lång- siktiga underlag som investeringsbeslut kan grundas på. En del av de intervjuade bolagen i SVEBIOs undersökning har börjat intressera sig för svartlutsförgasning. Detta är en teknik som medger högre elutbyten inom pappers- och massaindustrin. intervjuade bolagen anger dock att det dröjer åtminstone innan denna teknik är mogen att användas kommersiellt. redovisade i Elcertifikatöversyn, etapp 2 en prognos över en rimlig potential som uppgår till . I samma dokument redovisas även en teknisk potential upp- gående till 11–12,7 (Möllersten 2003). Nedan visas en sammanfattande översikt över kraftvärmepoten- tialen i enligt olika bedömningar. Som referensnivå anges utfall . Översikt över kraftvärmepotential i svensk industri enligt olika bedömningar Snitt för EU15 applicerat på Snitt för olika framstående 1998 (endast pappers- och SVEBIO enkät, prognos (endast skogsindustrin, biokraftvärme) (), rimlig potential (Elcertifikatöversyn, bil. Möllersten 2003 (teknisk potential industriellt mottryck) I samband med diskussioner med industrins aktörer framkommer det att det finns ett stort intresse för en utbyggnad av den industriella kraftvärmen. De främsta skälen anges vara dels att investeringarna med dagens elpriser är lönsamma i sig, dels att ett ökat utbud av el på den nordiska elmarknaden medför en ökad möjlighet att förhindra att elpriserna stiger . Appendix 1 – Känslighetsanalys avseende kraftvärmepotentialen i anslutning till fjärrvärme I detta appendix visas resultaten av olika känslighetsanalyser som gjorts med avseende på kraftvärmepotentialen i anslutning till fjärr- värme (som beskrivits i kapitel 4 i rapporten). I känslighetsanalysen har resultatets känslighet med avseende på förändringar i de variabla parametrarna analyserats. Känslighetsanalysen har gjorts med avseende på referens- scenariot 2015. Resultatet åskådliggörs i figuren och kommenteras kort nedan. Känslighetsanalys avseende kraftvärmepotentialen i referensscenariot Känslighetsanalys avseende kraftvärmepotentialen i Snitförbrukning/inv. -0,8 -0,6 -0,4 -0,2 På basis av den gjorda känslighetsanalysen konstateras att den i modellen beräknade kraftvärmepotentialen inte är känslig för enskilda isolerade förändringar i de variabla parametrarna. Observera dock att kraftvärmepotentialen påverkas starkt i de fall där flera av de variabla parametrarna antar ogynnsamma eller gynn- samma värden . Detta illustreras i de tidigare redovisade S-kurvorna. Nedan kommenteras effekterna av förändringar i de variabla parametrarna var och en för sig. Avkastningskravet har varierats mellan 7,5 och (motsvarar en minskad respektive ökad riskfri realränta med –0,respektive +1,jämfört med referensscenariot). Avkastnings- kravet påverkar endast i viss utsträckning potentialen för ny kraft- värme. Anledningen är att endast ett fåtal anläggningar ligger i gränszonen till att vara lönsamma. Om effektbehovet för ett system överstiger minimistorleken så är det också i de flesta fall lönsamt att göra investeringen. Elpriset har varierats /MWh. Elpriset påverkar naturligtvis lönsamheten i att bygga ny kraftvärme. De flesta bioinvesteringar står och faller dock inte med ett elpris på /MWh, då en betydande del av intäkterna kommer från el- certifikat. Certifikatpriset har varierats /MWh. Certifikatpriset påverkar självklart lönsamheten i att bygga ny biokraftvärme. Förändringar inom intervallet är dock inte avgörande för potentialen. Däremot, om certifikatsystemet slopas, sker stora potentialförändringar vilket beskrivits tidigare. Priset på biobränsle har varierats /MWh. Priset på biobränsle påverkar endast marginellt potentialen för ny kraftvärme. Slutsatsen är att med givna förutsättningar och antaganden, så genomförs investering i biokraftvärme i majoriteten av fallen om ett tillräckligt värmeunderlag finns. Variationer i biopriset medför ej någon markant påverkan på potentialen inom gaskombi. Pris på fossilt bränsle Priset på fossilt bränsle (kol, naturgas och olja) har varierats mellan låg och hög nivå. Priset på fossilt bränsle påverkar i viss mån potentialen för ny kraftvärme. Slutsatsen är att med givna förutsättningar och antaganden, så genomförs investering i biokraftvärme i majoriteten av fallen om ett tillräckligt värmeunderlag finns. Priset på fossilt bränsle är i sig inte avgörande. Genomsnittlig värmeförbrukning per tätortsinvånare har varierats mellan 8,5 och 9,5 MWh/invånare och år. Potentialen är känslig för förändringar i detta antagande. Investeringskostnad per kW har varierats mellan högt och lågt värde, både för gaskombiinvestering samt för biokraftvärme- investering. Potentialen är känslig för förändringar i detta antagande. L 52/50 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS DIREKTIV 2004/8/EG om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre mark- naden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit- téns yttrande (2), med beaktande av yttrande (3), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och av följande skäl: (1)Möjligheterna att använda kraftvärme för att spara energi är inte tillräckligt utnyttjade i gemenskapen för närva- rande. Främjande av högeffektiv kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme är en prioritering för gemenskapen eftersom nyttan med kraftvärme kan bli avsevärd med tanke på besparingar av primärenergi, undvikande av överföringsförluster och minskning av utsläpp, framför allt av växthusgaser. Dessutom kan en effektiv energianvändning genom kraftvärme bidra på ett positivt sätt till försörjningstryggheten och till Europe- iska unionens och medlemsstaternas konkurrenssitua- tion. Därför är det nödvändigt att vidta åtgärder för att se till att möjligheterna utnyttjas bättre inom ramen för den inre marknaden för energi. (2)I och rådets direktiv /54/EG (5) fastställs gemensamma regler för produktion, överföring, distribution och leverans av el inom den inre marknaden för el. I detta sammanhang bidrar utvecklingen av kraft- värme till att öka konkurrensen, även med hänsyn till nya marknadsaktörer. (3)I grönboken europeisk strategi för tryggad ener- giförsörjning konstateras det att Europeiska unionen är kraftigt beroende av sina externa försörjningskällor, som (1) EGT C 291 E, 26.11.2002, s. 182. (2) EUT C 95, 23.4.2003, s. 12. (3) EUT C 244, 10.10.2003, s. 1. (4) yttrande av (ännu ej offentlig- gjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT) och stånd- punkt av (ännu ej offentliggjort i EUT). (5) EUT L 176, , s. 37. tillgodoser av dess behov – en siffra som kommer att stiga till om de nuvarande tendenserna håller i sig. Importbe- roende och ökande importandelar ökar risken för försörjningsavbrott eller försörjningssvårigheter. Försörjningstryggheten bör inte enbart ses som en fråga om att minska importberoendet och öka den inhemska produktionen. För en trygg försörjning krävs en lång rad politiska initiativ för att, bland annat, skapa en diversi- fiering av källor och teknik samt förbättra de internatio- nella relationerna. I grönboken betonades vidare att en trygg energiförsörjning är avgörande för en hållbar utveckling . I grönboken framgår avslut- ningsvis att nya åtgärder för att minska efterfrågan på energi är avgörande, både för att minska importbe- roendet och för att begränsa utsläppen av växthusgaser. efterlyste i sin resolution av om grönboken (6) incitament för att uppmuntra en övergång till effektiva anläggningar för energiproduktion, inbegripet kraftvärme. (4)I kommissionens meddelande Hållbar utveckling i för en bättre värld: En strategi för hållbar utveck- ling i Europeiska unionen, som presenterades vid Euro- peiska rådets möte i , pekades klimatförändringarna ut som ett av de största hindren för hållbar utveckling. I meddelandet betonades också behovet av att öka användningen av ren energi och att vidta tydliga åtgärder för att minska efterfrågan på energi. (5)En ökad användning av kraftvärme som inriktas på primärenergibesparingar kunde vara en viktig del i det åtgärdspaket som behövs för att Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatföränd- ringar skall kunna efterlevas, och även i andra strategiska paket för att uppnå ytterligare åtaganden. I meddelandet om genomförandet av första delen av det europeiska klimatförändringsprogrammet pekade kommissionen på främjandet av kraftvärme som en av de åtgärder som behövs för att minska utsläppen av växthusgaser från energisektorn. Kommissionen tillkännagav även att man hade för avsikt att lägga fram ett förslag till direktiv om främjande av kraftvärme . (6)välkomnar i sin resolution av om kommissionens meddelande om genomförandet av första delen av det europeiska klimatförändringsprogrammet (7) idén om att lägga fram ett förslag till ökade gemenskapsåtgärder för att främja användningen av kraftvärme, och kräver att ett direktiv om främjande av kraftvärme antas . (6) EGT C 140 E, , s. 543. (7) EUT C 273 E, 14.11.2003, s. 172. Europeiska unionens officiella tidning L 52/51 (7)Vikten av kraftvärme erkändes också i rådets resolution av (1) och i resolution av om en gemenskapsstra- tegi för att främja kraftvärme (2). (8)I slutsatserna av och godkände rådet kommissionens handlingsplan för ökad energieffektivitet och pekade på främjandet av kraftvärme som ett av de prioriterade områdena på kort sikt. I sitt betänkande av om hand- lingsplanen för ökad energieffektivitet (3) uppmanade att framlägga förslag om gemensamma bestämmelser om främjande av kraft- värmeteknik i den utsträckning det ur ekologisk synvinkel är förnuftigt. (9)Rådets direktiv /61/EG av om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (4), och rådets direktiv /80/EG av om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (5) och och rådets direktiv /76/EG av om förbränning av avfall (6) understryker alla behovet att utvärdera möjligheterna till kraftvärme i nya anläggningar. (10)Enligt och rådets direktiv /91/ EG av om byggnaders energi- prestanda (7) skall medlemsstaterna se till att det i fråga om nya byggnader med en total användbar golvyta på sker en bedömning av om alternativa system, exempelvis kombinerad värme- och elproduk- tion, är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genom- förbara, och detta skall beaktas innan byggandet inleds. (11)Högeffektiv kraftvärme kännetecknas enligt detta direktiv av de energibesparingar som uppnås genom kombinerad istället för separat produktion av värme och el. För att kraftvärmeproduktionen skall kunna betecknas som högeffektiv bör energibesparingarna vara . För att energibesparingarna skall bli så stora som möjligt och för att undvika att de går förlorade bör största möjliga uppmärksamhet riktas mot driftsvillkoren för kraftvärmepannor. (12)Vid utvärdering av primärenergibesparingarna är det viktigt att beakta situationen för de medlemsstater där den mesta elförbrukningen täcks genom import. (1) EGT C 4, , s. 1. (2) EGT C 167, , s. 308. (3) EGT C 343, 5.12.2001, s. 190. (4) EGT C 257, 10.10.1996, s. 26. (5) EGT L 309, 27.11.2001, s. 1. (6) EGT L 332, 28.12.2000, s. 91. (7) EGT L 1, , s. 65. (13)Med hänsyn till insyn och öppenhet är det viktigt att en harmoniserad grunddefinition av kraftvärme antas. När det gäller kraftvärmeanläggningar som är utrustade för separat el- och värmeproduktion, bör sådan produktion inte anses som kraftvärme vid utfärdande av ursprungs- garanti och för statistiska ändamål. (14)För att se till att stödet till kraftvärmeproduktion inom ramen för detta direktiv grundas på efterfrågan på nyttiggjord värme och primärenergibesparingar är det nödvändigt att införa kriterier så att energieffektiviteten i den typ av kraftvärmeproduktion som faller under grunddefinitionen skall kunna fastställas och bedömas. (15)Det allmänna syftet med detta direktiv bör vara att fastställa en harmoniserad metod för beräkning av kraft- värmeproducerad el och nödvändiga riktlinjer för dess genomförande, med beaktande av metoder som utarbetas av de europeiska standardiser- ingsorganisationerna. Beräkningsmetoden bör gå att anpassa beroende på den tekniska utvecklingen. Tillämp- ningen av beräkningarna i bilagorna II och III på mikro- kraftvärmepannor kan i enlighet med proportionalitets- principen baseras på värden från ett typgodkännandeför- farande som godkänts av ett behörigt oberoende organ. (16)De definitioner av kraftvärme och högeffektiv kraftvärme som används i detta direktiv påverkar inte användningen av de definitioner i nationell lagstiftning som används för andra syften än de som fastställs i detta direktiv. Det är lämpligt att dessutom använda relevanta definitioner i 2003/54/EG och i och rådets direktiv /77/EG av om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (8). (17)Mätningen av produktionen av nyttiggjord värme vid kraftvärmeverkets produktionsställe understryker behovet av att säkerställa att fördelarna med den nyttig- gjorda värmen från kraftvärme inte går förlorade i höga värmeförluster från distributionsnäten. (18)El-värmeförhållandet är en teknisk uppgift som måste definieras för beräkningen av mängden kraftvärmeprodu- cerad el. (19)I detta direktiv kan definitionen av kraftvärmepanna också omfatta utrustning i vilken endast elenergi eller endast värmeenergi kan framställas, t.ex. reserveldning och efterbränningsenheter. Produktionen från sådan utrustning bör inte anses som kraftvärme vid utfärdande av ursprungsgaranti och för statistiska ändamål. (8) EGT L 283, 27.10.2001, s. 33. L 52/52 Europeiska unionens officiella tidning (20)Definitionen av småskalig kraftvärme omfattar bland annat mycket småskalig kraftvärme och decentraliserade kraftvärmepannor, t.ex. kraftvärmepannor som till- godoser behoven i isolerade områden eller begränsade privata, kommersiella eller industriella behov. (21)För att öka insyn och öppenhet i samband med konsu- menternas val mellan kraftvärmeproducerad el och el som producerats med annan teknik är det nödvändigt att se till att ursprunget i högeffektiv kraftvärme kan garan- teras på grundval av harmoniserade referensvärden för effektivitet. Ursprungsgarantiordningar innebär inte i sig själva en rätt att utnyttja nationella stödmekanismer. (22)Det är viktigt att alla former av el som produceras från högeffektiv kraftvärme kan omfattas av ursprungsgaran- tier. Det är viktigt att göra en klar skillnad mellan ursprungsgarantier och överlåtbara certifikat. (23)För att kraftvärmetekniken skall få ökad genomslagskraft på marknaden på medellång sikt är det lämpligt att kräva att medlemsstaterna antar och publicerar en rapport där den nationella kraftvärmepotentialen analyseras; en separat analys av de hinder som finns för kraftvärme och av de åtgärder som vidtagits för att se till att certifi- eringssystemet är tillförlitligt bör också ingå. (24)Offentligt stöd bör vara förenligt med bestämmelserna i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (1), inbegripet när det gäller icke-kumulation av stöd. Enligt dessa riktlinjer kan vissa typer av offentligt stöd tillåtas om det kan påvisas att stödåtgärderna gynnar miljön därför att verkningsgraden är ovanligt hög, därför att energiåtgången kan minska eller därför att tillverkningsprocessen påverkar miljön mindre. Sådant stöd kommer i vissa fall att vara nödvändigt för att kraftvärmepotentialen skall kunna utnyttjas ytterligare, i synnerhet med tanke på behovet av att internalisera de externa kostnaderna. (25)System för offentligt stöd för främjande av kraftvärme bör i huvudsak vara inriktade på stöd till kraftvärme på grundval av ekonomiskt motiverad efterfrågan på värme och kylning. (26)Medlemsstaterna har olika stödmekanismer för kraft- värme på nationell nivå, t.ex. investeringsstöd, skattebe- frielse eller skattereduktion, gröna certifikat och system med direkt prisstöd. Ett viktigt medel att uppnå detta direktivs mål är att garantera att dessa mekanismer fungerar väl till dess att ett harmoniserat rättsligt ramverk på gemenskapsnivå blir operativt, för att bibe- hålla investerarnas förtroende. (1) EGT C 37, , s. 3. avsikt att övervaka situationen och rapportera om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av nationella stödsystem. (27)För överföring och distribution av el som produceras från högeffektiv kraftvärme bör bestämmelserna i artikel 7.1, 7.2 och 7.5 i direktiv /77/EG samt relevanta bestämmelser i direktiv /54/EG tillämpas. Fram till dess att kraftvärmeproducenten är en berättigad kund enligt nationell lagstiftning och enligt artikel 21.1 i direktiv /54/EG bör avgifterna för köp av ytterligare el, som kraftvärmeproducenterna ibland behöver, fastställas enligt objektiva, klara och tydliga samt icke- diskriminerande kriterier. Tillgången till nätet för el producerad från högeffektiv kraftvärme får särskilt underlättas för småskaliga kraftvärmepannor och mikro- kraftvärmepannor, under förutsättning att kommissionen underrättas. (28)Kraftvärmepannor på upp till 400 kW som omfattas av definitionerna i rådets direktiv /42/EEG av om effektivitetskrav för nya värmepannor som eldas med flytande eller gasformigt bränsle (2) uppfyller troligen i allmänhet inte det direktivets minimikrav på effektivitet och bör därför inte omfattas av det. (29)Kraftvärmesektorns särskilda struktur, med många små och medelstora producenter, bör beaktas, särskilt när de administrativa förfarandena för tillstånd till uppbyggnad av kraftvärmekapacitet ses över. (30)Syftet med detta direktiv är att skapa en ram för främjande av kraftvärme och det är därför viktigt att betona behovet av stabila ekonomiska och administrativa förutsättningar för investeringar i nya kraftvärmeanlägg- ningar. Medlemsstaterna bör uppmuntras att tillgodose det behovet genom att utforma stödsystem med en varaktighet , och genom att undvika att ofta ändra de administrativa förfarandena osv. Medlems- staterna bör vidare uppmanas att se till att systemen för offentligt stöd uppfyller principen om ett gradvist upphörande. (31)Kraftvärmens totala effektivitet och hållbarhet beror på många faktorer, till exempel teknik, bränsletyper, last- kurvor, pannstorlek och temperaturnivå på nyttiggjord värme. Av praktiska skäl och på grund av att värmen måste hålla olika temperatur beroende på hur den skall användas, vilket tillsammans med andra skillnader påverkar kraftvärmeeffektiviteten, kan kraftvärmen indelas i t.ex. följande klasser: industriell kraftvärme, kraftvärme för fjärrvärme och kraftvärme för jordbruks- sektorn. (2) EGT L 167, 22.6.1992, s. 17. Direktivet senast ändrat genom direktiv /68/EEG (EGT L 220, 30.8.1993, s. 1). Europeiska unionens officiella tidning L 52/53 (32)I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinci- perna i artikel 5 i fördraget bör allmänna principer om en ram för främjande av kraftvärme på den inre mark- naden för energi fastställas på gemenskapsnivå, men detaljerna kring genomförandet bör utformas av medlemsstaterna så att varje medlemsstat kan välja det system som är lämpligast. Detta direktiv begränsar sig till de minimiåtgärder som krävs för att uppnå dessa mål och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta syfte. (33)De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut / 468/EEG av om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genom- förandebefogenheter (1). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.