sou · GTB360 · 2006-01-01 00:00:00 — Redovisningen sker i en samlad rapport tillsammans med upp- draget från . har dessutom fått i uppdrag att utbetala vissa ersättningar m.m. (beslut från ) 7.Regeringsuppdrag () till med anledning av naturkatastrofen i har att utvärdera skolornas krisberedskap och arbetet med krishantering med anledning av naturkatastrofen i Sydost- asisen. ska dokumentera vilka åtgärder som vidtagits samt vilka stödinsatser som satts in såväl under den akuta fasen som på . Även behovet av stöd för att klara under- visningssituationen bör ingå i dokumentationen. Samarbetet mellan skolan och ska uppmärksammas och även samarbetet med andra myndigheter och frivilligorganisationer. Uppdraget ska genomföras efter samråd med berörda myndig- heter. Utvärderingen ska redovisas till Utbildnings- och kulturdeparte- mentet senast i anslutning till årsredovisningen . 8.1.Uppdrag () att ge stöd till generalkonsulat i samt till berörda svenska myndigheter och organisationer med anledning av naturkatastrofen i har med stöd av 3 b § förordningen (1088:1040) med instruktion för fr.o.m. lämnat stöd till det upprättade svenska ambassads- kontoret i (fr.o.m. svenska general- konsulatet). ska genom beslutet lämna fortsatt erforderligt stöd till generalkonsulat i , , samt till berörda svenska myndigheter och organisationer med anledning av naturkatastrofen i , dock längs t.o.m. . ska till (Försvarsdepartementet) lämna en redovisning av arbets- läget samt en bedömning av behovet av eventuella fortsatta stöd- insatser till nämnda myndigheter och organisationer. Uppdrag () att i samverkan med berörda myndigheter m.m. förbereda för att kunna lämna stöd vid katastrof i utlandet som berör många människor med hemvist i . har att i samverkan med berörda myndig- heter och organisationer förbereda så att verket, i en situation då många människor med hemvist i drabbas till följd av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet, med kort varsel i ett inledande skede kan stödja utlandsmyndigheter och de nödställda. ska redovisa arbetsläget till (Försvarsdepartementet). 8.3.Uppdrag () att ge förlängt stöd till generalkonsulat i samt till berörda svenska myndigheter och organisationer med anledning av natur- katastrofen i . ska lämna fortsatt erforderligt stöd till generalkonsulat i samt till berörda svenska myndigheter och organisationer med anledning av naturkatastrofen i , dock längs t.o.m. . ska till (Försvarsdepartementet) lämna en redovisning av arbets- läget samt en bedömning av behovet av eventuella fortsatta stöd- insatser till nämnda myndigheter och organisationer. Rådet för stöd och samordning efter flodvågskatastrofen – en analys av verksamhetens inledande skede De övergripande frågeställningar som denna studie ska ge svar på är följande: Hur har verksamheten förankrats? Hur har människor involverats i verksamheten? Vilken kommunikation och interaktion finns mellan de involverade? Är sändare, budskap samt kanalval ändamålsenliga i relation till definierade målgrupper? Vilka svagheter respektive styrkor finns inom verksamheten? Det empiriska underlaget i denna studie bygger på dels skrivna dokument såsom, loggböcker, protokoll, minnesanteckningar, kvartalsredovisningar m.m, dels på intervjuer med personer som dels har arbetat på RSOS under den första uppbyggnadsperioden, dels med individer som i skrivande stund arbetar direkt i den operativa verksamheten. Totalt har 19 personer intervjuats. Intervju- erna har tagit mellan och närmare i anspråk. Vidare har två intervjuer genomförts med drabbade, eller om man hellre vill med RSOS egentliga målgrupp. En av de intervjuade var en person som befann sig i vid tiden för katastrofen, och som förlorat flera nära anhöriga. Den andra intervjun var med en person som var i under katastrofen och hela familjen klarade sig tämligen oskadda från densamma. De två sistnämnda intervju- erna har inte karaktären som underlag för att diskutera huruvida målgruppen är nöjd eller ej med RSOS verksamhet. Därtill är underlaget alltför begränsat. De två intervjuerna med drabbade ska snarare ses som ett komplement till den övriga insamlade datan. Samtliga intervjuer har genomförts av undertecknad. För det första så visar föreliggande undersökning att RSOS verk- samhet tycks vara väl förankrad bland viktiga och i frågan angelägna aktörer. Merparten av denna s.k. förankring har varit ganska självklar, eftersom kommittédirektiven noga angett vilka övriga myndigheter som ska ingå i Rådets organisation. Andra aktörer, såsom redan etablerade och nybildade frivilligorganisa- tioner har RSOS på ett förtjänstfullt sätt etablerat goda och nära relationer till. Det sistnämnda får anses oerhört viktigt under de faser (se avsnittet ang. teoretiska utgångspunkter) som RSOS faktiskt verkar i. Det man bör tänka på är hur man har förankrat RSOS verksamhet ute i landet bland landsting och kommuner. Via intervjuer med kanslipersonal framstår dock detta arbete vara gjort, men det finns relativt lite dokumentation rörande vad man faktiskt har genomfört visavi dessa oerhört viktiga aktörer. I Social- styrelsens rapport från tio kommuner, framgår att de intervjuade kommunerna saknat ett nationellt organ dit man kunde vända sig med sina frågor. En verksamhet likt RSOS borde kunna fylla detta tomrum. När det gäller bemanningen av finner jag att det är en oerhört effektivt och smidig organisation som har byggts upp. Organisationen kännetecknas av korta beslutsvägar och en öppen kommunikation. Samtliga medarbetare har mycket god kännedom om hela verksamhetens olika aktiviteter. Den möteskultur som kansliet har byggt med fortlöpande avrapporteringar via morgon- möten har onekligen bidragit till att alla inom organisationen drar åt samma håll avseende verksamhetens inriktning. I detta samman- hang bör självfallet nämnas att tillsättningen av kansliets olika chefspositioner har varit mycket lyckat. Bristande ledarskap bidrar till ineffektiva organisationer och på motsvarande sätt bidrar gott ledarskap till ändamålsenliga organisationer. Det faktum att man inom kansliet har varit mycket noggrann med att dokumentera sin verksamhet och har gjort olika typer av sammanställningar kommer att vara viktiga dokument för framtiden om en liknande verksamhet skulle behövas. Beträffande de budskap som RSOS har sänt ut till målgruppen, eller målgrupperna har varit ytterst genomtänkta, dvs. byggt på grundliga efterforskningar så att inga felaktigheter eller motstridig- heter har sipprat ut. De huvudsakliga kanaler som RSOS har använt sig av är rådgivningspanelen och hemsidan. Det finns ingenting kritiskt att säga om dessa aktiviteter eller de budskap som har sänts via dessa kanaler. Däremot bör man fundera huruvida man faktiskt har nått alla sina målgrupper via dessa kanaler. Val av kanaler bygger på att mottagaren, eller om man hellre vill målgruppen är en rationell och informationssökande individ. Med tanke på det numerära antal hemsidebesök och telefonsamtal som RSOS erhållit så har antagandet om den rationella informationssökande individen delvis varit korrekt. Jag är dock ytterst tveksam till om man via de kanaler som de facto har använts har lyckats nå de individer som befunnit sig under svår psykisk stress. Härvidlag är forskningen enig, dvs. att individer under akut stress varken orkar, eller vet hur de ska ta kontakt för att få hjälp. För dessa målgrupper krävs med andra ord en uppsökande verksamhet. Denna typ av verksamhet sköts troligen bäst på den lokala nivån, men RSOS skulle kunna stimulera till detta från nationellt håll. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Förslag till informations- säkerhetspolitik. Efter flodvågen – . Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick.