sou · GTB339 · 2006-01-01 00:00:00 — Strävan är att alla viktiga åtgärder i ska vara genomförda (2050 då det gäller klimatmålet). 2000/01:130. 2001/02:MJU3. Regeringen har inrättat för att samordna arbetet mellan myndigheterna och se till att myndigheternas resurser utnyttjas så effektivt som möjligt.38 viktigaste upp- gifter är sammanfattningsvis att följa upp och utvärdera utvecklingen mot miljökvalitetsmålen, rapportera till regeringen om hur arbetet mot miljömålen går och vad som ytterligare behöver göras, samordna informationsinsatser från miljömålsmyndigheterna, övergripande samordna regional fördelning av miljökvalitetsmål och delmål och fördela medel till miljöövervakning och miljömålsuppföljning. överlämnar en skriftlig rapport till rege- ringen om utvecklingen mot miljömålen. Syftet är att identifiera de viktigaste drivkrafterna bakom miljöproblem, redovisa om vi när- mar oss målen och i vilken takt. lämnar rådet en fördjupad utvärdering till regeringen. Utvärderingen ingår som en del av underlaget till regeringens miljöproposition och för rege- ringens bedömning av om miljökvalitetsmål, delmål eller styrmedel behöver revideras. För varje miljökvalitetsmål finns en ansvarig myndighet. Skogs- styrelsen är ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Levande skogar.39 På regional nivå ansvarar länsstyrelserna för övriga miljö- mål. De miljömålsansvariga myndigheterna ska tillsammans med organisationer och företag som verkar inom en viss samhällssektor (exempelvis transportsektorn, jordbruket eller industrin) utveckla lämpliga indikatorer för miljömålsarbetet. Vidare ska myndig- heterna samla data, redovisa måluppfyllelsen, föreslå kompletteran- 38Miljömålsrådets uppgifter regleras i förordning (2001:1096) med instruktion för Natur- vårdsverket. 39Naturvårdsverket har ansvaret för nio mål, medan , Kemikalie- inspektionen, Geologiska Undersökning, , och Bo- verket har huvudansvaret för var sitt mål. de insatser och i övrigt verka för att miljökvalitetsmålen nås. Länsstyrelserna ska tillsammans med andra regionala myndigheter och organ och i dialog med kommuner, näringsliv, frivilliga orga- nisationer och andra aktörer verka för att säkra att miljökvalitets- målen och delmålen får genomslag i länen. I länsstyrelsernas ansvar ingår även att samordna uppföljningen av miljömålsarbetet i den egna regionen. Kommunerna har ett övergripande ansvar för lokala anpassningar av de nationella miljömålen. Målet innebär att Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Riks- dagen har beslutat om fyra delmål för Levande skogar. Långsiktigt skydd av skogsmark (2010) Ytterligare skyddsvärd skogsmark ska undantas från skogsproduktion . Förstärkt biologisk mångfald (2010) Mängden död ved samt arealerna med äldre lövrik skog och gammal skog ska bevaras och förstärkas på följande sätt: mängden hård död ved ska öka med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad, arealen äldre lövrik skog ska öka med , arealen gammal skog ska öka med , arealen mark föryngrad med lövskog ska öka. Skydd för kulturmiljövärden (2010) Skogsmarken ska brukas på sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador på övriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara . Åtgärdsprogram för hotade arter (2005) ska åtgärdsprogram finnas och ha inletts för hotade arter som har behov av riktade åtgärder. På regional nivå har skogsvårdsstyrelserna arbetat med att regionalisera miljökvalitetsmålet Levande skogar. Arbetet har beretts i de regionala sektorsråd som bildats.40 4.2.8Miljömålsrådets uppföljning av miljökvalitetsmålen har utvecklat ett system för uppföljning av arbetet mot miljömålen. De miljömålsansvariga myndigheterna har valt indikatorer som visar förändringar för faktorer som är viktiga för uppföljningen av miljökvalitetsmålen och dess delmål. överlämnade den första för- djupade utvärderingen av de svenska miljökvalitetsmålen; Miljö- målen – allas vårt ansvar!. I utvärderingsrapporten gjorde Miljö- målsrådet bedömningen att fyra av miljömålen blir mycket svåra att nå inom en generation. Ett av dessa var Levande skogar.41 Mot den bakgrunden föreslog en förstärkning av insatserna för att skydda skog inom ramen för strategin för hus- hållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Vidare föreslog rådet en ändring i skogsvårdslagen så att det blir möjligt att avverka skog för att bevara och utveckla särskilda naturvärden. Rådet underströk även vikten av att fornlämningar i skogen lokaliseras så att de kan skyddas. Den senaste årliga uppföljningen presenterades i juni 2004.42 I denna gjorde en annan bedömning för fem delmål än man gjorde . Bland dessa fem märks delmålet om lång- siktigt skydd av skogsmark. gjorde rådet bedömningen att det aktuella delmålet var möjligt att nå i tillräcklig grad/utsträck- ning inom tidsramen men att ytterligare förändringar/åtgärder krävs. ansågs delmålet vara mycket svårt 40www.svo.se (). 41De övriga tre var Ingen övergödning, Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan. De två senare ansågs vara genuint svåra att nå. 42 , Miljömålen – når vi dem? (uppföljning av 15 miljömål, De facto 2004). att nå i tillräcklig grad/utsträckning inom den utsatta tidsramen. Grunden för den ändrade bedömningen var att arbetet med att avsätta skog i naturreservat, enligt , gick alldeles för långsamt. Rådet ansåg att detta i huvudsak berodde på allt för små resurser. För att kunna avsätta 320 000 ha skog som naturreservat , skulle takten, enligt rådet, i det närmaste behöva fyrfaldigas. En ny årlig uppföljning väntas . Når vi miljömålet Levande skogar? I senaste underlag till årliga upp- följning av miljökvalitetsmålen anges att Levande skogar troligen inte kommer att uppnås , trots att delmålen till stor del bör kunna . För biologisk mångfald beror detta främst på att många av de skogliga biologiska processerna helt enkelt tar . På- tagliga förbättringar av den biologiska mångfalden lär inte bli syn- liga förrän efter 2020, även om flera grundförutsättningar för biologisk mångfald (död ved, grova träd, lövinslag och gammel- skog) kommer att förbättras avsevärt. Luftföroreningar och lokalt höga uttag av biomassa (inkl. av- verkningsrester) påverkar markens och det avrinnande vattnets surhetsgrad och hotar därmed skogsmarkens långsiktiga produk- tionsförmåga. Det är tveksamt om luftföroreningarna kommer att kunna reduceras tillräckligt , särskilt i sydvästra . Askåterföring till skogsmark ökar men utförs ännu bara på i stor- leksordningen en femtedel så stor areal som den där man tar ut avverkningsrester. Åtgärder för att utveckla och tydliggöra skogens sociala värden, bl.a. i tätortsnära skog, har påbörjats. Åtgärderna bör kunna ge goda resultat. drog en kraftig storm in över och orsakade de mest omfattande stormskador på skog som någon- sin har registrerats i . gör bedömningen att stormen kommer att påverka skogsbrukets arbete, inte bara i , och därigenom också påverka möjligheterna att nå målen i Levande skogar. I underlag till fördjupade utvärde- ring av miljökvalitetsmålen gjordes en bedömning av förutsätt- ningarna att uppnå Levande skogars respektive delmål.43 Liknande bedömningar finns i det underlag som lämnades till till grund för den årliga uppföljning som rådet väntas presentera . slutsatser från den fördjupade utvärderingen och i det senaste underlaget till Miljö- målsrådet redovisas i följande avsnitt. Delmål 1 Långsiktigt skydd av skogsmark Här gjorde bedömningen att det fortfarande var möjligt att nå målet till 2010 under förutsättning att tillräckliga medel anvisas. Vidare framhöll vikten av att nödvändiga organisationsförstärkningar på främst länsstyrelser- na vidtas. En viktig aspekt är även att strategiarbetet och de om- fattande regeringsuppdragen ska hinnas med parallellt med det på- gående reservatsarbetet. Pedagogiska myndigheter ökar måluppfyllelsen konstaterade att när det gäller naturreservat och biotopskydd låg de hitintills skyddade arealerna väsentligt under vad som är nödvändigt för att nå målen. Här anger en god förståelse hos markägarna för behovet av att undanta skog från skogsbruk som en mycket viktig faktor för att målen ska kunna nås. Myndigheten framhåller också stora ekologiska och pedagogiska kunskaper hos myndigheterna som ett medel för att uppnå denna förståelse. konstaterade vidare att det finns ett behov av en sammanhållen strategi för de av samhället kontrollerade formerna för skydd av skogsmark, i huvudsak naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal. 43 , Underlag till fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålet Levande skogar, . Avsättning av naturreservat kostar 1,2 miljarder noterade vidare att för att nå det här aktuella del- målet krävs stora statsfinansiella resurser. Att skydda ytterligare 270 000 ha som naturreservat kommer att kosta eller och framåt vilket skulle innebära en tredubbling av nuvarande takt.44 En ökning av biotopskydden med ca 24 000 ha innebär, enligt bedömning, en kostnad på , eller ca . Skogs- styrelsen konstaterar att under den första tredjedelen av mål- perioden, dvs. åren 1999 2002 har av målet nåtts. Skogs- styrelsen menar att takten i arbetet är en direkt konsekvens av tilldelade resurser. En ökning av naturvårdsavtalen med ca 35 000 ha innebär, enligt Skogstyrelsens bedömning, en total kostnad på ca , eller . gjorde bedömningen att förutsättningarna var goda att nå målet , vilket skulle innebära att natur- vårdsavtal sluts för ca 5 000 ha förutsatt att markägarnas intresse för naturvårdsavtal bibehålls. Frivilliga avsättningar klarar målet När det gäller frivilliga avsättningarna konstaterade att bruttoarealen redan är i nivå eller högre än målet . reser myndigheten frågetecken för långsiktigheten hos delar av avsättningarna och poängterar att synen på vad som bör betraktas som skyddsvärt även kommer att påverka utfallet. I det underlag som överlämnade till Miljömåls- rådet framhåller man på nytt att tillräckliga resurser för att lösa in arealen naturreservat och biotopskydd är en av de enskilt viktigaste åtgärderna från statsmakterna för att ge förutsätt- ningar att kunna nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. slår fast att anslagen ej är tillräckliga för att klara av delmål 1. 44 I det underlag som överlämnade till framgår det att naturreservatsdelen av delmål 1 inte avser hela utan enbart området nedanför det fjällnära området. För uppföljningen av arealen bildade naturreservat har detta, enligt , dock mycket liten effekt då den areal som har skyddats i det fjällnära om- rådet betraktas som försumbar. har och arbetat fram ett förslag till en fördjupad nationell strategi för naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal på skogsmark. Strategiarbetet syftar bl.a. till att fastställa regionala arealmål för naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal, något som till stora delar hit- intills saknats. är avsikten att strategin ska preciseras ytterligare av länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna som för- väntas fastställa regionala strategier. har skogsvårdsstyrelserna avsatt knappt 1 900 ha biotopskydd och tecknat naturvårdsavtal på ca 4 000 ha skogsmark. har därmed knappt 10 000 ha biotopskydd respektive 13 400 ha naturvårdsavtal bildats. Tilldelade anslag måste öka för att målen ska kunna nås. var anslaget och behöver nu öka till nivån 270 miljoner . Beträffande naturreservat har och länsstyrel- serna 2004 skyddat ca 72 000 ha produktiv skogsmark genom köp och intrångsersättning samt genom bidrag till kommu- ner och stiftelsers markförvärv. Av målet att skydda ytterligare 320 000 ha produktiv skogsmark som naturreservat har således säkrats genom köp och intrångsersättningar mm. Med nuvarande medelstilldelning kommer målet att nås först . För de frivilliga avsättningarna ser situationen relativt ljus ut. var en areal på ca 990 000 ha skogsmark frivilligt avsatt. Långsiktigheten och kvaliteten i många avsättningar är dock osäker, vilket innebär att också bedömningen av om delmålet nås blir osäker. har arbetat fram en för- bättrad metod att följa de frivilliga avsättningarnas utveckling. Datainsamling påbörjas med målet att en god bild ska kunna ges till den fördjupade utvärderingen . Kvaliteten på materialet kommer till stor del att bero på skogsbrukets öppen- het att redovisa sina frivilliga avsättningar. Hitintills har den öppenheten varit begränsad vilket utgör ett stort problem. Delmål 2 Förstärkt biologisk mångfald sammanfattande bedömning var i det senaste underlaget till att frågan om hur skogsskötseln bedrivs är avgörande för om delmålet nås. Det handlar exempelvis om vilka bestånd som väljs för avverkning, samt i vad mån träd som dör tillåts vara kvar i skogen. gör bedömningen att målet om hård död ved högst sannolikt kommer att nås. Den avgörande faktorn för detta är, enligt bedömning, emellertid i hur stor utsträck- ning skogsbruket kommer att tillvarata den volym träd som dör spontant i skogarna. Vidare anser att kunskapen och förståelsen för betydelsen av hård död ved för den biologiska mångfalden måste öka bland de vedhuggare som tar hand om döda träd som har lämnats kvar efter en avverkning. anser att det sannolikt behövs riktad rådgivning mot vedhuggarna på detta tema. Skogstyrelsen betonar också att balansen mellan en ökad volym hård död ved och skogsskadefrågorna måste följas noggrant även i fortsättningen. anser att chanserna är goda att målet om ökning av arealen äldre lövrik skog kan nås. Här är den avgörande faktorn hur skogsskötseln utformas . Skogsstyrel- sen anser bl.a. riktade rådgivningsinsatser till skogsbruket kan behövas. anger också att det i vissa fall kan strida mot Skogsvårdslagen att gallra fram ett lövrikare bestånd i äldre skog. Myndigheten betonar mot den bakgrunden vikten av att vissa undantagsmöjligheter till den aktuella bestämmelsen utvidgas i linje med tidigare förslag från . anger att valet av bestånd för föryngringsavverkning är avgörande för om målet om en större andel gammal skog kom- mer att nås. Enligt myndighetens bedömning kommer arealen gammal skog att öka mer än vad målet anger om nuvarande trend håller i sig och möjligheterna att nå målet bedöms således som mycket goda. Riktade rådgivningsinsatser kan, enligt Skogsstyrel- sen, ändå bli aktuella. Ett av sektorsmålen innebär att SVO ska agera för att öka den röjda arealen. Det finns, enligt , emellertid en risk att målet om en ökad röjningsnivå verkar hämmande på målet om en ökad areal föryngring av lövskog. Hur röjningsingreppen görs och de trädslag som lämnas kommer i stor utsträckning att vara av- görande för om målet kommer att nås. framhåller att klövviltets betesskador utgör ett stort problem för lövföryngringar och att frågan om en minskning av viltstammarna också är central för att målet ska kunna uppnås. Delmål 3 Skydd för kulturmiljövärden sammantagna bedömning är att möjligheten att nå detta delmål är liten. Huvudförklaringarna är att de nuvarande skadenivåerna på fornlämningar och övriga kulturlämningar är omfattande. Många av lämningarna är dessutom okända. Kun- skaperna om kulturmiljövärdena ökas bl.a. genom projektet och Historia, men enligt bedömning gör de be- gränsade resurserna att det kommer att ta innan hela landet är täckt av denna inventering. Utöver ökade kunskaper pekar på flera ytterligare åtgärder som krävs för att delmålet ska nås. Bland dessa åtgärder märks bl.a. ett förbättrat samarbete mellan de olika ansvariga myndigheterna liksom mellan myndigheter, skogsbrukare och övriga aktörer. Vidare anser man att det krävs en omfattande kompetenshöjning på bredd och djup hos Skogsvårdsstyrelserna liksom en ökad kunskap och förståelse hos skogsbrukets aktörer. anser också att arbetet med att göra data från befintliga inventeringar lätt tillängliga för markägare, entreprenörer och myndigheter måste påskyndas. Markberedningsmetoderna behöver dessutom anpassas och utvecklas. Avslutningsvis efter- frågas ökade resurser hos skogsvårdsstyrelserna och länsstyrelser- na. Även i det senaste underlaget till anger Skogs- styrelsen att skadenivån är hög för kända forn- och kulturlämningar och fortsatta insatser för kunskapsuppbyggnad, utbildning och information behövs. Delmål 4 Åtgärdsprogram för hotade arter Åtgärdsprogram för hotade arter kommer, enligt bedömning att finnas . Målet kommer således att nås. 4.2.9Åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar har i sitt underlag till fördjupad prövning avseende perioden 2006 föreslagit ett antal åtgärder och styrmedel som ska bidra till att Levande skogar uppnås. Fler fältbesök före avverkning Större möjligheter för skogsvårdsstyrelserna att göra fältbesök före avverkning ses av som ett effektivt sätt att bl.a. förbättra kultur- och miljöhänsynen. I underlaget till miljömåls- rådets årliga uppföljning konstaterar att åtgärden förutsätter en ökning av anslaget vilket inte skett. Sam- tidigt framhåller att det pågår ett arbete med att förfina urvalet av vilka avverkningsanmälningar som kan behöva besökas i fält. Åtgärder mot markförsurning och för en uthållig skogs- produktion i hela landet har föreslagit ett åtgärdsprogram mot markför- surning och för ett hållbart brukande av skogsmarken. Programmet innefattar åtgärder som kalkning av skogsmark och s.k. askåter- föring. Förslaget innebar en satsning på totalt . Detta innebär att aktiva kalkspridningsåtgärder kan återupptas samt att utredningar och forskning kring skogsbruksåtgärders inverkan på försurningen av skogsmark kan startas. Vidare bedrivs arbete för att öka askåterföringen i regioner där uttagen av avverkningsrester är stora. SVO arbetar även med kunskapsutveckling och kunskaps- spridning om hur skogsbruk kan försämra kvaliteten i avrinnande vatten och vilka motåtgärder som står till buds. Resurser för naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal anser att länsstyrelsernas arbete med avsättande av naturreservat bör förstärkas liksom resurser till skogsvårdsstyrel- sernas arbete med biotopskydd och naturvårdsavtal. Vidare anser myndigheten att arbetsformer och skötselmetoder för att se till att de skötselkrävande biotopernas naturvärden bevaras behöver utvecklas. Även tillsynen av biotopskydd och naturvårdsavtal be- höver, enligt , utvecklas och operationaliseras. Möjligheten att träffa naturvårdsavtal bör utvidgas till att omfatta även kulturmiljöobjekt. Utvecklad inventering av nyckelbiotoper anser att det råder ett stort behov av fortsatta kompletterings- och utvecklingsinsatser avseende nyckelbiotops- inventeringen. En god kännedom om var nyckelbiotoperna finns är, enligt , viktig för att undvika att nyckelbiotoper förstörs i samband med skogsbruksåtgärder. LandskapsEkologiska Kärnområden (LEKO) i hela landet gör bedömningen att LEKO är en mycket verk- ningsfull och för samhället kostnadseffektiv modell för bevarande av naturvärden. Arbetssättet bör därför, enligt myndighetens upp- fattning, genomföras i lämpliga områden i hela landet. Förstärkta rådgivningsinsatser om fasta fornlämningar och övriga värdefulla kulturlämningar i skogen Projektet och Historia måste, enligt , till- föras resurser för att delmål 3 ska kunna uppnås. Därutöver be- höver rådgivnings- och informationsinsatserna till skogsbruket förstärkas. Arbetet att göra data från befintliga inventeringar lätt tillgängliga för markägare, entreprenörer och myndigheter måste påskyndas. Kompetensen inom SVO och skogsnäringen måste höjas. Markberedningsmetoderna måste anpassas och utvecklas. I senaste underlag till årliga ut- värdering konstateras det att Skog och historia inte har beviljats några anslag. Däremot bedrivs en omfattande inventeringsverk- samhet inom ramen för projektet jobb. anger att denna lösning förvisso är bra men att den inte fullt ut kommer att kunna ersätta en reguljär Skog och historia-inven- tering. Klövviltets betestryck behöver minska för att det ska vara möjligt att öka lövskogsandelen. Enligt behövs det bättre underlag som kan ligga till grund för riktade informationsinsatser till skogsägarna om bl.a. viltvårdsanpassad skogsskötsel. Skogs- styrelsen betonade också vikten av att det tas fram mål med kopp- ling till klövviltstammarnas framtida storlek. Insatser för att lyfta fram skogens sociala värden För att lyfta fram skogens sociala värden behövs det, enligt Skogs- styrelsen, information och rådgivning om skog och miljö till såväl skogsägare som allmänhet. har ett antal utvecklingsprojekt bedrivits, bl.a. med stöd av EU-Life. Arbete runt de tätortsnära skogarna har prioriterats. SVOs avsikt är att teckna samarbetsdokument med av kommunerna med tätorter >10 000 invånare för att tätortsnära skog bättre ska tillgodose människors behov av rekrea- tion. Även de nya svenskarnas inställning till och behov av skog har studerats. SKS avser lämna ytterligare förslag till åtgärder . Undantagsmöjligheten till 10 § första stycket skogsvårdslagen (SVL) bör, enligt , kompletteras med avverkning som sker för att bevara eller utveckla särskilda naturvärden. Detta skulle gagna möjligheterna att uppnå målet om en ökad areal äldre lövrik skog. Ett nytt förhållningssätt till avvägningen produktion miljö har utarbetat ett nytt förhållnings- sätt till hur man ska göra avvägningen mellan skogspolitikens jäm- ställda miljö- och produktionsmål. Ansatsen betecknas och avser avvägningen på den nationella nivån. Tanken är i grova drag att det på av skogsmarken ska bedrivas ett produktionsskogsbruk efter de huvudsakliga riktlinjer som finns . På ska produktionsskogsbruk bedrivas med s.k. förstärkt hänsyn. På den återstående tiondelen av skogsmarken ska naturvårdsmålen tillåtas dominera helt. Arealerna består i allt väsentligt av skog inom befintligt områdesskydd och de beslutade målen för formellt skydd enligt Levande skogar. Därtill kommer skogsbrukets frivilliga avsättningar, inklusive nödvändig hänsyn till nyckelbiotoper. I arbete med att säkerställa att Levande skogar uppnås kommer myndigheten att fokusera sina åtgärder på den tiondel av skogsmarkens som kräver förstärkt hän- syn. Bland framtida åtgärder som planerar kan följande nämnas: Tillskapande av ett nytt naturvårdsinstrument. Avsikten är att hitta ett kostnadseffektivt instrument för hela fastigheter som kan bidra till att bevara och utveckla naturvärden. En utgångspunkt är att finansiering kan ske via det landsbygdsutvecklingsprogram som ska börja gälla . Projekt om brukande av kontinuitetsskogar. har presenterat en förstudie om s.k. kontinuitetsskogar. har beviljats anslag om 5 miljoner för att kartlägga skogar med lång kontinuitet och för att utveckla metoder som syftar till att bibehålla naturvärdena i dessa skogar. Avtal för andra ändamål än naturvård. Det finns, enligt , uttalade behov av avtalsbaserade lösningar för exempelvis rennäring, tätortsnära skog, kulturmiljövård m.m. 5 SVO en översikt () är en så kallad koncernmyndig- het som består av chefsmyndigheten och tio regionala skogsvårdsstyrelser. är indelad i skogsvårdsdistrikt, vid utgången av uppgick de till 62 stycken. Dessutom tillkommer på som ingår i i ett försök med vidgad samordnad länsförvaltning. I medeltal hade SVO 1 218 anställda, varav var kvinnor och var män. Medelåldern var 49 år.45 45 Fakta i detta kapitel är, om inte annat anges, hämtade från årsredovisning av verksamhet 2004 samt Regleringsbrev för avseende (Regeringsbeslut II 40). Balans mellan produktion och miljö 10* Skogsvårdsstyrelser 62** skogsvårdsdistrikt Skogsägare, skogsbruket, allmänheten *På ingår i . **Avser situationen vid utgången av 2004. SVO:s uppgift är att verka för att den svenska skogsnäringen utvecklas enligt den av regering och riksdag beslutade skogs- politiken. Verksamheten består av såväl anslagsfinansierade myn- dighetsuppgifter som avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Myndighetsuppgifterna utgörs, enligt regleringsbrevet , av bl.a. utövande av lagtillsyn enligt skogsvårdslagen (1979:419) och delar av (1998:808), rådgivning, utbildning och information till i huvudsak skogsägare men också till allmänheten,