sou · GTB373d5 · 2006-01-01 00:00:00 — En förälder kan alltså välja att arbeta alltifrån tre fjärdedelar och uppåt till dess barnet fyllt eller gått ut sitt första skolår. För att möjliggöra för förvärvsarbetande arbetstagare att kunna ta ledigt från sitt arbete för att vårda barn även i de fall barnet har fyllt föreslås att en förälder även skall ha en rätt till ledighet enligt föräldraledighetslagen. Enligt utredningens mening skall en förälder ha rätt till hel ledighet från det att barnet fyllt tills barnet fyller . Detta oavsett hur många barn det finns i familjen. Den ena föräldern skall inte heller kunna överlåta dagar till den andre föräldern. Dagarna bör få tas ut i enlighet med vad som gäller för ledighet med föräldrapenningförmåner. Utredningen har övervägt om dagarna enbart skulle kunna tas ut som hela eller halva dagar men stannat för att rätten endast skall omfatta hel ledighet. Det skall inte finnas möjlighet att spara barndagar mellan åren utan en för- älder har rätt till ledighet för sammanlagt utan rätt att överföra dagar till kommande år. Detta oavsett hur många barn det finns i familjen. Föräldrarna skall inte ha möjlighet att överlåta dagar till varandra. Kvalifikationstid enligt 9 § föräldraledighetslagen krävs i anställ- ningen för att föräldern skall ha rätt att vara barnledig utan rätt till ersättning enligt AFL. Någon motsvarande kvalifikationstid för rätt till ledighet från arbetet med ersättning enligt AFL införs inte. Det innebär att en nyanställd arbetstagare i första hand har att använda de ersättningsgilla barndagarna. Jämför 3 kap. 4 § social- försäkringslagen (1999:799). Först när arbetstagaren uppfyllt kvalifikationstiden i 9 § föräldraledighetslagen har han eller hon rätt att vara ledig från arbetet för återstående dagar. I regeringens skrivelse Förstärkning och förenkling, ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen (Ds 2005:13) föreslås att föräldraledighets dagens regler om kvalifikationstid skall upphöra att gälla, då reglerna är en omotiverad inskränkning i rätten till föräldraledighet och står i konflikt med jämställdhets- lagen. Om förslaget genomförs medför det, enligt utredningens mening, att en nyanställd arbetstagare kommer att likställas med en arbetstagare som uppfyller kvalifikationstiden. Föräldrarnas rätt till ledighet skall anmälas enligt huvudregeln i 13 § första stycket föräldraledighetslagen i förväg eller så snart det kan ske. Utredningen anser inte att det generellt finns anledning att ha en kortare anmälningstid, eftersom dagarna kan planeras in i förväg. Det åligger arbetsgivaren att administrera de dagar som föräldern har rätt till enligt föräldraledighetslagen. Om föräldern byter arbetsgivare har arbetstagaren rätt att ta med sig rätten till ledig- hetsdagar till nästa arbetsgivare. Reglerna utformas så att en arbetstagare som byter anställning under kalenderåret skall ha rätt till barnledigt i den nya anställningen endast i den mån han eller hon inte redan har tagit ut sådan ledighet. Dessa regler överens- stämmer i princip med de som redan finns beträffande när en arbetstagare byter arbetsgivare och uttag av semesterdagar enligt 6 § semesterlagen (1977:480). Det kan naturligtvis ifrågasättas hur kontrollen sedan kommer att gå till i praktiken. inte ansett att det finns skäl att införa någon mer detaljerade bestämmelser i den delen. När det gäller rätten till semesterledighet vid anställningsbyte har det lösts så att det i affärsverksavtalet och bolagsavtalet på det statliga området föreskrivs att intyg om uttagen semester skall utfärdas av arbetsgivaren vid anställningens upphörande. Motsvarande bestämmelser finns också i avtalet om allmänna villkor för tjänstemän inom verkstadsindustrin och flera tjänstemannaavtal.3 Enligt utredningen kan bevisfrågan lösas på motsvarande sätt beträffande barnledigheten. I de flesta fall får man också förmoda att arbetsgivaren kan förlita sig på arbetstagarens uppgifter, annars ringa och kontrollera med tidigare arbetsgivare. Det handlar om en liten grupp arbetstagare som byter arbete under kalenderåret och som har barn i åldrarna 4 . Dessutom rör det en förhållandevis , då en arbetstagare först skall uppfylla en kvalifikationstid innan han eller hon har rätt till ledighet i den nya anställningen. Det bortsett från detta handlar det i ekonomiska termer om några dagars produktionsbortfall. Se i övrigt avsnittet 9.5 om effekter för företagens villkor. Rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning I föräldraledighetslagen införs även en rätt för förvärvsarbetande arbetstagare till ledighet för de som föräldern har rätt till enligt AFL. Konsekvenser för förvärvsarbetande föräldrar Utredningen har diskuterat vilken förälder som kan komma att utnyttja rätten till ledighet utan föräldraförmån, dvs. Många föräldrar och särskilt ensamstående föräldrar med små ekonomiska möjligheter kommer antagligen att använda sig av de två ersatta dagarna enligt AFL, men inte fler. De föräldrar som har det bättre ställt eller friare arbetsformer kommer troligen att använda systemet i mindre utsträckning. Möjligen kan man tänka sig att föräldrar som arbetar inom yrken som har schemalagd arbetstid kommer att nyttja rätten till ledighet, då dessa kan begära sådan ledighet över längre och i samband med skolavslutning m.m. 3 och , Semesterlagen, 1994, s. 41. Förslaget innebär ändringar i 4 kap. 10 och 12 §§ AFL. Förslaget innebär att det i föräldraledighetslagen införs en ny paragraf, 5 a §, och att 3 § ändras. 8.12De tio särskilda dagarna i den tillfälliga föräldrapenningen bibehålls till viss del Utredningens bedömning: möjlighet enligt 4 kap. 10 § femte stycket AFL att besluta att en annan försäkrad än en förälder kan få rätt att i vissa situationer uppbära tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse eller adoption bibehålls. Förutsättningarna är i likhet med att en annan försäkrad än föräldern avstår från förvärvsarbete och att det endast finns en förälder som har rätt till föräldra- penning. Utredningens förslag: Den särskilda förutsättningen att den andra föräldern inte kan eller på grund av besöksförbud eller liknande eller på grund av andra särskilda omständigheter sannolikt inte kommer att nyttja sin rätt – bibehålls. Rätten till tillfällig föräldrapenning för annan försäkrad är beroende av om den andra föräldern sannolikt kommer att använda tio av de med föräldrapenning som han eller hon har rätt till. Enligt 4 kap. 10 § femte stycket AFL kan besluta att annan försäkrad än en fader eller moder som avstår från förvärvarbete i samband med barns födelse eller adoption skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för sagda ändamål. Detta gäller endast under förutsättning att det i realiteten endast finns en för- älder med rätt till föräldrapenning. Som förutsättning räknas t.ex. upp de fall där fadern på giltig grund sannolikt är förhindrad att utnyttja sin rätt till tillfällig föräldrapenning. Tillfällig föräldra- penning utges under per barn och utges inte för tid efter sextionde dagen efter barnets hemkomst efter förlossningen. Vid adoption räknas tiden från den tidpunkt föräldrarna fått barnet i sin vård. Rätten för en annan försäkrad än en förälder att få tillfällig föräldrapenning i för att delta i det nyfödda barnets vård i stället för föräldern genom att bistå med stöd och hjälp i hemmet eller med äldre syskon i samband med ett barns födelse eller adoption bibehålls. De kan förutom att vårda barnet användas för att vara med vid förlossningen, vårda ett annat barn i familjen, delta i vården av det nya barnet på sjukhuset och i hem- met och för att sköta hemmet den efter hemkomsten från sjukhuset. kan även användas i samband med adoption för att t.ex. följa med den som skall ta emot barnet i ett annat land eller för att bistå i hemmet. Förmånen rör endast ett begränsat antal föräldrar men är av stor betydelse för dem som det berör. Liksom tidigare gäller att den försäkrade skall avstå från för- värvsarbete och att det i princip endast finns en förälder med rätt till föräldrapenning. I de fall den andra föräldern inte kan eller på grund av besöksförbud eller liknande eller på grund av andra särskilda omständigheter sannolikt inte kommer att nyttja sin rätt knyts nu till nyttjandet av föräldrapenning i stället för som tidigare till utnyttjandet av pappadagarna. Utredningen föreslår att nyttjan- det presumeras vara sammanlagt tio av de föräldern har rätt till. Omständigheter som kan utgöra sannolika skäl för att den andre föräldern inte kommer att nyttja sina dagar och det av andra omständigheter kan vara oskäligt att inte låta honom eller henne avstå är dock desamma som . Exempel på situationer när den andre föräldern inte kan ta del av vården av sitt barn är att föräldern ålagts besöksförbud eller är intagen på institution, t.ex. sjukhus, kriminalvårdsanstalt eller dylikt. Exempel på situationer när det skulle vara oskäligt att inte låta föräldern avstå från sin rätt är när föräldrarna inte har någon kontakt med varandra eller inte har för avsikt att leva tillsammans. I de fall den andre föräldern inte avstått från sin rätt och annan försäkrad uppburit med tillfällig föräldrapenning så har den andre föräldern om han eller hon så vill rätt att nyttja de återstående med föräldrapenning enligt utred- ningens förslag om samtida uttag. Om den andre föräldern i stället tagit ut t.ex. tre av sina dubbeldagar med föräldrapenning så har en annan försäkrad rätt att uppbära tillfällig föräldrapenning . Den tidigare avräkningen av de som kunde ges till annan försäkrad gjordes mot de s.k. pappadagarna. Någon sådan avräkning görs inte längre. I stället föreslås nu att rätten till tillfällig föräldrapenning är beroende av om den andra föräldern kommer att nyttja tio av de han eller hon har rätt till. För- utsättningen för att en annan försäkrad ska kunna beviljas tillfällig föräldrapenning i har i övrigt inte ändrats. Konstruktion är möjlig genom att både tillfällig föräldrapenning och föräldrapen- ning anses som föräldrapenningförmåner. Förslaget innebär ändringar i 4 kap. 10 och 12 §§ AFL. Utredningens förslag: En bestämmelse om ny föräldrapenning- förmån införs i 4 kap. AFL. kan, efter att en ensamvårdande förälder har givit sitt medgivande, besluta att en annan försäkrad som avstår från förvärvsarbete får vårda ett barn i stället för föräldern och beviljas ersättning i form av särskild föräldrapenning. Förutsättningen är att föräldern på grund av egen sjukdom eller smitta inte själv kan vårda barnet samt att föräldern beviljats och annars skulle ha uppburit föräldrapen- ning. Den särskilda föräldrapenningen beviljas av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Den försäkrade som har rätt till särskild föräldrapenning skall i viss utsträckning likställas med en förälder. Det gäller vid be- räkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten. Men även när det gäller förmånens storlek, föräldrapenning för tid före anmälan och sammanträffande av förmåner likställs den försäk- rade med en förälder. får när det finns skäl till det kräva att ett särskilt utlåtande inges för att styrka förälderns sjukdom eller smitta. Motsvarande rätt till ledighet från förvärvsarbete för den försäkrade införs också i föräldraledighetslagen. Den försäkrade likställs i viss utsträckning med en förälder i föräldraledighets- lagens mening och har motsvarande rättigheter, skyldigheter och skydd som anges i lagen för föräldern när denne eller denna utnyttjar sin rätt. Den försäkrades rätt att vara ledig avser dock endast tid under vilken föräldern har rätt till föräldrapenning enligt AFL. 8.13.1Särskild föräldrapenning införs i föräldraförsäkringen Barn till en förälder med ensam vårdnad är en särskilt utsatt grupp som lever under mer sårbara förhållanden än barn i familjer där för- äldrarna har gemensam vårdnad. Det finns också föräldrar med gemensam vårdnad men där en förälder i praktiken ensam har den faktiska vården om barnet. Dessa familjer har i regel ett mer be- gränsat socialt kontaktnät än andra familjer och är därmed i högre utsträckning beroende av stöd från samhället. Utredningen har diskuterat hur ett sådant stöd lämpligast bör komma till stånd. har visserligen det yttersta ansvaret för att bistå familjer i skilda livssituationer men utredningen har funnit att detta behov går att avgränsa och utforma inom ramen för föräldraför- säkringen. Utredningens förslag möter i detta avseende ett behov som inte tillgodosetts inom föräldraförsäkringen, att se till alla barns behov av vård och omsorg . Det är förhållandevis få barn som lever med en ensam vårdnadshavare, men för dem är frågan om en väl fungerande föräldraförsäkring angelägen. Utredningen ser det därför som angeläget att en förälder som har rätt till hela föräldrapenningen och är hemma med föräldra- penning samt blir sjuk eller smittad med god- kännande kan låta annan förvärvsarbetande försäkrad i stället för föräldern få rätt till en ersättning som träder i stället för föräldra- penning för vård av barn. Förslaget bedöms endast medföra margi- nella förändringar i arbetslivet. saknas möjligheter att bevilja en sådan förmån inom föräldraförsäkringen. Utredningen ser inte att den avsedda situa- tionen passar in bland de befintliga föräldrapenningförmånerna; varken inom föräldrapenningen som förbehålls en förälder eller inom den tillfälliga föräldrapenningen. En förälders rätt till föräldrapenning utgår från föräldra- begreppet i . Att utvidga föräldrabegreppet inom föräldraförsäkringen så att även en annan försäkrad än föräldern skulle kunna uppbära föräldrapenning skulle innebära en så stor förändring och skapa obalans. Enligt utredningens mening skall rätten till föräldrapenning även fortsättningsvis utgå från föräldra- balkens konstruktion och förbehållas vårdnadshavare och med sådan likställd person. Förmånen till annan försäkrad skall inte avräknas mot förälderns föräldrapenning. Därför är det svårt att göra någon direkt överlåtelse av den ena förälderns föräldra- penningdagar till någon annan än den andre föräldern. Förmånen passar inte heller in i den tillfälliga föräldrapenningen så som den är konstruerad . Den tillfälliga föräldrapenningen är tänkt att användas vid frånvaro av mer kortvarigt slag. Till skillnad från den tillfälliga föräldrapenningen anser utredningen också att en annan försäkrad skall kompenseras fullt ut, dvs. ersätt- ningen skall motsvara ersättning med föräldrapenning som kalen- derdagsberäknas. I annat fall bedömer utredningen att inkomst- skillnaden kan bli så stor att en annan försäkrad inte anser det ekonomiskt försvarbart att avstå från förvärvsarbete. Eftersom utredningen inte anser att förmånen skall avräknas är det också svårt att låta föräldern överlåta sin rätt till dagar till en annan försäkrad. Ett avräkningsförfarande gentemot föräldrapenningen blir också alltför komplicerat då de båda förmånsslagen har olika beräkningsgrunder. Möjligen kan man också tänka sig att låta förmånen ligga helt utanför 4 kap. AFL, kanske t.o.m. bilda en egen lag. Behovet av detta kan dock ifrågasättas då förmånen kommer att avse en mindre grupp ensamvårdande föräldrar. Utredningen har därför stannat vid att förmånen ändå bör ligga inom föräldraförsäkringen. En lösning är då att utvidga 4 kap. AFL med ett nytt förmånsslag. Utred- ningen anser inte att föräldraförsäkringen som sådan förlorar sin karaktär av en försäkring för föräldrar, om en ensamvårdande förälder ges möjlighet att undantagsvis, då föräldern själv är för- hindrad att uppbära föräldrapenning på grund av sjukdom eller smitta, med godkännande låter en annan för- säkrad vårda barnet med rätt till en ny förmån inom föräldra- försäkringen. En snarlik lösning finns också för en annan försäkrad inom den tillfälliga föräldrapenningen. Utredningen föreslår att den nya förmånen benämns särskild föräldrapenning. Förslaget om den särskilda föräldrapenningen innebär, att när en ensamvårdande förälder som uppbär föräldrapenning blir så sjuk att han eller hon inte kan vårda barnet skall en annan försäkrad som avstår från förvärvsarbete för att vårda barnet beviljas ersättning i form av en särskild föräldrapenning. Med ensamvårdande förälder avses en förälder som i praktiken har den faktiska vårdnaden om barnet. Det rör sig om situationer där den ena föräldern har ensam vårdnad om ett barn, föräldrar som har gemensam vårdnad om barnet men den andra föräldern inte har rätt till föräldrapenning och de fall då en förälder på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda barnet och den andre föräldern själv har rätt att uppbära hela föräldra- penningen (se 3 § fjärde och femte styckena AFL). Med utred- ningens förslag kommer även situationen där den ena föräldern har rätt till hela föräldrapenningen då den andre föräldern på grund av långvarigt fängelsestraff inte kan vårda barnet som föräldrapenningen längst kan utges också att omfattas. Reglerna skall även omfatta de situationer där det finns två föräldrar som har rätt till föräldrapenning, men den ena inte avser att nyttja sina dagar och inte heller överlåta dem och den andre föräldern i praktiken har den faktiska vårdnaden om barnet. Det ankommer på , efter den ensamvårdande förälderns medgivande, att fatta beslut om att bevilja annan försäkrad förmånen och att bevilja ersättning. Det finns en möjlighet för att bevilja annan försäkrad rätt till tillfällig föräldrapenning i en snarlik situation som den nu föreslagna i 4 kap. 11 a § andra stycket AFL. Men till skillnad mot den särskilda föräldrapenningen riktar sig den tillfälliga föräldrapenningen till en förälder som arbetar och som avstår från förvärvsarbete på grund av sjukdom eller smitta och i den situationen inte kan vårda sitt barn. kan då, efter förälderns medgivande besluta att annan försäkrad som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete skall få rätt till till- fällig föräldrapenning. När det gäller den särskilda föräldrapen- ningen förvärvsarbetar ju inte föräldern utan är ledig med föräldra- Eftersom konstruktionen är snarlik finns det anledning att så långt det är möjligt använda sig av de förutsättningar som gäller även för den nya förmånen. Angående den tillfälliga för- äldrapenningen i denna del och dess förutsättningar, se närmare proposition 2000/01:44 Föräldraförsäkring och föräldraledighet, s. 30–32 och 44. Utredningen anser att de krav som skall ställas på en ensam- vårdande förälders sjukdom eller smitta skall följa de förutsätt- ningar som gäller för den ovan nämnda tillfälliga föräldrapen- ningen. Föräldern skall alltså vara så sjuk att han eller hon inte kan vårda barnet. Vad som menas med sjukdom eller smitta kan således följa den tillämpning som utvecklats för den tillfälliga föräldra- penningen. Utredningen går därför inte närmare in på vilka situa- tioner som avses. Liknande krav ställs också på föräldern i samband med prövning av den försäkrades rätt till sjukpenning för tid under vilken han eller hon annars skulle ha uppburit föräldrapenning enligt 3 kap. 7 § sjunde stycket AFL. När det gäller den nya förmånen krävs vidare att den ensam- vårdande föräldern beviljats och skulle ha uppburit föräldrapenning om han eller hon inte blivit sjuk eller smittad och att föräldern inte får föräldrapenning endast av det skälet att han eller hon får sjukpenning eller motsvarande förmån. Undantag skall också göras för en förälder som inte fyllt och kvinnor som vid tiden för förlossningen är intagna i kriminalvårdsanstalt eller hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. När det gäller den gruppen finns det redan sär- bestämmelser i 4 kap. 18 § tredje och fjärde styckena AFL. Dessa regler bör gälla som tidigare och undantas därför från tillämp- ningen av den särskilda föräldrapenningen. Även om det kanske inte är något problem att fastställa vem som är annan försäkrad så kan det förtydligas att här avses en tredje person. Det ställs således inte några krav på att det behöver vara en anhörig. Även grannar och vänner kan hänföras hit. Någon utred- ning behövs normalt inte. Avgörande bör vara att den personliga relationen tar sig uttryck i att den försäkrade vill ta ledigt från arbetet för att vårda en annans barn. Eftersom föräldern också skall ge sitt medgivande till att en annan person vårdar barnet får för- utsättas att föräldern känner förtroende för och har en personlig relation till denne eller denna. Det förutsätts också att den andre försäkrade förvärvsarbetar. Både arbetstagare och egenföretagare omfattas av förmånen. Där- emot omfattas inte arbetslösa, studerande och övriga ej förvärvs- arbetande. Utredningen har övervägt om även dessa grupper borde ha möjlighet att ersätta den sjuka eller smittade föräldern. Förmånen omfattar emellertid en liten grupp ensamvårdande föräldrar och det föreslås vissa särregler i syfte att öka stödet för dessa föräldrar. Att införa ytterligare särregler för att andra grupper av försäkrade skulle kunna omfattas av förmånen skulle föra alltför långt och kan därför inte anses rimligt. En annan försäkrad likställs med en förälder i vissa situationer En annan försäkrad som har rätt till särskild föräldrapenning skall i viss utsträckning likställas med en förälder, dvs. Det gäller vid beräkningen av den sjukpenninggrundande in- komsten. Men även när det gäller förmånens storlek, föräldra- penning för tid före anmälan och sammanträffande av förmåner likställs den försäkrade med en förälder. Den särskilda föräldrapenningen kommer att utges med belopp motsvarande den försäkrades sjukpenning. En annan försäkrad kan härigenom komma att uppbära förmåner som för- äldern skulle ha uppburit föräldrapenning med en ekonomisk ersättning som i realiteten motsvarar förälderns föräldrapenning eller i vissa fall överstiger denna. Utredningen har övervägt om det fanns skäl att införa särskilda kvalificeringsregler för den försäk- rade eller om den försäkrade skulle kvalificera sig under för- utsättning av att föräldern uppfyller villkoren om att under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkt- en för födelsen ha varit försäkrad för en sjukpenning över lägsta- nivån (enligt förslaget grundnivån) och skulle ha varit det om känt till samtliga förhållanden. Enligt utred- ningens mening kan dock sådana förutsättningar göra det mindre attraktivt för den försäkrade att använda sig av förmånen och avstå från förvärvsarbete. Förslaget rör också en mycket begränsad grupp och har marginell ekonomisk effekt. Utredningen anser det därför inte rimligt att införa en sådan regel. När det gäller sammanträffande av förmåner kan nämnas följande. När det gäller en förälder har möjlighet att, enligt 4 kap. 10 § femte stycket AFL, bevilja en annan försäkrad rätt till tillfällig föräldrapenning i anslutning till ett barns födelse eller adoption. Utredningen bedömer i avsnitt 8.12 att denna förmån skall bibehållas. Bestämmelsen gäller generellt utan krav på att föräldern är sjuk eller smittad men kan likaväl gälla en förälder som är sjuk eller smittad. Om det inte införs någon begränsning så kan således en försäkrad beviljas tillfällig föräldra- penning och en annan försäkrad särskild föräldra- penning för samma barn och tid. Enligt utredningens mening bör det endast vara möjligt få en av förmånerna. Utredningen vill dock inte inskränka förälderns valmöjligheter. Något dubbelt stöd för vård av barn bör dock inte vara möjligt. Om föräldern blir sjuk eller smittad efter ett barns födelse eller adoption behöver barnet tro- ligen omvårdnad av mer långvarig karaktär och normalt sett bör väl den särskilda föräldrapenningen föredras. Utredningens förslag innebär att en annan försäkrad i detta hänseende likställs med en förälder ansluter då till huvudregeln att föräldrapenningförmåner inte får utges för båda föräldrarna för samma barn och tid. Den tid under vilken den särskilda föräldrapenningen kan utges Det är fråga om att tillgodose barnets behov av omsorg och vård .