sou · GTB373d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Denna innebär ju att eftersom kvinnor, för att kompensera för kostnaden av en framtida förväntad högre från- varo, i genomsnitt ges en något lägre lön än män med motsvarande kvalifikationer så har en del av den negativa effekten på lönen redan skett innan de fått barn och drabbar därmed alla kvinnor. Påverkan av föräldraledighetens längd och ersättningsnivå på sysselsättningsgrader och timlöner Än så länge finns det endast en studie där man försökt använda en experimentell ansats,6 Ruhm (1998), som undersöker de ekono- miska konsekvenserna av föräldraledighet på både sysselsättnings- grader och timlöner på nationell nivå. Där används det faktum att i de nio europeiska länder, inkluderat, han analyserade använde kvinnor all eller nästan all föräldraförsäkring , 1969 1993. Därmed kan kvinnor sägas utgöra behandlingsgruppen och män kontrollgruppen i ett naturligt experiment som studerar vilka effekter olikheter i ersättningsnivåer och i föräldraledighetens längd – vilka alltså antas påverka enbart kvinnor – ger på aggrege- rade sysselsättning och timlöner.7,8 6Se avsnitt 2.6 för en genomgång av skillnader mellan studier som har en experimentell ansats, där det finns en kontrollgrupp, och studier där bara en grupp undersöks. 7Infallsvinkeln är inte utan problem. Exempelvis är det svårt att kontrollera för den negativa effekt på kvinnors löner som kan uppstå om de kvinnor som träder in på arbetsmarknaden efter införandet (eller förlängningen) av föräldraförsäkringen är sämre utbildade än de kvinnor som arbetade redan då det inte fanns någon föräldraförsäkring. Denna löneeffekt beror ju i grunden inte på föräldraförsäkringen utan på att sammansättningen om sysselsatta kvinnor förändrats (kompositionsbias). 8Ruhm gör också en begränsad känslighetsanalys enbart av sysselsättningseffekterna där han använder kvinnor i åldrarna 25 som behandlingsgrupp och kvinnor i åldrarna 45 54 som kontrollgrupp. I den yngre kvinnogruppen är födelsetalen betydligt högre än i den äldre. Alltså borde den yngre gruppen påverkas mer av förändringar av reglerna om föräldraledighet i det land de bor. Han gör också motsvarande känslighetsanalys där kon- trollgruppen utgörs av män i åldrarna 25 . (Motsvarande känslighetsanalys för löne- effekter går inte att göra då lönedata inte är grupperade efter ålder.) Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Resultaten i Ruhm visar positiva effekter på kvinnors syssel- sättningsgrad av en föräldraförsäkring. En rätt till nio månaders betald föräldraledighet eller mer höjer sysselsättningsgraden bland kvinnor i ett land med . Även föräldraledigheter som är kortare har positiva effekter på kvinnors sysselsättnings- grad. Detta är dock troligen en viss överskattning av den rena effekten, inte bara för att i vissa länders statistik (exempelvis ) räknas föräldralediga kvinnor som sysselsatta,9 utan också för att i länder med långvariga föräldraledigheter är barnomsorgen väl utbyggd. Detta underlättar för kvinnor att förena förvärvsarbete med huvudansvar för barnen. ger system med långvariga föräldraledigheter, , en negativ effekt på kvinnornas löner. I länder med sådana system minskar timlönerna för kvinnor med 2 . System där föräldraledigheterna är kortare förefaller däremot inte ha någon större negativ effekt på kvinnornas löner. Ruhm förklarar detta med att en långvarig föräldraledighet kan vara kostsam för arbetsgivaren (kostnader för att rekrytera vikarier och lära upp dem, etc.) En ytterligare orsak som förs fram är att system med mycket långa betalda föräldraledigheter ökar sannolik- heten att kvinnan får flera barn av ett och att hon därmed är mer eller mindre frånvarande från jobbet . Det kan därmed bli svårt och kostsamt för arbetsgivaren att hitta ersättare. Denna frånvaro kan, enligt Ruhm, vidare leda till humankapitalförluster hos kvinnan vilket påverkar hennes löne- utveckling negativt. Rätt till ytterligare obetald ledighet ökar sannolikheten för denna effekt. Eftersom det naturliga experimentet tolkas så att män utgör kontrollgruppen kan inget sägas om effekter på mäns löner och sysselsättningsgrad av olikheter i ersättningsnivåer och i föräldra- ledighetens längd. Som förut redovisats har författarna till några av de tidigare nämnda studierna ställt sig tveksamma till humankapitalteorins för- måga att förklara hur uttagen föräldraledighet påverkar löneutveck- lingen för de mammor och pappor sam tagit sådan ledighet. Resultaten i Ruhm (1998) är troligen inte bara förenliga med det humankapitalteori förutsäger utan också med det som statistisk diskrimineringsteori förutsäger, att kvinnor i högre grad än män hamnar i låglönejobb och att de inom samma yrken har lägre betalt 9 Ruhm uppskattar effekten från denna dubbelräkning i statistiken till cirka en procentenhet. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Ett skäl till att Ruhms resultat sannolikt är förenliga med förekomsten av statistisk diskriminering är att de lönedata som används i studien är aggregat för samtliga sysselsatta kvinnor och män. Alltså är även lönerna för de kvinnor som inte har barn inkluderade i aggregaten. Så Ruhm drar slutsatser om effekter av olika utformningar av en föräldraförsäkring på löneutvecklingen för alla kvinnor, med eller utan barn.10 Resultaten i Ruhm ligger i linje med de i Rønsen & (2002). De analyserar sysselsättningsmönstren för kvinnor i Fin- land, och efter födelsen av det första och andra barnet. On the whole, this suggests that very long leave entitle- ments and child-minding benefit programs could have negative consequences for women´s career and earnings potentials and may preserve an unequal division of labour in the family. (Rønsen & , 2002, sid. En liknande slutsats förs fram i (2004). Vad gäller effekter på kvinnors sysselsättning av hur ersättningen vid föräldraledighet är utformad finns det flera studier, både på individdata (mikro) och på nationell nivå (makro), som visar att det finns ett positivt samband mellan inkomstrelaterade ersättningar och kvinnors sysselsättning. System med fasta ersättningar, lika för alla, däremot, förefaller att förlänga som mamman lämnar arbetskraften, se Ferrarini (2003). Rosenfeld & Kalleberg (1991) studerar ojämlikheter mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden med syfte att se hur stor utsträckning den genomsnittliga löneskillnaden mellan kvinnor och män förklaras inte bara av familjepolitiken utan även av andra politiskt påverkbara system. De finner att den faktor som i störst utsträckning bidrar till att minska denna löneskillnad är anställdas möjligheter till kollektiva löneförhandlingar, vilket är ett exempel på ett politiskt påverkbart system. I länder där anställdas möjlig- heter att löneförhandla kollektivt är stora har ofta också en generös familjepolitik. Detta medför att det något felaktigt kan förefalla som om den generösa familjepolitiken är den grundläggande orsaken till en minskad löneskillnad mellan könen. 10 Resultaten i Ruhm (1998) skulle kunna bero på att kvinnor utan barn har samma löner som män och att det är de lägre lönerna för de kvinnor som fått barn som drar ner den genomsnittliga lönen för samtliga kvinnor. Är det så stödjer inte resultaten teorin om sta- tistisk diskriminering. I Ruhms data går det dock inte att dela upp lönerna på kvinnor som har respektive inte har barn. Då det finns studier som visar att unga kvinnor och män som skall träda in på arbetsmarknaden får sämre ingångslöner till liknande yrken (se exempelvis , 2003) förefaller denna tolkning emellertid inte vara den mest trovärdiga. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat 6.3.4Kvinnors och mäns deltagande på arbetsmarknaden Internationellt sett har ett högt arbetskraftstal11 och en hög sysselsättningsgrad12 för kvinnor. Kvinnors arbets- kraftsdeltagande och sysselsättningsgrad ökade markant och något långsammare . Det är rimligt att till viss del tillskriva dessa internationellt sett höga tal i som en följd av att den tidigt utbyggda föräldraförsäkringen. En annan viktig faktor är övergången från sambeskattning till särbeskattning 1971. Expansionen av den huvudsakligen offentligt finansierade barn- omsorgen var till stor del en följd av mödrars ökade sysselsätt- ning.13 Att kvinnor i vuxen ålder i hög utsträckning började lönearbeta är en viktig orsak till att arbetskrafts- deltagandet, sysselsättningsgraden och andelen i arbete i för kvinnor i åldrarna 55 är bland de högsta i världen. I figur 6.3.1 och 6.3.2 framgår arbetskraftsdeltagandet i ålders- gruppen 20 för kvinnor och män som summan av dem som arbetar heltid, kort respektive lång deltid samt andelen kvinnor respektive män i befolkningen som är arbetslösa. Det översta ljusa fältet i figurerna visar hur andelen kvinnor respektive män i befolkningen som inte deltar i arbetskraften utvecklats över tiden. I samma figurer visas sysselsättningsgraden för kvinnor och män som summan av dem som arbetar heltid samt kort och lång deltid. Även om den sammanlagda sysselsättningsgraden inte skiljer sig avsevärt mellan kvinnor och män framgår att hel- och deltids- andelarna av de sysselsatta är mycket olika beroende på om man talar om kvinnors eller mäns sysselsättning. Andelen av kvinnor i befolkningen 20 som arbetar heltid uppgick till 2004, att jämföra 1970. Motsvarande andel för männen var 11Med arbetskraftstal eller arbetskraftsdeltagande avses hur stor andel av befolkningen som finns i arbetskraften. 12Med sysselsättningsgrad avses hur stor andel av befolkningen som är sysselsatt. 131965 hade av de barn som var högst plats i offentlig barnomsorg och andelen sysselsatta mödrar med barn i samma åldersgrupp var . 1970 var mot- svarande tal för att sedan stiga till 1980 (, 2004). Så man kan säga att ökningen av förvärvsarbetande mödrar föregick expan- sionen i offentlig barnomsorg. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat De långa deltiderna () för kvinnor ökade kraftigt då nästan var tredje kvinna arbetade lång deltid för att sedan sjunka tillbaka. 2004 arbetade var femte kvinna lång deltid. Andelen kvinnor i befolk- ningen som arbetar korta deltider () har aldrig varit särskilt hög och uppgick till 2004. Andelen män i befolkningen 20 som arbetar heltid uppgick till 2004 att jämföra 1970. Andelen män som arbetar långa deltider har ökat men från mycket låga nivåer, från 1970 till 2004. Andelen män som arbetar korta deltider är ytterst liten, 2004. Figur 6.3.1 och 6.3.2 Andel personer i åldern 20 efter arbetskrafts- tillhörighet och vanligen arbetad tid 1970 2004 Procent av befolkningen 20 64 år Heltid, 35- timmar Källa: Arbetskraftsundersökningarna (), . Att vara sysselsatt behöver dock inte betyda att vara närvarande på arbetet Alla som räknas som sysselsatta i Arbetskraftsundersökningarna () är dock inte närvarande på arbetet. är en betydande andel av de som är registreras som sysselsatta i frånvarande hela mätveckan, t.ex. på grund av sjukskrivning, vård av sjukt barn, föräldraledighet eller semester. Andelen sysselsatta kvinnor som är frånvarande är högre än motsvarande andel män. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Andelen kvinnor i befolkningen 20 som faktiskt var på jobbet, i-arbete-graden, var 2004. Motsvarande uppgift för män var . Var femte sysselsatt kvinna som inte var på jobbet alls under mätveckan var frånvarande för vård av barn inklusive föräldraledighet. Endast var tjugonde sysselsatt man som inte alls var på jobbet under mätveckan var frånvarande av samma orsak.14 Arbetslösheten för kvinnor är något lägre än för män enligt och har så varit . Att kvinnors arbetslöshet är lägre än mäns är tämligen ovanligt i ett internationellt perspektiv (se exempelvis olika utgåvor av Employment Outlook).15 Ett område på den svenska arbetsmarknaden som man inte vet så mycket om är deltidsarbetslöshet. I , som är den officiella arbetslöshetsstatistiken, finns ingen kategori som betecknar del- tidsarbetslösa. Det närmaste man kan komma är antal personer som anger att de arbetar mindre än de skulle vilja av arbetsmark- nadsskäl (undersysselsatta i ), men där inkluderas även heltidsarbetande som vill arbeta mer. Enligt AMS statistik som enbart inkluderar personer som registrerat sig på arbetsförmed- lingen som deltidsarbetslösa var totalt 73 000 personer deltids- arbetslösa 2004, varav 57 000 kvinnor och 17 000 män, drygt fler kvinnor än män. En studie på svenska data, (2003), tyder dock på att 2002 utgjordes den största gruppen arbetslösa av deltidsarbetslösa kvinnor, därefter kom heltidsarbetslösa män, på tredje plats heltidsarbetslösa kvinnor och sist deltidsarbetslösa män. Enligt Undersökningarna av levnadsnivåförhållanden () som Statis- tiska centralbyrån gör anger 46 000 män att ett skäl till att de 14Var fjärde (femte) sysselsatt kvinna (man) som var frånvarande hela mätveckan var det på grund av egen sjukdom. 15Den öppna arbetslösheten i åldersgruppen 20 uppgick till varav 4,9 för kvinnor och 5,6 för män 2004. Detta är räknat enligt den gängse definitionen som procent av (I figur 6.3.1 och 6.3.2 visas arbetslösheten som procent av befolkningen.) Räknat i antal personer uppgick den öppna arbetslösheten 2004 i åldersgruppen 20 till 229000 personer, varav 101 000 kvinnor och 128 000 män. Enligt statistik från Arbets- marknadsstyrelsen (AMS) var totalt 106 000 personer, varav 47 000 kvinnor och 59 000 män inskrivna i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program 2004 (alltså ej öppet arbetslösa). Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat arbetar deltid är att det är svårt att få heltidsarbete. Motsvarande antal kvinnor är 171 000, alltså nästan fyra gånger fler än männen. 6.3.5Könsuppdelningen på den svenska arbetsmarknaden Könsuppdelningen på den svenska arbetsmarknaden beskrivs ofta som hög men ur en aspekt har den minskat dramatiskt: De flesta kvinnor i förvärvsaktiva åldrar har ett avlönat marknadsarbete. För 40 var situationen annorlunda, framför allt för mödrar. Den primära uppdelningen på arbetsmarknaden, uppdel- ningen av män och kvinnor mellan att ha och inte ha ett lönearbete, har alltså minskat ordentligt och den är låg i ett internationellt perspektiv. Segregering inom arbetsmarknaden klassificeras ofta i två huvudtyper, horisontell eller vertikal. Horisontell könssegregering innebär att män och kvinnor har olika yrken, arbetsgivare, arbetar i olika branscher och organisationer och/eller finns på olika arbets- platser. Vertikal könssegregering handlar om att kvinnor på ett systematiskt sätt, som skiljer sig från män, inte når lika långt i sina respektive karriärer. Män är överrepresenterade på positioner där graderna av makt och inflytande är höga och så är även lönerna. Den svenska arbetsmarknaden uppvisar en hög grad av såväl horisontell som vertikal könssegregering, se tabell 6.3.1 och figur 6.3.3.16 16 Däremot är det inte självklart att arbetsmarknaden i är betydligt mer könsuppdelad än i många andra länder utan ligger på en jämförbar nivå, se Nermo (1999). Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Tabell 6.3.1 De 30 största yrkena 2003, antal och könsfördelning De yrken där är män eller kvinnor är skrivna i fet stil Undersköterskor, sjukvårdsbiträden m.fl. Vårdbiträden, personliga assistenter m.fl. Hotell- och kontorsstädare m.fl. Byggnadsträarbetare, inredningssnickare m.fl. Kontorssekreterare, läkarsekreterare m.fl. Chefer för mindre företag inom handel, hotell och restaurang, transport och kommunikation Gymnasielärare i allmänna ämnen Källa: Arbetskraftsundersökningarna (4-siffrig SSYK), . I tabell 6.3.1 återfinns de 30 största yrkena i . Totalt om- fattar de drygt 1,9 miljoner sysselsatta. De yrken där minst 75 pro- cent är kvinnor eller män är angivna i fet stil i tabellen. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat som 23 av de 30 största yrkena har riktigt skev könssamman- sättning. Antalet kvinnodominerade yrken är något fler än de mans- dominerade, 13 respektive 10 yrken. Men det är långt fler kvinnor som arbetar i de kvinnodominerade yrken än det är män som arbetar i de mansdominerade. Cirka 880 000 kvinnor återfinns i de kvinnodominerade yrkena under det att antalet män i de mans- dominerade uppgår till drygt 410 000. Den viktigaste förklaringen är att de två absolut största yrkena, undersköterskor och sjukvårds- biträden samt vårdbiträden och personliga assistenter, omfattar knappt 310 000 sysselsatta varav drygt 275 000 kvinnor. Ett sätt att belysa vertikal segregering är att med hjälp av yrkesregister belysa hur många kvinnor och män som har en chefsbefattning i ett företag eller i en orga- nisation, se figur 6.3.3 där könsfördelningen i 25 chefsyrken åter- finns. SOU 2005:73 Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Sysselsatta i chefspositioner 2002 Chefer för mindre företag Driftchefer inom finansiell verksamhet, fastighetsbolag, företagstjänster m.m. Verkställande direktörer, verkschefer m.fl. Chefer för mindre företag inom finansiell verksamhet, fastighetsbolag, företagstjänster m.m. Chefer för övriga mindre företag och enheter Högre ämbetsmän och politiker Övriga chefer inom specialområden Chefer för mindre företag inom handel, hotell och restaurang, transport och kommunikation Övriga drift- och verksamhetschefer Verksamhetschefer inom offentlig förvaltning m.m. Driftchefer inom handel, hotell och restaurang, transport och kommunikation Ekonomichefer och administrativa chefer Chefer för mindre enheter inom utbildning Chefer för mindre enheter inom offentlig förvaltning m.m. Chefer för mindre enheter inom vård och omsorg Verksamhetschefer inom vård och omsorg Källa: Arbetskraftsundersökningarna (4-siffrig SSYK), . Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat I endast tre chefskategorier, inom vård- och omsorgsyrken samt utbildning, är av cheferna kvinnor, medan det i fem kategorier råder en viss könsbalans i betydelsen att andelen kvinnor ligger mellan 40 . I de resterande 17 kategorierna domi- nerar män och i nio av dessa utgör männen av cheferna. 6.3.6Löner och förvärvsinkomster för kvinnor respektive män Lön per arbetad timme Kvinnors lön per arbetad timme uppgick i genomsnitt till 84 pro- cent av vad män tjänade 2003.17 Den största orsaken till att kvinnors löner som andel av mäns blir så mycket lägre beror på att kvinnor i mycket större utsträckning än män arbetar i lägre av- lönade yrkesgrupper eller sektorer. Har dagens förvärvsarbetande kvinnor sämre humankapital än män? Kan det vara det som ligger bakom att det finns ett samband mellan en hög andel kvinnor i en sektor eller yrkesgrupp och en lägre relativlön i den sektorn eller yrkesgruppen? Nej, kvinnor har i genomsnitt t.o.m. en marginellt längre utbildning än män. Kvinnors genomsnittliga arbetslivserfarenhet är i genomsnitt endast något kortare än mäns. Men ändå är den aggregerade löne- skillnaden mellan kvinnor och män i princip lika stor som . Kvinnor för alltså inte samma avkastning på sin utbildning och på sin arbetslivserfarenhet som män (se exempelvis översikterna i Thoursie , 2005 av studier som gjorts på svenska data). Teorin om kompenserande löneskillnader (Rosen, 1986) går ut på att yrken med samma kvalifikationskrav fast med sämre arbets- förhållanden har högre lön än yrken med bättre arbetsvillkor. En sämre arbetsmiljö och hårdare krav skulle då kompenseras av bättre betalt. Men resultat från studier på svenska data tyder på att teorin om kompenserande löneskillnader inte är av stor betydelse när det gäller att förklara löneskillnader mellan kvinnor och män, se exem- pelvis Arai & Thoursie (1997), le Grand (1991, 1997) samt (1992). 17 Löneuppgifterna i detta avsnitt är hämtade från SCB Lönestatistisk årsbok, 2003, om inget annat anges. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Även inom de flesta yrkesgrupper tjänar kvinnor i genomsnitt något mindre än män i genomsnitt. I de tio vanligaste yrkes- grupperna finns av alla anställda kvinnor och av alla anställda män. I samtliga dessa yrkesgrupper utom grundskollärare tjänade kvinnor i genomsnitt mindre än män 2002, se figur 6.3.4. Figur 6.3.4 Medellön i de tio största yrkesgrupperna 2002 Månadslön i 1 000-tal kronor Källa: På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2004, . Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Generellt sett återfinns de största löneskillnaderna mellan kvinnor och män inom de yrken som domineras av män eller i yrkesgrupper med en någorlunda jämn könsfördelning.18 I så gott som alla yrkes- grupper på arbetsmarknaden är lönespridningen större bland man- liga än bland kvinnliga anställda. Om man istället räknar ut löneskillnaden och standardväger för ålder, utbildning, arbetstid, sektor och yrkesgrupp, det vill säga man tar hänsyn till att kvinnor och män har olika ålder, utbildning, arbetstid och att de arbetar i olika sektorer och i olika yrkes- grupper, uppgick kvinnors lön per arbetad timme till i genomsnitt av vad män tjänade 2003.19 Skillnaden i förvärvsinkomster20 mellan kvinnor och män är större än skillnaden i lön per arbetad timme. Det huvudsakliga skälet till detta är förstås att kvinnor i betydligt större utsträckning än män förvärvsarbetar på deltid. I genomsnitt uppgick kvinnors förvärvsinkomst till av mäns 2002. För samboende kvinnor med barn högst uppgick förvärvsinkomsten till av vad sam- boende män med barn i samma åldrar tjänade (Bilaga 4 till Budget- propositionen , s. 10). I samtliga åldrar är kvinnors för- värvsinkomst betydligt lägre än mäns, se figur 6.3.5. Skillnaderna ökar i de åldrar då barnafödande är vanligt, alltså mellan knappt 30 till . 18SCB, Lönestatistisk årsbok, 2003, s. 33. En yrkesgrupp anses där ha en jämn könsfördelning om minst 40 och som mest av varje kön finns i gruppen. 19I en utförd undersökning baserad på uppgifter från Svenskt Näringslivs medlems- företag framgår att kvinnor i genomsnitt tjänar mindre än män om hänsyn tas till skillnader i yrke, ålder och utbildning (, 2005). 20Förvärvsinkomst är summan av löneinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpen- ning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret, ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag. Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Figur 6.3.5 Förvärvsinkomst 2002 för personer i åldrarna 20 90 år Källa: På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2004, . Dessa skillnader sätter förstås sina spår i hur mycket, eller litet, kvinnor i genomsnitt kommer att ha att leva på som pensionärer, i förhållande till män. I samtliga åldersgrupper är kvinnors genom- snittliga pensionsgrundande inkomst betydligt lägre än mäns, se figur 6.3.6. Skillnaden är även här som störst i de åldrar då barna- födande är vanligt, det vill säga mellan knappt 30 till . Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat Figur 6.3.6 Pensionsgrundande inkomst 2002 för personer i åldrarna 20 64 år Källa: På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2004, . Om man med arbete avser både betalt och obetalt arbete så arbetar kvinnor ungefär lika mycket som män, se avsnitt 6.2 för en ut- förligare beskrivning. I vissa avseenden har jämställdheten nått långt på den svenska arbetsmarknaden. Andelen sysselsatta är nästan lika hög bland kvinnor som bland män. Däremot är frånvaron bland de sysselsatta högre för kvinnor än för män vilket till stor del beror på att kvinnor i betydligt större utsträckning än män är lediga för vård av barn. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män har inte minskat i någon större utsträckning trots att kvinnor nu igenomsnitt har en marginellt längre utbildning än män och en nästan lika lång arbetslivserfarenhet. Löneskillnaderna kan inte heller i någon betydande utsträckning förklaras av att män skulle ha mer fysiskt och psykiskt påfrestande yrken än kvinnor. Könssegregeringen på arbetsmarknaden, både den horisontella och den vertikala, är stor. En horisontell könssegregering behöver Föräldraförsäkringens måluppfyllelse och resultat