sou · GTB350d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Kvinnorna har högre ohälsotal än männen, vilket i princip gäller för samtliga åldersgrupper. Tabell 5.6.1 Gäststudenter – ansökan och beslut om arbetstillstånd –2005 Antal som ansökt Andel som ansökt (%) ansökt (%) Anmärkning: Besluten avser beslut fattade – . Endast en mindre andel av gäststudenterna har ansökt om uppehållstillstånd i . Av de som har ansökt har de allra flesta fått arbetstillstånd. Scenarios om framtida förhållanden mellan personer i och utanför arbetskraften Det framtida förhållandet mellan personer i och utanför arbets- kraften styrs dels av demografiska faktorer som befolkningens storlek och åldersstruktur, dels av i vilken utsträckning man för- värvsarbetar. Enkla demografiska framskrivningar av befolkningens storlek och ålderstruktur, med reservation för de osäkerheter som finns vid en framskrivning, visar hur det förväntade förhållandet mellan olika åldersgrupper kommer att bli. Ett enkelt demografiskt mått är den s.k. försörjningskvoten i vilket hela eller delar av befolkningen relateras till befolkningen i de förvärvsarbetande åldrarna. I framställningen representerar ålders- spannet 20–den förvärvsarbetande befolkningen. gick de flesta av barnen enbart genom en sex- eller sju- årig folkskola och kunde sedan redan fullt ut till- höra arbetskraften. deltar en stor andel av 20–24-åringarna i högskoleutbildning, vilket gör att som nedre åldersgräns för de förvärvsarbetande åldrarna kan anses vara för låg. Som ett genomsnitt över hela tidsperioden används här 20-årsgränsen för hela tidsperioden. Under ett tidsperspektiv , innefattande såväl dåtid som framtid sker två betydande förändringar av försörj- ningskvoten. Nergången i fruktsamhet till 1930 medförde att försörjningskvoten sjönk kraftigt fram till 1940- talet. Allt färre barn skulle gå i skolan och ta del av annan samhälls- service. och framåt låg kvoten på drygt 1,7, vilket innebär att varje person i förvärvsarbetande ålder genom de skatteintäkter för samhället deras arbete skapar skulle finansiera offentlig service, förutom för sig själv, för ytterligare 0,7 personer. inträffar den andra betydande förändringen då kvoten förväntas att stiga och nå 1,85 beroende på att antalet ålderspensionärer blir fler. Den sammantagna förändringen över denna långa tidsperiod är att gruppen utanför arbetskraften går från att vara dominerad av barn och ungdomar till att delas mellan yngre och äldre. Genom de olika gruppernas skilda efterfrågan på offent- lig service och transfereringar förändras också inriktningen på den offentliga servicen. Den samlade försörjningskvoten, som innefattar både yngre och äldre, har varit och kommer så att förbli i ytterligare . Försörjningskvoten 1860–2004 samt prognos 2005–2050 Hela befolkningen/20-64 år 65+/20-64 år Källa: SCB. Försörjningskvoten kommer att öka . Det är framför allt kvoten som avser äldre, och som är förknippad med att antalet äldre ökar, som blir större. Historiskt var den minskade försörj- ningskvoten förknippad med nedgången i födelsetalen. Försörjningskvoterna ser annorlunda ut regionalt beroende på åldersstrukturen i olika delar av landet. fanns den högsta försörjningskvoten i med 1,80 jämfört med den lägsta i med en kvot på 1,61, vilket är lägre1. De lägsta kvoterna återfinns framförallt i storstadslänen. En framskrivning av försörjningskvoten för länen2 1Se även tabell i slutet av bilagan för uppgifter för varje län. 2SCB (2003b). visar att samtliga län får en försämrad situation. Den bästa situationen har fortsättningsvis även storstadslänen, medan glesbygdslänen har den högsta försörjningskvoten. Försörjningskvoten 2000 och 2030 Källa: SCB (2003). Försörjningskvoten stiger i samtliga län fram . Den mest fördelaktiga kvoten beräknas och storstadsområdena att få. tillsammans med andra glesbygdslän förväntas få en sämre situation. Hade kvoten varit oförändrad mellan de två tillfällena skulle markeringen hamnat på den diagonala linjen. Försörjningskvoten är ett grovt demografiskt mått som inte tar hänsyn till hur stor del av de i arbetsför ålder som verkligen arbetar. Stora delar av befolkningen i arbetsför ålder står av olika anledningar utanför arbetskraften. För att ta hänsyn till hur den reella arbetskraften förhåller sig relativt i storlek till övrig befolk- ning måste hänsyn tas till hur stor del av befolkningen som är sys- selsatt. Det mått som används är den s.k. försörjningsbördan och defini- eras som befolkningen dividerat med antalet sysselsatta. Fram till den ekonomiska krisen försörjde varje syssel- satt förutom sig själv ytterligare en person. När förvärvs- frekvenserna var som högst var försörjningsbördan så låg som 1,9, dvs. varje sysselsatt försörjde förutom sig själv i genom- snitt ytterligare 0,9 personer. När krisen i sysselsättningen var som djupast skulle varje sysselsatt försörja ytterli- gare 1,2 personer. Försörjningsbördan för de sysselsatta ökade . Om de förvärvsfrekvenser som gällde kommer att förbli på samma nivå även når vi åter de höga för- sörjningskvoter som observerades omkring . Under därefter kommande decennium ökar försörjnings- kvoten ytterligare och når då 2,3, dvs. varje sysselsatt försörjer för- utom sig själv i genomsnitt ytterligare 1,3 personer. Försörjnings- bördan förväntas sedan ligga kvar på denna höga nivå fram . Försörjningsbördan kan delas upp i olika ålderskomponenter. Det är framförallt försörjningsbördan av de äldre som ökar. SOU 2005:50 Bilaga 4 Försörjningsbördan 1975–2000 samt beräkning för åren 2005–2050 med antagande att sysselsättningsfrekvensen för även gäller Varav exklusive, sig själv: 0–19 år 20–64 år (inkl. sig själv) (ej sysselsatta) Källa: SCB (2005). Anmärkning: Det finns en kategori som inte redovisas i tabellen, de sysselsatta som alltid har kvoten 1. Framskrivningar 2004–2050 baseras på SCB:s prognos 2004–2050 och de observerade förvärvsfrekvenserna från RAMS (Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik) . Under de kommande decennierna förväntas försörjningsbördan att öka. I stort sett hela denna ökning kan hänföras till ökningen av äldre. Både den demografiska utvecklingen och sysselsättningsnivån är avgörande för hur den framtida försörjningsbördan kommer att se ut. Kan sysselsättningsnivå höjas förbättras försörjningsbördan i dubbel bemärkelse. Fler försörjer sig själva och färre blir försörjda av andra. Kan arbetskraftsinvandring mildra den ökande försörjningsbördan? Den förmodade framtida försörjningsbördan kan i makrotermer påverkas på två sätt: i/arbetskraftsinvandring kan föryngra befolkningen och, under förutsättning att invandrarna förvärvsarbetar, bidra till den totala försörjningen ii/en större del av befolkningen kan förvärvsarbeta. Självfallet kan även de som är sysselsatta arbeta för att på så sätt även påverka skatteintäkter m.m. I den här sammanställ- ningen tar vi inte hänsyn till arbetstidens längd. På uppdrag av kommittén har SCB kompletterat sin befolk- ningsprognos med ytterligare två alternativ vad avser migrationen. I ett av alternativen utökas migrationen med en modest ökning och i det andra alternativet en relativt stor ökning av migrationen3. Om arbetskraftsinvandringen ökar enligt det alterna- tivet ger det ett årligt tillskott på ca 14 000 personer . Alternativet med stor arbetskraftsinvandring ger ett tillskott på ca 25 000 personer . De senare alternativet ger ungefär dubbelt så stor invandring som SCB:s ordinarie befolkningsprognos räknar med. Det alternativet ger ett samlat tillskott på drygt 600 000 personer, jämfört med SCB:s befolkningsprognos och varianten med stor arbetskraftsinvandring ger ett tillskott på 1,1 miljoner. Försörjningskvoten, kvoten mellan hela befolkningen och de som är i åldersgruppen 20–, påverkas endast marginellt av till- skottet av denna ytterligare migrationen. Trots en, relativt SCB:s 3 I alternativet med modest ökning grundas framskrivningen på följande antaganden: –Invandringen från följer huvudalternativet. –Invandringen från EU15 följer huvudalternativet. –Invandringen från EU10 är högre än huvudalternativet –Från och +2000 personer efter 2008. –+ 3000 personer efter 2012. –Länder med högt HDI högre än huvudalternativet . –Länder med medelhögt HDI högre än huvudalternativet . –Länder med lågt HDI högre än huvudalternativet . Alternativet med stor ökning avviker från det alternativet genom att –Invandringen från EU10 är högre än huvudalternativet . –Från och +4 000 personer efter 2008. –+ 6 000 personer efter 2012. –Länder med högt HDI högre än huvudalternativet . –Länder med medelhögt HDI högre än huvudalternativet . –Länder med lågt HDI högre än huvudalternativet . HDI = Human Development Index, ett mått framtaget av FN som visar en sammanvägd bild av ett lands utveckling och där hänsyn är tagen bl.a. till inkomst, hälsa och utbildning. Desto högre indextal ju högre utveckling. befolkningsprognos, betydande invandring påverkas försörjnings- kvoten ganska marginellt av ökad invandring. Försörjningskvoten 1860–2004 samt framskrivning enligt tre migrationsalternativ –2050 Total befolkning/befolkning 20-64 Källa: SCB (2005). Anmärkning: För att kunna synliggöra effekterna av arbetskraftsinvandring enligt olika alternativ har vi skurit bort nedre delen av diagrammet. Alternativet med modest arbetskraftsinvandring representeras av den mittersta linje i diagrammet ovan. Förvärvsfrekvenserna har applicerats på befolkningens åldersfördelning 2005–2050 enligt de tre alternativen. Enligt huvudalternativet i SCB:s befolkningsprognos kommer försörjningsbördan att stiga. En, i jämförelse med prognosen, relativt stor ökning av arbetskraftsinvandringen ger endast en margi- nell minskning av den framtida försörjningsbördan. Hur påverkar ökad sysselsättning försörjningsbördan? Försörjningsbördan, vid vilken även befolkningens sysselsättning vägs in, påverkas mer av arbetskraftsinvandringen än försörjnings- kvoten (som ju enbart påverkas av befolkningens åldersstruktur). Orsaken till att arbetskraftsinvandringen påverkar försörjnings- börden mer än i proportion enbart till sitt antal är att arbetskrafts- invandrarna förväntas ha en relativt hög förvärvsfrekvens. Försörjningsbördan 1985–2002 samt enligt tre olika antaganden om migrationen –2050 och förvärvsfrekvenser Hela befolkningen/sysselsatta Källa: SCB (2005). Anmärkning: För att kunna synliggöra effekterna av arbetskraftsinvandring enligt olika alternativ har vi skurit bort nedre delen av diagrammet. Alternativet med modest arbetskraftsinvandring representeras av den mittersta linje i diagrammet ovan. Försörjningsbördan, dvs. när även hänsyn är tagen till befolkningens sysselsättning, är högre än bara den rent demografiska försörjningskvoten. Vid en ökad arbetskraftsinvandring, där en hög andel av dessa invandrare antas vara sysselsatta, minskar försörjningsbördan. En förändring av sysselsättningsfrekvensen ger betydande effekt på försörjningsbördan. Effekten av ökad förvärvsfrekvens är betydligt större än vad de antagna ökningarna i arbetskraftsinvandring kan åstadkomma. I framskrivningen har ett antagande gjorts att för- värvsfrekvensen successivt återgår till den höga sysselsättningsgrad som det var . Man bör beakta att en återgång till höga nivåer inte är rimligt om man vill behålla målet med att av ung- domskullarna skall genomgå en högskoleutbildning. Det är därför inte praktiskt möjligt att nå förvärvsfrekvenser i åldrarna . Försörjningsbördan 1985–2002 samt enligt tre olika antaganden om migrationen –2050 och en återgång till förvärvsfrekvenserna som gällde Hela befolkningen/sysselsatta Källa: SCB (2005). Anmärkning: För att kunna synliggöra effekterna av arbetskraftsinvandring enligt olika alternativ har vi skurit bort nederdelen av diagrammet. Alternativet med modest arbetskraftsinvandring representeras av den mittersta linje i diagrammet ovan. Övergången års förvärvs- frekvenser till genomförs under tioårsperiod . En stegvis återgång till de höga sysselsättningsnivåer som gällde sänker försörjnings- bördan betydligt och en ökad arbetskraftsinvandring minskar den ytterligare. Försörjningskvoten 2000 och 2030 Källa: SCB (2003). 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick.