sou · GTB373d5 · 2006-01-01 00:00:00 — Utöver rätten till betald ledighet, med tillfällig föräldrapenning på sjukpenningnivå, införs också en utvidgad rätt till föräldraledighet . Särskilt om ensamstående föräldrars situation Utredningen kan konstatera att barn till föräldrar med ensam vårdnad är en särskilt utsatt grupp som lever under mer sårbara förhållanden än barn i familjer där föräldrarna har gemensam vårdnad. Dessa familjer har i regel också ett mer begränsat socialt kontaktnät än andra familjer. Det är förhållandevis få barn som lever med en ensam vårdnadshavare, men för dem är frågan om en väl fungerande föräldraförsäkring angelägen. Det finns också föräldrar med gemensam vårdnad men där en förälder i praktiken ensam har den faktiska vården om barnet. Utredningen har beaktat sådana ensamstående föräldrars situa- tion i förslagens olika delar. Detta resulterar i två förslag som särskilt riktar sig till ensamstående föräldrar. Utredningen anser att en ensamstående förälder under vissa förutsättningar ska kunna få hjälp i samband med barns födelse genom att en annan försäkrad än en förälder i vissa situationer kan få rätt till tillfällig föräldra- penning . Vidare föreslår utredningen att en ny ersättning införs. En ensamvårdande förälder som på grund av egen sjukdom eller smitta inte själv kan vårda barnet kan under vissa förutsättningar få hjälp av en annan försäkrad som vårdar barnet i förälderns ställe. De nya förslagen möter ett behov som inte tillgodosetts inom föräldraförsäkringen, att se till alla barns behov av vård och omsorg . Förslagens omfattning leder till att föräldraförsäkringen delvis ändrar karaktär och sammantaget ges en ny inriktning. Utredningen föreslår flera nya förmåner. Utredningen vill särskilt peka på behovet av uppföljning och utvärdering av förslagen. I synnerhet är det viktigt att de nya för- måner som utredningen föreslår; graviditetspenning, barndagar och särskild föräldrapenning blir föremål för särskild uppmärksamhet i detta avseende. 8.3Graviditetspenning och graviditetsledighet införs Utredningens förslag: Förmånen havandeskapspenning upphör och ersätts av graviditetspenning. En gravid kvinna som på grund av graviditeten anser sig behöva vara ledig från sitt arbete får rätt till graviditetspenning. Graviditetspenningen får nyttjas tidigast före beräknad förlossning och längst till och med dagen före den faktiska förlossningen. Ersättning som utges när en kvinna förbjuds att fortsätta sitt arbete på grund av risker i arbetsmiljön ingår i förmånen graviditetspenning och utökas till att omfatta samtliga dagar till och med dagen före den faktiska förlossningen. Ersättningen kalenderdagsberäknas och kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels ersättning beroende på hur stor del av sin normala arbetstid som kvinnan är ledig från. Ersättningen är pensionsgrundande och semesterlönegrundan- de. Kvinnan kan ta ut graviditetspenningen under arbetsfria dagar om hon är ledig i direkt anslutning till dessa, men däremot inte under semesterledighet. En skiftlig ansökan skall göras hos be- träffande graviditetspenning som beviljas på grund av förbud mot arbete under graviditet. För graviditetspenning i övrigt räcker det med en anmälan på liknande sätt som för föräldra- penningen i föräldraförsäkringen. Om det föreligger särskilda skäl skall det vara möjligt för att bevilja förmånen även för tid innan ansökan eller anmälan kommit in till kassan En rätt till graviditetsledighet införs i föräldraledighetslagen. En kvinna skall kunna vara helt ledig, men även ha möjlighet att förkorta sin dagliga arbetstid om hon så önskar och arbeta tre fjärdedelar, halvt eller en fjärdedel med bevarad anställnings- trygghet. Det ställs inte något krav om viss tids anställning för rätt till ledighet (kvalifikationstid). Kvinnan anmäler ledigheten eller så snart det kan ske till sin arbetsgivare. Utredningens bedömning: Föräldrapenning som modern kan ta ut före barnets födelse från och med den före beräknad förlossning bibehålls. Det finns flera olika förmåner inom socialförsäkringen som kan ge möjlighet till ersättning när den gravida kvinnan är ledig från förvärvsarbete. Enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, har en moder rätt till föräldrapenning tidigast före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. För- äldrapenningen ger även arbetslösa och studerande en möjlighet till vila av graviditeten (s.k. förtida uttag av föräldrapenning). Enligt 3 kap. 9 § AFL har en försäkrad kvinna rätt till havande- skapspenning, om hon inte får sysselsättas i sitt förvärvsarbete på grund av en föreskrift om förbud mot arbete under havandeskap som har meddelats med stöd av 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen (1977:1160) och hon inte kan omplaceras till annat arbete enligt 18 § föräldraledighetslagen (1995:584) – risker i arbetsmiljön. I 3 kap. 9 § AFL sägs också att en gravid kvinna med fysiskt ansträngande arbete kan beviljas havandeskapspenning, om havandeskapet satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sitt arbete med minst en fjärdedel och kvinnan inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete enligt 19 § föräldraledighetslagen – fysiskt påfrestande arbete. I 3 kap. 9 § AFL anges också att en kvinnlig arbetstagare som på grund av graviditeten inte kan utföra fysiskt ansträngande arbetsuppgifter har rätt att bli omplacerad till ett annat arbete med bibehållna anställningsförmåner från och med den före beräknad förlossning. En förutsättning för rätt till omplacering på grund av såväl risker i arbetsmiljön som fysiskt påfrestande arbete är att det skäligen kan krävas att arbetsgivaren ordnar annat arbete i sin verksamhet för kvinnan (20 § föräldra- ledighetslagen). Av 3 kap. 9 a § AFL framgår att havandeskaps- penning per dag är av den sjukpenninggrundande in- komsten (SGI) delad med 365. Ersättningen kan betalas ut tidigast från och med den för beräknad förlossning och längst till och med den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Det finns ytterligare bestämmelser i 3 kap. 9 a § om hur ansökan skall gå till, hur havandeskapspenningen beräknas och vissa samordningsregler. En gravid kvinna har enligt 3 kap. 7 § AFL i likhet med andra förstås rätt till sjukpenning om hennes arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Utredningen föreslår att ett nytt stöd kallat graviditetspenning införs för gravida försäkrade kvinnor som på grund av graviditeten väljer att vara lediga från sina förvärvsarbeten. Förmånen omfattar alla typer av förvärvsarbetande; såväl anställda som egenförtagare. Förmånen havandeskapspenning som betalas ut på grund av förbud mot att fortsätta det vanliga arbetet på grund av risker i arbetsmiljön bibehålls i sin nuvarande form och ingår som en del i den nya förmånen. De kvinnor som är avstängda från sitt arbete får ersättning under hela den tid de förbjuds fortsätta och inte kan omplaceras. Enligt nuvarande regler kan de vara berättigade till ersättning från graviditetens första dag fram före beräknad förlossning. Den förändring som görs är att kvinnorna ges möjlighet att få graviditetspenning under hela graviditeten och före faktisk förlossning. Däremot finns det inte längre behov av att ha kvar de särskilda förutsättningarna för att få havandeskapspenning i de fall kvinnan inte kan fortsätta sitt arbete under graviditeten på grund av fysiskt ansträngande arbete eftersom det ekonomiska skyddet nu byggs ut och den gravida kvinnan själv väljer om hon vill ta ut graviditets- penningen. Syftet med en graviditetspenning är i första hand att det skall finnas en huvudsaklig ersättning för förvärvsarbetande kvinnor som är i behov av att vila från arbetet i slutet av graviditeten. Om den gravida kvinnan mår bra av att vila före förlossningen kan det påverka barnet positivt. De socialförsäkringsförmåner som står till buds för gravida kvinnor har också visat sig vara problematiska att tillämpa. Med en förmån som alla förvärvsarbetande kvinnor kan få finns möjlig- heten att kvinnorna orkar arbeta längre eftersom de vet att det finns möjlighet till vila i slutet av graviditeten. På så sätt kan sjukskrivningar, sjukfrånvaro etc. minska under graviditeten. Att arbetsförmågan för de allra flesta begränsas under åtminstone delar av graviditeten är väl belagt. Flera studier pekar på att kraven i arbetslivet har ökat vilket ytterligare försvårar för grupper med begränsad arbetsförmåga att arbeta vidare. Med enkla villkor utan bedömningar innebär en mer generell förmån, förenklingar för administrationen. Reglerna blir också enklare att förstå. Oavsett vilket arbete kvinnan har och oavsett var i landet hon bor finns en rätt till ledighet från arbete med ersätt- ning under slutet av graviditeten. Det ökar naturligt tilltron till försäkringen. Utredningen har övervägt omfattningen av graviditetspenningen. Om antalet dagar med graviditetspenning blir färre kan det dock få negativa effekter på barnet i vissa situationer. Utredningen har stannat vid att föreslå att ersättningen rimligen skall kunna utges före beräknad förlossning. Avgränsningen mot andra förmåner Utredningen har stannat för att ha kvar möjligheten till förtida uttag av föräldrapenning enligt 4 kap. AFL före ett barns födelse. Genom det förtida uttaget ges kvinnorna en möjlighet till vila innan graviditetspenningen kan utges. Föräldrapenningen har också till syfte att ge arbetslösa och studerande en möjlighet till vila av graviditeten. Rätten till sjukpenning skall också finns kvar för de kvinnor som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom, både under tidigare delar av graviditeten och under slutet. Troligen kommer dock ärendeslaget att minska. De kvinnor som har svårt att få sina besvär fastställda som sjukdom eftersom besvären anses vara del av det naturliga tillståndet vid en graviditet kommer i stället att kunna få graviditetspenning. Det finns i och för sig inte heller några hinder mot att under en pågående sjukpenningperiod byta ut sjukpenningen mot graviditetspenning. Graviditetspenningen ska inte kunna bytas ut mot tillfällig för- äldrapenning eftersom den kvinna som får graviditetspenning inte behöver avstå från förvärvsarbete för vård av ett äldre, sjukt barn. Däremot kan kvinnan få ersättning med tillfällig föräldrapenning de dagar eller den tid hon måste avstå förvärvsarbete i de fall hon varvar graviditetspenning och arbete. Dessutom ska det vara möjligt för den andra föräldern att ta hand om ett barn när det är sjukt om det är så att den gravida kvinnan är förhindrad att vårda barnet. Graviditetspenningen föreslås vara en arbetsbaserad ersättning. Det grundläggande villkoret för att omfattas av den arbetsbaserade försäkringen är att den enskilda arbetar i , som egenföre- tagare eller som anställd. Det skall inte finnas något kvalifikations- villkor om viss tids försäkring. Timanställda kvinnor och kvinnor som är anställda dag-för-dag med flera grupper bör ha rätt till graviditetspenning. Om det inte kan utredas hur kvinnan skulle ha förvärvsarbetat kan en jämförelse göras med hur kvinnan arbetat innan hon vill vara ledig med graviditetspenning. En sådan metod används för sjukpenningen och för den nuvarande havandeskapspenningen (3 kap. 9 a och 10 §§ AFL). Jämförelseperioden bör inte anges till en viss tidslängd utan kan variera från fall till fall. Den bör dock inte sträcka sig alltför långt bakåt i tiden. Det kan innebära att en kvinna ansöker om graviditetspenning för tid som hon inte har något faktiskt arbete inplanerat. Anledningen till detta kan vara att arbetsgivaren vet att hon på grund av graviditeten inte längre orkar med arbetet. får då utreda hur kvinnan har arbetat tidigare före den period som hon söker ersättning för, för att avgöra om det är troligt att hon skulle ha förvärvsarbetat om hon inte varit gravid. Med en graviditetspenning skyddas även de som har besvär som inte anses som sjukdom och därmed inte ger möjlighet att få sjukpenning, eller har ett arbete som inte anses tillräckligt fysiskt påfrestande för att få havandeskapspenning. Det är dessa kvinnor som hamnar mellan försäkringssystemen och påverkas av den bedömning som görs i ärenden med sjukpenning och havande- skapspenning. Förmånen som utges på grund av arbetsmiljöskäl kvarstår. Ersättningstid och antal dagar med ersättning När det gäller förmånen som utges när en kvinna förbjuds att fortsätta sitt arbete på grund av risker i arbetsmiljön omfattas nu samtliga dagar från det förbudet börjar att gälla och längst till och med dagen före den faktiska förlossningsdagen. I övrigt gäller att graviditetspenning kan börja tas ut före beräknad förlossning och fram till och med dagen före faktisk förlossning. Det innebär att en kvinna som föder barn efter beräknad förlossning kan få med gravi- ditetspenning medan en kvinna som föder barn före beräknad förlossning blir berättigad till färre än med graviditets- penning. För de kvinnor som har rätt till havandeskapspenning på grund av fysiskt ansträngande arbete fr.o.m. före den beräknade tidpunkten för barnets födelse medför de nya reglerna en förändring så till vida att de är hänvisade till förtida uttag av föräldrapenningen för tiden före det graviditetspenning kan utges. För att graviditetspenningen ska kunna fungera som ett instru- ment för kvinnan att trappa ned på arbetet skapas möjligheten att ta ut del av dag. På så sätt kan kvinnan välja om hon vill vara helt ledig eller om hon vill arbeta kortare dagar. De olika omfattningar som bör finnas är hel, tre fjärdedels, halv samt en fjärdedels ersättning. Kvinnan kan endast ta ut graviditetspenningen under arbetsfria dagar om hon är ledig i direkt anslutning till dessa. Om exempelvis är arbetsfria dagar kan kvinnan ta ut ersättning på heltid om hon är ledig på heltid antingen fredag eller måndag och för tar ut graviditetspenning. En skiftlig ansökan skall göras hos beträffande graviditetspenning som beviljas på grund av förbud mot arbete under graviditet. För graviditetspenningen i övrigt räcker med en anmälan på liknande sätt som för föräldrapenningen. Om det föreligger särskilda skäl skall det vara möjligt för att bevilja förmånen även för tid innan ansökan eller anmälan kommit in till kassan. 1984/85:78 s. 88 f. och 120 där man angav muntlig ansökan som exempel för när det kan föreligga särskilda skäl. Ersättningen och hur den ska beräknas Utredningen har övervägt om ersättningen kan knytas till prisbas- beloppet, vilket vore enkelt administrativt sett, men inte sett det som ekonomiskt gångbart. Utredningen föreslår därför att ersätt- ningens storlek beräknas utifrån kvinnans sjukpenninggrundande inkomst, SGI. För att ändå förenkla för administrationen och göra det lättare för den försäkrade att förstå hur ersättningen beräknas skall graviditetspenningen beräknas på samma sätt som dagens havandeskapspenning och föräldrapenning, dvs. ersättningen per dag är av SGI delad med 365. Ersättningen skall vara pensionsgrundande enligt 2 kap. 5 § 1 lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och semesterlöne- grundande enligt 17 § första stycket 2 semesterslagen (1977:480), men inte kunna tas ut för dag då kvinnan är semesterledig. Regler om arbetstagares rätt till ledighet i föräldraledighetslagen (1995:584) som närmast överensstämmer med den ovan föreslagna graviditetspenningen finns i 4 § föräldraledighetslagen. I paragrafen anges att en kvinnlig arbetstagare har rätt till ledighet i samband med sitt barns födelse av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och efter förlossningen (s.k. mammaledighet). Om hon inte är ledig på annan grund skall av denna mamma- ledighet vara obligatoriska före eller efter förloss- ningen. Denna obligatoriska ledighet är resultatet av en anpassning till EG:s direktiv om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, fött barn eller ammar (92/85/EEG). Om en kvinna vill utnyttja sin rätt till ledighet skall hon enligt 13 § i lagen anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . I samband med anmälan skall kvinnan ange hur ledigheten är planerad att pågå. Enligt 14 § skall arbetstagaren samråda med arbetsgivaren om ledighetens förläggning och om andra frågor som rör ledigheten. Om det inte medför olägenhet för arbetstagaren skall denne lägga hel ledighet så att verksamheten hos arbetsgivaren kan fortgå utan påtaglig störning. Hur delledigheten skall tas ut beslutar arbetsgivaren om. Arbetsgivaren måste dock lägga sådan ledighet enligt arbetstagarens önskemål om detta ej medför påtaglig störning för verksamheten. En arbetstagare får enligt 15 § avbryta sin påbörjade ledighet och återuppta sitt arbete i samma omfattning som före ledigheten. I så fall skall arbetsgivaren underrättas om detta. I de fall ledigheten är avsedd att pågå en månad eller mer, får arbetsgivaren skjuta på återgången efter det att arbetsgivaren tagit emot underrättelsen. En ny rätt till ledighet – graviditetsledighet Den tid under vilken en anställd har rätt att vara ledig på grund av mammaledighet i 4 § föräldraledighetslagen täcker i och för sig som graviditetspenningen i AFL kan beviljas. Nu- varande regler om mammaledighet täcker dock inte fullt ut de situationer som den föreslagna graviditetspenningen i 3 kap. AFL omfattar. Utredningen föreslår därför att det införs en ny rätt till ledighet för gravida arbetstagare – graviditetsledighet – i för- äldraledighetslagen. Många kvinnor har behov av av ledighet före förlossningen. Behoven kan variera. Den kvinnliga arbetstagaren bör därför ges en valfrihet under månaden närmast före förloss- ningen. Utredningen föreslår att en kvinna skall kunna vara helt ledig, men även ha möjlighet att förkorta sin dagliga arbetstid om hon så önskar och arbeta tre fjärdedelar, halvt eller en fjärdedel med bevarad anställningstrygghet. Det är viktigt att den som orkar arbeta ska få göra det även om rätten till graviditetsledighet finns, vilket också överensstämmer med arbetslinjen (se avsnitt 2.4). Det ställs inte heller krav om viss tids anställning för rätt till ledighet. Uttag av ledighet enligt föräldraledighetslagen skall anmälas till arbetsgivaren i förväg. Tillfällig ledighet på grund av sjukdom eller smitta behöver dock inte anmälas i förväg. Regler kring anmälan finns i lagens 13 §. En arbetstagare skall anmäla mammaledighet och föräldraledig- het till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . I samband med anmälan skall kvinnan också ange hur ledigheten är planerad att pågå. Ledighet med tillfällig föräldrapenning skall anmälas minst före ledighetens början. Om sådan ledighet beror på smitta eller sjukdom finns som ovan nämnts ingen anmäl- ningsplikt. För att inte göra regelsystemet alltför komplicerat anser utredningen att det finns skäl att ha liknande regler för rätten till graviditetsledighet. Utredningen föreslår dock att det kan räcka att kvinnan anmäler ledigheten före ledigheten eller så snart det kan ske till sin arbetsgivare. Utredningen ser flera anledningar att välja en kortare anmälningstid. Framför allt kan det enligt utredningens mening vara svårt för kvinnan att i förväg förutse om hon orkar arbeta. En trolig konsekvens av att anmälan måste göras i förväg kan då bli att fler kvinnor anmäler ledighet, då man är osäker om man orkar arbeta sista perioden. En längre anmälningstid främjar inte arbetslinjen. Bortavaron på grund av graviditetsledigheten är också kortvarig och kan inte sett för sig påverka arbetsgivaren i någon avsevärd grad. 1977/78:104 (s. 35 f.) angavs också att en längre underrättelsetid är särskilt påkallat när det gäller längre ledighetsperioder med hänsyn till planerings-, vikariats- och andra omställningsfrågor. I de flesta fall kan arbetsgivarens behov av förberedelse med längre planeringstid på arbetsplatsen tillgodoses inom ramen för underrättelsetiden för föräldraledigheten. Enligt nuvarande regler finns ett undantag från underrättelse- tiden när behovet av ledighet föranleds av omständigheter som kvinnan inte har kunnat råda över. Enligt specialmotiveringen till lagrummet i dess ursprungliga lydelse avses här bl.a. för tidig födsel eller andra komplikationer under graviditetens senare del som kvinnan inte har kunnat förutse (prop. 1975/76:133 s. 62). Undan- tagsregeln har betydelse även när det gäller rätten till graviditets- ledighet och bör gälla även för den ledighetsformen. Det kan ju vara så att kvinnan har tänkt sig att arbeta, men att det före beräknad förlossning tillstöter komplikationer som hon inte kunnat förutse. Även i dessa fall skall det vara möjligt för kvinnan att anmäla ledighet med graviditetspenning. Arbetsgivaren och arbetstagaren skall enligt 14 § föräldraledig- hetslagen samråda kring hur arbetstagarens ledighet skall förläggas. Samma regler bör gälla vid uttag av graviditetsledighet. innebär att om sådan ledighet tas ut i form av bestämmer arbetstagaren vilken dag hon skall vara ledig medan arbetsgivaren bestämmer hur delledigheten skall tas ut. Eftersom graviditetsledigheten beräknas pågå gäller huvudregeln i 15 § tredje stycket föräldraledighetslagen att den gravida kvinnan har möjlighet att när som helst avbryta sin påbörjade graviditetsledighet och återgå i arbete. Förbud mot att fortsätta det vanliga arbetet och fysiskt ansträngande arbete Förutom rätten till mammaledighet har en kvinna rätt att bli omplacerad vid fysiskt påfrestande arbetsuppgifter eller om hon förbjudits att arbeta på grund av arbetsmiljöskäl (18 och 19 §§ föräldraledighetslagen). Utredningen lämnar inte några förslag vad gäller dessa regler. Det är viktigt att dessa rättigheter finns kvar för att göra det möjligt att fortsätta arbeta för de kvinnor som så vill. Reglerna om graviditetspenningen anknyter till föräldraledighetslagen. Lagen avser enbart arbetstagare, så som dessa definieras inom arbetsrätten. Studerande och arbetslösa kommer därför inte att omfattas av reglerna. Som tidigare nämnts ger föräldrapenningen arbetslösa och studerande en möjlighet till vila av graviditeten, varför det som tidigare nämnts finns skäl att bibehålla rätten till uttag av föräldrapenning i 4 kap. AFL för tid före ett barns födelse. 8.3.4Särskilt om de lagtekniska lösningarna Den föreslagna graviditetspenningen skiljer sig från havandeskaps- penningen då den är beroende av om kvinnan inte kan utföra något arbete utan i stället ger kvinnan en rätt att ta ut graviditetspenning. I så måtto kan förmånen likställas mer med en föräldrapenningförmån än med sjukpenning. Det finns därför anledning att överväga om graviditetspenningens placering fort- farande skall vara i 3 kap. AFL. Om man skulle flytta förmånen är det naturligt att tänka sig en placering i 4 kap. AFL. Föräldrapenningförmånerna i 4 kap. är emellertid uppbyggda på föräldrabegreppet i och inkluderar båda föräldrarna. Huvudsakligen avses också tid efter det att barnet har fötts. En föräldrar som vårdar barn har möjlighet att få förmåner, inklusive de som är arbetslösa och studerande. Graviditetspenningen å andra sidan avser en begränsad tid och riktar sig till en begränsad krets gravida förvärvsarbetande kvin- nor. Vad som föreskrivs om sjukpenning gäller även i tillämpliga delar för graviditetspenningen. Dessutom finns den särskilda in- komstersättningen på grund av risker i arbetsmiljön fortfarande kvar med en koppling till arbetsmiljölagens regler. Enligt utred- ningens mening är skillnaderna för stora för att enkelt kunna infoga graviditetspenningen i 4 kap. AFL. Möjligen skulle man i stället kunna tänka sig att låta graviditetspenningen bilda en egen lag. Med hänsyn till den begränsade tid som stått till förfogande för författningsarbetet och till att utredningen S 2001:04 Om samord- ning av socialförsäkringslagarna (SamSol) har till uppgift att genomföra en teknisk översyn av bl.a. AFL har utredningen emel- lertid stannat för att låta graviditetspenningen vara kvar i 3 kap. AFL (se även ingressen till författningskommentaren).