sou · GTB350 · 2006-01-01 00:00:00 — En sådan gissning, baserad på en genomgång av olika studier, är gjord av Europarådet14 och uppskattar att det globalt finns årliga strömmar på ca 4 miljoner personer som kan karaktäriseras som invandrare utanför reglerna. Ungefär hälften av dem använder sig av männi- skosmugglare och annan olaglig verksamhet i samband med sin flyttning. Denna olagliga verksamhet uppskattas omsätta per år.15 IOM uppskattade antalet illegala invandrare som levde i till att vara ca 3 miljoner personer i slutet av . En mot- svarande uppskattning för som baseras på folkräkningen är 7 miljoner.16 Många stater har efter terroristattackerna i och skärpt sina regler och metoder för att övervaka migrationen över gränserna och de utlänningar som vistas i landet. finns det dock stater som i mångt och mycket ignorerar frågan om migration utanför reglerna. Dessa stater har oftast en brist på arbetskraft i näringar som jordbruk och service där såväl efter- frågade kvalifikationer som löner är låga.17 De mest säkra uppskattningarna av hur många som lever utanför reglerna fås vid de tillfällen när en stat har genomfört en s.k. regula- risering av bosättnings- och arbetstillstånd för dem som redan bor och arbetar i landet under illegala förhållanden. Det antal tillstånd som ges är underskattningar av hur många som vistas illegalt i landet, eftersom regulariseringen vanligen är för- knippad med någon form av villkor rörande t.ex. dokumenterad vistelsetid i landet eller att man har ett arbete. 14Europarådet (2004). 15FN (2004). Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och Inom EU är det framförallt medlemsländer i södra som har genomfört en eller flera regulariseringar. Det finns en del erfa- renheter av att en regularisering leder till att migrationen utanför reglerna ökar.18 EU-staterna i södra har legaliserat drygt 3 miljoner personer som levde och verkade i länderna utan att ha tillstånd. Av dessa regulariseringar skedde nästan hälften i vid sammanlagt fem tillfällen.19 20 har vid tre olika tillfällen legaliserat sammanlagt nästan 3,5 miljoner personer. legaliserade uppskatt- ningsvis 750 000 personer. Det finns inga uppskattningar om hur många personer det finns i som bor och vistas här utan tillstånd. Hela gruppen av invandrare utanför reglerna i kan, precis som i andra länder, spjälkas upp i några kategorier. En del utgörs av dem som sökt asyl, fått avslag på sin ansökan i högsta instans och ännu inte lämnat landet inom utsatt tid. Andra är personer som rest in som turister, arbetat illegalt och sedan stannar kvar en efter det att tillståndet för vistelse i landet har gått ut. Ytterligare en grupp är personer som reser in och ut ur landet på lagligt sätt, men arbetat utan tillstånd under dessa perioder. Den grupp av personer som rest in i landet legalt eller illegalt, bosatt sig här för och försörjt sig med illegalt arbete kan för- modas vara en mindre del av dem som vid en given tid vistas utan tillstånd i . 18OECD SOPEMI (2004). 19Se tabell 2.1.1 i bilaga 3. 20Under genomförs en regulariseringskampanj i . Alla illegala invandrare som har varit mantalsskrivna i en kommun och som kan visa upp ett förhandskontrakt på arbete omfattande (inom jordbrukssektorn 3månader för säsongarbetare) har möjlighet att få uppehållstillstånd efter det att arbetsgivarna skrivit in dem i den spanska . Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och – förekomsten av invandrare utanför reglerna och deras del- tagande på arbetsmarknaden Några länderspecifika kommentarer från och I svaren på kommitténs förfrågan till inom utrikesförvaltningen ges ytterligare belysning av fenomenet illegal migration och svart arbetsmarknad. I de allra flesta länder verkar frågan vara ett hett debattämne. Utlandsmyndigheternas svar ger sammantaget en entydig bild av en mycket stor svart arbetsmarknad i för invandrare utanför reglerna. Denna arbetsmarknad förefaller dessutom vara allmänt accepterad av den breda allmänheten. Majoriteten av dessa personer är sysselsatta inom bygg-, jordbruk- och restaurangsektorn, dvs. sektorer där även många i den inhemska befolkningen arbetar under lösa eller olagliga anställningsformer. Ett flertal av länderna dit illegala invandrare framförallt söker sig har genomfört olika regularise- ringskampanjer med varierande resultat. De länder som inte har genomfört några kampanjer har undvikit det med motiveringen att det anses fungera som en åtgärd som attraherar fler flyttare utanför reglerna. Den illegala invandringen till bedöms vara förhållandevis begränsad. Den svarta arbetskraften förmodas till största delen bestå av utländsk arbetskraft och är koncentrerad till främst bygg- och servicebranschen. I bedöms den illegala utländska arbetskraften arbeta främst inom detalj- och resturangbranchen. I antas att det finns illegal arbetskraft främst inom restaurang-, bygg- och anläggningsbranschen samt diverse privata tjänste- arbeten. Den svarta sektorn av arbetsmarknaden i uppskattas utgöra 10–av den totala ekonomin. Den illegala arbets- kraften återfinns framför allt inom byggsektorn och till viss del inom jordbrukssektorn. I arbetar de illegala invand- rarna främst inom jordbruks-, trädgårdsodlings-, hotell- och restaurang samt byggsektorn. En relativt stor del av dessa utgör asylsökande som inte åkt hem efter avvisningsbeslut. 21 () sände en förfrågan med frågor förknippade med arbetskraftsinvandring till ett antal av utrikesmyndigheterna (ambassader) inom utrikesförvaltning. Se KAKI (2005). Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och seringskampanjer har genomförts, 1995 och 1999. Det finns illegal arbetskraft i som enligt inofficiella beräkningar uppgår till omkring 1 000 personer. genomförde 2001 sin första och hittills enda regulariseringskampanj. Omkring 3 000 an- sökningar kom in i samband med regulariseringskampanjen och ca 2 000 av dessa fick uppehållstillstånd. I är frågan om migration utanför reglerna ett politiskt omdebatterat område. I debatten har siffror på upp till en miljon illegala arbetare nämnts och sedan dementerats från officiellt håll. Att stora delar av hotell-, restaurang- och servicebranschen, framförallt i , i relativt stor utsträckning byggs upp av illegal arbetskraft är till stor del allmänt erkänt. Det finns i ett relativt omfattande problem med perso- ner som vistas olagligt i landet och arbetar utan tillstånd. Upp- skattningsvis utgörs av arbetskraften av illegal arbets- kraft. De arbetar främst inom byggnads-, jordbruk-, hemhjälp- och resturangsektorn. I ligger de lägsta gissningarna på att 200 000–300 000 personer vistas olagligt i landet och utgör en illegal arbetskraft. Många menar dock att siffran är betydligt högre. Antalet illegala invandrare i uppskattas av utrikes- ministeriet uppgå till minst 140 000 personer. De antas arbeta främst inom bygg-, detaljhandel, hotell- och restaurangbranschen, samt i serviceyrken som riktar sig till enskilda, såsom städning och hantverk. Det uppskattas att det finns cirka en miljon personer som vistas och arbetar illegalt i och en del av dem kommer att omfattas av den regulariseringskampanj som genomförs . De antas arbeta framför allt inom byggnads- och restaurang- branschen samt inom jordbruk och hushållssektorn. Omfattande regulariseringar av invandrare gjordes . En stor andel av de illegala invandrarna i kommer från , de forna afrikanska kolonierna och . Många är sysselsatta inom bygg-, textil-, jordbruk- och restaurangsektorn. Den största gruppen av dem som regulariserades i den senaste kampanjen hade sitt ursprung i . Den illegala invandringen till har varit och är omfattande. Ett typiskt inslag i den itali- enska migrationspolitiken har varit de s.k. extraordinära regularise- ringskampanjerna. Bedömningen är att regulariseringarna har fungerat som incitament för ytterligare illegal invandring. Från rapporteras att en betydande del av den nuvarande invandrade befolkningen har uppehållit sig illegalt i landet för att sedan få legal status genom olika regulariseringskampanjer. Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och Det rapporteras även om en stor svart arbetsmarknad som är allmänt accepterad. Det finns illegal arbetskraft via migration utanför reglerna i , men det ses inte som ett problem. Ett exempel är illegala byggnadsarbetare från . Den olagliga utländska arbets- kraften i utgör en så pass liten del av den illegala arbets- kraften att det inte anses vara något större problem. I rapporteras om ett omfattande problem med personer som uppehåller sig och arbetar illegalt. Uppskattningarna varierar mellan 30 000 till 300 000 personer som främst arbetar inom bygg-, jordbruks-, servicesektorn samt som säsongsarbetare. Antalet odokumenterade invandrare i uppskattas vara mellan 100 000 och 200 000 och är främst sysselsatta inom bygg- och jordbrukssektorn. Den illegala invandringen till anses vara mycket begränsad, men förekommer inom bygg-, restaurang-, nöjes- och jordbrukssektorn. Den olagliga utländska arbetskraften i uppskattas ligga mellan 300 000 och 500 000 personer. Dessa kommer främst från och , men även från Viet- nam och . Den stora förekomsten av olaglig arbetskraft i de polska hemmen och på byggarbetsplatserna är allmänt känd och accepterad. I uppskattades det finnas 220 000 invandrare utanför reg- lerna som antas arbeta illegalt. Merparten av dessa kommer från andra som , , , , och . Den bransch som sysselsätter mest illegal arbetskraft är nöjesindustrin. Inga regulariseringskampanjer har förekommit. 2.1.5Olika internationella försök att genom samarbete påverka formerna för migration Den globalt ökande migrationen har även medfört att migration ägnas ett allt intensivare intresse internationellt och i det arbete som bedrivs i internationella organisationer. Ett sätt att hantera den gränsöverskridande migrationen är genom bilaterala, regionala och globala ställningstaganden eller försök till lösningar. lämnade efter sig ett kaos med ett stort antal flyktingar och fördrivna. I den krigströtthet och allmänt för- härskande känsla av aldrig mer som rådde efter kriget fanns det förutsättningar för att förhandla fram en internationell överens- Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och kommelse om hur man ska behandla flyktingar. Genève- konventionen om flyktingars rättsliga ställning och dess protokoll är fortfarande grunden för hur länder skall hantera flyktingars migration. har ratificerats av 142 stater. Någon liknande överenskommelse för övrig migra- tion finns inte. deltar i internationellt samarbete, förutom i de etablerade internationella organisationerna som FN:s flyktingkommissarie (), Internationella migrationsorganisationen (IOM), Internationella arbetsorganisationen () och samarbetet inom EU, även i ett flertal organisationer och sammanslutningar som direkt är inriktade på frågor rörande asyl- och migrationspolitik. Inom pågår ett regelbundet samarbete i en sammanslut- ning som benämns Nordiskt samarbete på hög nivå för flykting- frågor (NSHF). Sammanslutningen startades i samband med den omfattande inströmningen av asylsökande till i början . Ordförandeskapet roterar mellan länderna. Samarbetet är främst inriktat på asylpolitik, men omfattar även migrations- politik. startades Inter-Governmental Consultations on Asylum, Migration and Refugee Policies (IGC) som är en samman- slutning av ett antal stater22 som har det gemensamt att de tar emot ett stort antal asylsökande. Ett huvudsyfte med organisationen är att utbyta information om och diskutera gemensamma frågeställ- ningar. En central del av samarbetet är att samla in fakta inom asyl- området. Organisationen har även tagit upp frågan om arbetskraftsinvandring till diskussion. () bildades som en organisation för att ge stöd åt länder på och EU:s östra grannländer för att bygga upp egna organisationer och administrativa strukturer för att hantera migration. En huvuduppgift för organisationen har också varit att skapa ett forum för diskussioner mellan väst och öst om frågor förknippade med migration som folkrätt, rättssäkerhet, asyl- rätt och integration. På samma sätt som vi i har byggt upp regionala samman- slutningar har motsvarande organisationer bildats i andra delar av 22 Organisationen består av 16 länder: , , , , , , , , , , och samt , , och . Sekretariatet har sitt säte i . Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och Som några exempel kan nämnas att i södra har IOM bidragit till att bygga upp en organisation. har en sam- manslutning av länder som diskuterar migration och söker gemen- samma lösningar. Inom den s.k. Pueblaprocessen samarbetar med sina grannar i söder om migrationsfrågor. Olika försök har även gjorts för att skapa en accepterad världs- ordning för migration av arbetskraft, men det har inte lyckats. Det finns en om migrerande arbetare som bara drygt tjugo länder ratificerat. I det gemensamma globala legala arbetet står staterna alltför långt ifrån varandra för att hitta en lösning. Ett grundläggande problem har varit synen på migrationen utanför reglerna och vilka rättigheter och skyldigheter dessa personer skall ha. Mot bakgrund av att tagit emot stora grupper asyl- sökande, varav de rättsliga myndigheterna bedömde att det var många som inte hade skyddsbehov, initierade man en internationell diskussion som kom att kallas Bern- initiativet. Syftet var att skapa ett forum för en diskussion mellan mottagar- och sändarländer kring hanteringen av internationell migration. En huvudfråga för mottagarländerna har varit att för- klara sin utgångspunkt att varje stat har rätt att själv besluta om vilka som har rätt att bosätta sig och arbeta i det egna landet. En viktig fråga för mottagarländerna är också att de som inte har rätt att vistas i ett land kan återvända till sitt hemland. Huvudfrågan för sändarländer är flyttarnas rättsliga ställning och hur de tas emot och behandlas i de länder de har kommit till. Det övergripande målet för Berninitiativet är att utforma en översikt över vilka frågor länderna är överens i och i vilka frågor man måste fortsätta diskus- sionen. De deltagande länderna, där även ingår, strävar efter att formulera en International Agenda for () som skall ses som ett icke-bindande ramverk baserat på existerande internationella konventioner. FN:s generalsekreterare har fastlagt att migration är ett av de politikområden inom vilket FN måste ta ett större ansvar. Som en första fas i en diskussion om hur FN kan gripa sig an ett sådant ökat ansvar föreslog generalsekreteraren att en oberoende kommission inrättas som ska behandla de svåra frågor som är för- knippade med att finna en gemensam ordning för global migration. tog tillsammans med en ledande roll för att upprätta en sådan kommission och arbetar Global Commission for International Migration (GCIM) Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och med att ta fram en rapport som skall överlämnas till FN. statsrådet är en av kommissionens två ordföranden. Kommissionen har genomfört större regionala möten med alla parter som är aktörer i migrationssammanhang: stater, internationella organisationer, frivilligorganisationer samt organi- sationer av flyttare. En grundläggande fråga som har diskuterats vid dessa möten har varit flyttares grundläggande rättigheter och arbetskraftsinvandrares eventuella möjligheter att föra t.ex. intjä- nade pensionsrättigheter över gränserna. Som ett bidrag till GCIM:s arbete har låtit göra en över- sikt av internationella studier av internationell migration vilken ger en god bild av området.23 2.2Demografi och arbetsmarknad i EU 2.2.1Den demografiska utvecklingen liknar varandra De demografiska förändringar i länder följer ungefär samma mönster, men med olikheter när i tiden förändringarna sker och med vilken kraft de slår igenom. Skillnaderna kan härledas från nationella historiska skillnader samt hur värderingar och ekono- miska konjunkturer har påverkat hur många barn som fötts. Trenden med längre livslängd finns också i hela , men i de östeuropeiska länderna har den förväntade medellivslängden inte ökat i samma takt eller till och med minskat i några stater. Låga födelsetal ger åldrande befolkningar och små tillskott till arbets- kraften Mönstret med låga födelsetal startade i och är nu för- härskande, med gradskillnader, i hela den utvecklade världen. Det katolska hade länge de utan jämförelse högsta födelsetalen i , men ligger nu betydligt lägre och är i stort sett på samma nivå som övriga även om man fortfarande ligger högt. De lägsta födelsetalen uppvisar nu kvinnorna i södra och östra av födelsetalen samvarierar inledningsvis starkt med kvinnornas ökade närvaro på arbetsmarknaden. I ett senare skede torde en generös familjepolitik, med lång föräldraför- 23Tamas (2004). 24Se även tabell 2.2.1 i bilaga 3. Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och säkring och utbyggd barnomsorg eller andra möjligheter att kombinera familje- och arbetsliv, ha påverkat födelsetalen i riktning uppåt. har relativt höga födelsetal. Antal barn/kvinna i EU25/EES efter befolkningsstorlek i landet Antal barn/kvinna Befolkningsstorlek i miljoner, logaritmisk skala Av EU:s befolkningsmässigt största stater har och de högsta födelsetalen. De lägsta födelsetalen har kvinnorna i södra och östra . har relativt höga födelsetal. Alla länder har födelsetal under vad som krävs för reproduktion. De låga födelsetalen beror på att kvinnor föder färre barn eller för- blir barnlösa. Ett genomgående mönster är också att kvinnorna väntar allt högre upp i åldrarna med att föda barn, vilket för många medför färre barn eller inga barn alls. Mönstret med låga födelsetal leder till att de rika länderna har eller går mot en åldrande befolk- ning. 25 förkortningar: at=Österrike, be=Belgien, ch=Schweiz, cy=Cypern, cz=Tjeckien, de=Tyskland, dk=Danmark, ee=Estland, es=Spanien, fr=Frankrike, fi=Finland, gr=Grekland, hu=Ungern, ie=Irland, it=Italien, lt=Litauen, lu=Luxemburg, lv=Lettland, mt=Malta, nl=Nederländrna, no=Norge, pl=Polen, pt=Portugal, se=Sverige, si=Slovenien, sk=Slovakien samt uk=Storbritannien. Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och Framskrivningar av befolkningsutvecklingen visar att många länder i riskerar att få krympande arbetskraft Resultatet av låga födelsetal, och om dessa låga födelsetal fortsätter, blir att befolkningen i arbetsför ålder kommer att minska. I de flesta av länder kommer tidigare stora årskullar att lämna arbetskraften utan att ersättas av motsvarande stora ungdomskullar. Den arbetsföra befolkningen kommer att minska i absoluta tal. De prognoser som demograferna på FN gör skiljer sig ofta åt från dem som experterna gör vid de nationella statistikbyråerna. Skillnaderna beror på hur man skriver fram de demografiska mönster och trender som finns i en befolkning vid ett givet tillfälle. I det här avsnittet används för jämförelsens skull genomgående FN:s prognoser. Av de befolkningsmässigt stora länderna i EU kommer enligt prognosen och att få en relativt gynnsam utveckling av arbetskraftens storlek i ett perspektiv av . Arbetskraften förmodas att öka med några procent i storlek. De andra stora länderna förväntas att få en krympande arbetskraft. I beräknas arbetskraftens storlek att minska med . I de mellanstora länderna i EU, inklusive , förväntas arbetskraften att minska med några procent. I ett litet land som pekar prognoserna mot att arbetskraften kan minska med 40 procent26. Om den minskande arbetskraften skall kompenseras av arbetskraftsinvandring kommer konkurrensen om invandrarna att bli stor. 26 Se även tabell 2.2.2 i bilaga 3. Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och Procentuell förändring av den arbetsföra befolkningens (15–) storlek –2025 enligt en prognos från FN Befolkningsstorlek i miljoner, logaritmisk skala Källa: FN World Population – middle variant – The 2002 revision.27 De låga födelsetalen innebär att tillskottet av nya årskullar till arbetskraften inte i storlek kompenserar de årskullar som lämnar arbetskraften. I kan den förväntade arbets- kraften minska med och i . Länderna i går mot en bekymmersam situation. Utvecklingen i indikerar att konkurrensen om framtida arbetskrafts- invandring kan bli stor. En följd av att födelsetalen är låga och att vi lever allt längre är att andelen äldre i befolkningen ökar. I många av länderna i EU för- väntas andelen äldre öka till att var fjärde person är . Den allra äldsta befolkningen kommer, om prognoserna slår in, att få med nästan var tredje person i pensionsåldern. kommer att ha den yngsta befolkningen.28 Framskrivningar av de demografiska trenderna visar att försörjnings- kvoten för de i arbetskraften blir stor Den åldrade befolkningen medför att varje person i arbetsför ålder, förutom sig själv, skall försörja fler personers offentligt finansie- rade välfärd genom det förvärvsarbete han/hon utför. 27Se not 25 för länderförkortningar. 28Se tabell 2.2.3 i bilaga 1. Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och länder inom EU ökar försörjningskvoten (total befolk- ning/personer i arbetsför ålder) om FN:s befolkningsprognoser slår in. Arbetstagarna i , och får den största försörjningsbördan. som hade den högsta försörjningskvoten förväntas förbättra sin situation något i relation till övriga länders. Försörjningskvoten i EU25 och enligt en prognos från FN Källa: FN World Population – middle variant – The 2004 Revision.29 Försörjningskvoten (total befolkning/personer i arbetsför ålder) förväntas öka för alla EU:s stater . , och förväntas få minst gynnsam situation. situation jämfört med andra staters förväntas förbättras något. Om en stat skulle ha samma försörjningskvot vid de två tillfällena och vare sig förbättrat eller försämrat sin situation mellan åren hamnar markeringen på det diagonala strecket. Utvidgningen av EU medförde ingen större förbättring av EU:s försörjningskvot. Skillnaden är marginell mellan EU25 och EU15. Vid en jämförelse med de traditionella invandringsländer är kvoten högre i . Den demografiska utvecklingen i leder till att den förvärvsarbetande befolkningen där får en lika hög försörjningskvot som man får i . Världens två folkrikaste stater, och , kommer om att ha samma försörjningskvot där varje person i arbetsför ålder skall försörja ytterligare en halv person. 29 Se not 25 för länderförkortningar. Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och del innebär det att den s.k. ettbarnspolitiken har försämrat situa- tionen något. Politikens stora genomslag på försörjningskvoten kommer först . För del har den unga befolkningen och de höga födelsetalen lett till en förbättrad situation jämfört med den man hade . Försörjningskvoten i några länder och enligt en prognos från FN Källa: FN World Population - middle variant - The 2004 Revision. försörjningskvot är i nivå med genomsnittet i EU15. De traditionella invandringsländerna har en mer gynnsam åldersstruktur än den som EU har. De låga födelsetalen och långa livs- längden i medför en hög försörjningsbörda för den japanska arbetskraften. – något om den demografiska situationen Några länderspecifika kommentarer från och I stort sett alla länder i står inför en oroande demografisk situation med en åldrande befolkning och försämrad försörjnings- kvot till följd av de låga födelsetalen. Att arbetskraftsinvandring är svaret på detta problem är dock inte självklart. Beroende på den inrikespolitiska situationen och erfarenheter av tidigare (arbets- krafts)invandring debatteras frågan med skilda utgångspunkter. 30 Se not 21. Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och förväntas gå från en demografisk position som är fördel- aktigare än till en som är mindre fördelaktig . Andelen ålderspensionärer beräknas öka från till . I debatteras det flitigt vilka påfrestningar som kommer att ställas på välfärdssystemen till följd av den åldrande befolkningen. Enligt en prognos kommer gruppen av personer utanför arbetskraften växa om själva arbetskraften om inga förändringar sker. är på många sätt likt vad gäller befolkningens demografiska utveckling.