sou · GTB370 · 2006-01-01 00:00:00 — Denna fråga förblir en nationell angelägenhet. Klausulen kan däremot komma att aktualisera frågan om i vilka situa- tioner vill kunna bistå med nationella resurser inom EU i händelse av en terroristattack eller annan katastrof. I är det en uppgift för polisen att ingripa mot brott och därmed också mot hot och våld av terrorister. De senaste årens om- fattande terroristattacker på andra håll i världen har aktualiserat frågan om och i så fall när polisens kompetens och resurser kan behöva kompletteras med insatser från andra myndigheter. är det i viss utsträckning möjligt att använda resurser som För- svarsmakten förfogar över för sådana ändamål. begränsningar, bl.a. vad gäller Försvarsmaktens personals befogen- heter att använda våld eller tvång mot enskilda. Utredningens förslag till lag om vissa befogenheter för Försvars- makten under fredstid har, som utredningen framhåller, närmast karaktär av en skiss till hur en reglering på området skulle kunna utformas. Detta framhålls också av ett flertal remissinstanser, vilka anser att frågorna kräver ytterligare utredning. Det är därför uppen- bart att det behövs ett fortsatt utredningsarbete för att ta fram ett slutligt förslag till reglering av under vilka förutsättningar och i vilka former polisen kan få stöd från andra myndigheter, och då särskilt Försvarsmakten, för att kunna förhindra och ingripa mot terroristattentat och andra sådana omfattande brottsliga angrepp på samhället. Ett sådant fortsatt utredningsarbete bör ta sikte bl.a. på att precisera i vilka situationer och i vilka former andra myndig- heters resurser, och då särskilt Försvarsmaktens, kan komma till användning. Det bör särskilt behandla frågor om befogenheter, led- ning och kompetens när det gäller den berörda personalen. Också den rättsliga regleringen bör övervägas närmare. Det bör ske genom en särskild utredare. Utredaren skall överväga vilket stöd polisen kan behöva från andra myndigheter, särskilt Försvarsmakten, när det gäller att förhindra och ingripa mot terroristattentat och andra sådana omfattande brottsliga angrepp på samhället. Med andra omfattande brottsliga angrepp på samhället avses emellertid inte sådan brottslighet som polisen återkommande har att hantera i sin ordinarie verksamhet. Inte heller avses situationer av sådant slag som exempelvis uppstod i anslutning till Europeiska rådets möte i . En kartläggning skall göras av de regler och den ordning som tillämpas i detta avseende i andra med jämförbara länder, särskilt de nordiska länderna och länder inom EU. Av särskild betydelse är att analysera Försvarsmaktens roll i sam- manhanget. Utredaren skall undersöka och precisera i vilka situa- tioner sådana stödjande insatser från Försvarsmakten kan behövas och vari de skall bestå. En utgångspunkt för uppdraget är att personal från andra myndig- heter, inklusive Försvarsmakten, bör stå under polisens ledning när det gäller insatser inom polisens område. formerna för en sådan ledning och gränsdragningen gentemot andra myndigheter och då särskilt den militära ledningen. Det kan också uppstå situationer som kräver omedelbara åtgärder av sådant slag som endast Försvarsmakten kan vidta. Utredaren skall därför lämna förslag på hur beslutsfattandet vid insatser med Försvarsmaktens resurser i sådana fall bör organiseras. Vidare skall utredaren över- väga vilka närmare befogenheter andra myndigheters, särskilt För- svarsmaktens, personal bör ha i vid en insats i , exempelvis när det gäller att ingripa med våld eller tvång mot enskilda. Därvid skall utredaren analysera vilka konsekvenserna blir av att använda militär personal i brottsbekämpning. Det måste också säkerställas att den berörda personalen har den kompetens och de rättsliga möjlig- heter som behövs för att utöva befogenheterna på ett rättsenligt och i övrigt betryggande sätt. Utredaren skall överväga den rättsliga regleringen när det gäller att utnyttja andra myndigheters resurser och befogenheterna för deras personal. I sammanhanget skall beaktas att 10 kap. regerings- formen innehåller regler som rör förhållandet till andra stater och mellanfolkliga organisationer. I 10 kap. 9 § regleras kompetensför- delningen mellan riksdag och regering bl.a. vid beslut om att insätta rikets försvarsmakt i strid för att möta väpnat angrepp mot riket från andra stater. Hur försvarsmakten i övrigt kan tas i anspråk – t.ex. för att ingripa mot brottslighet i form av terroristaktioner – regleras inte i regeringsformen. Utredaren skall lämna förslag till nödvändiga författningsänd- ringar samt andra åtgärder som ökar möjligheterna att utnyttja samhällets samlade resurser på ett rättssäkert sätt. Det är särskilt angeläget att utredaren lämnar förslag på en tydlig lagreglering för det fall förslagen innebär att polisen skall kunna få stöd av För- svarsmakten vid den form av brottsbekämpning som är i fråga och som kan medföra användning av våld eller tvång mot enskilda. Utredaren skall beakta andra utredningar som har genomförts i sammanhanget, exempelvis SOU 2001:98 Stöd från Försvarsmakten. Uppdraget omfattar inte ändringar av grundlag. Utredaren skall redovisa vilka konsekvenser som förslagen kan medföra bl.a. för de myndigheter som föreslås lämna stöd till polisen. Vidare skall utredaren redovisa om förslagen leder till merkostnad- er och vid sådant förhållande lämna förslag på dess finansiering. När det gäller Försvarsmakten skall utredningen särskilt överväga vilka konsekvenser förslagen får för Försvarsmaktens möjligheter att utöva sina huvuduppgifter. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter, bl.a. Rikspolis- styrelsen, Säkerhetspolisen, Försvarsmakten, och . Till stöd för utredarens arbete med förslagen skall en referens- grupp med representanter för riksdagspartierna inrättas. Uppdraget skall redovisas . Short Summary in English The main task for the is to prevent and combat crime in- cluding terrorist attacks. Recent large-scale terrorist attacks throughout the world have highlighted the question whether, and if so when, the resources of the need to be complemented with contributions from other public authorities. The study of these issues was initiated with the so-called Commission. A report was delivered in 2003. A new Commission was appointed in . The assignment for the new Commission is to continue the previous Commissions work and to produce a final proposal. The main issue to consider for the Commission is what kind of support the may need, especially from the Armed Forces, for prevention of and intervention in terrorist actions and other large-scale criminal attacks in . Another issue is which authority the Armed Forces and other supportive public bodies should be given during joint efforts with the e.g. concerning intervention against individuals. Basis of the study The focus of the study has been the ability to terrorist actions. was given the task of compiling a number of typical terrorist attack scenarios to estab- lish a starting point for the Commissions work. A question was whether terrorist attacks so extensive that they could be considered to be armed attacks against should be included in the study or not. Such attacks would result in the Armed Forces putting their combat forces into action. Here, combating of crime would be overshadowed by warfare, and such events were therefore not included. The directive states that the Commission should investigate the Authoritys potential needs for support from the Armed Forces. One important historical aspect to bear in mind is the tragic incident that occurred in in 1931 where five people died as a result of a military shooting in connection with a workers protest march. The incident in must however be judged in the light of its era. To use the incident in in 1931 as grounds for not permitting the Armed Forces to carry out specific, qualified tasks to support civil authorities such as the seems today both antiquated and irrelevant. It is the Commissions view that the time has come to marked- ly reconsider the role of the Armed Forces in a civil context. Information security and IT-related terrorism, so called cyber terrorism have not been addressed in this report. Authoritys need of support Several typical terrorist attack scenarios of various complexity were considered. A staircase model was used, where the more grave the scenario is the higher up on the staircase. The Authoritys needs during three phases, prior to, during and after attack was also analysed. Four scenarios were analysed in detail (an attack using an aero- plane, the hijacking of a ship, threats to and a hostage drama in a school). The need for support The Commissions assessment of the Authoritys need for support has primarily been built on conclusions drawn from these four scenarios. The need for support in other instances such as the hijacking of a train on a has also been discussed. The Commission concludes that the resources of the are sufficient for several kinds of terrorist attacks, but not all. increased complexity and severity of the attacks one finally reaches situations in which the alone no longer can the situa- tions. Support is required during all three phases of a terrorist attack. The Commission found that the generally have difficulty dealing with terrorist actions that take place in the air or at sea. There is almost always a need for support in situations that include elements of CBRN 1. In short the need for support is as follows: The core of the preventative work against terrorism is carried out by intelligence activities. There are situations where the Security could, to a greater extent than today, require colla- boration with other public bodies, especially the Armed Forces intelligence organ MUST e.g. to reveal a planned terrorist attack. Even the Security threat assessment analyses could be benefited by military intelligence and material collected by the National Defence Radio . Such collaboration already exists today to some extent. Support concerning surveillance and protection of vulnerable tar- gets could also be required in this phase. In a deprecating situation the may also require specific weaponry. The may need several different kinds of support from other public bodies, among them the Armed Forces, in this phase, especially in the case of a lengthy terrorist attack. This in- cludes transportation, information, special analyses and specific weapon contributions. Events at sea or in the air require assistance. Phase 3 comprises criminal investigations and legal pro- cedures. Here the Prosecution may require support regarding analysis and tracking of dangerous goods (CBRN cases), forensic investigations, compilation of information, process analysis and transportation. Intelligence work is also important both to identify the perpetrators and to prevent further attacks. 1 Chemical, biological, radiological and nuclear substances. Regulation for providing support to the Authority The Commission proposes a new Act regulating the support of the from the Armed Forces and other suitable governmental bodies. According to the proposed Act the may, when needed, request support to prevent, investigate or in other ways intervene in such crimes that are covered by the Act (2003:148) on punish- ment of terrorist crimes, and that are especially difficult to handle. The are also allowed to request support in the event of other large-scale criminal attacks in . Support provided according to the new Act can be given in the form of intelligence and other information services as well as in the form of equipment, transportation and human resources. Armed Forces personnel should, when providing support to the , be given authority in accordance with the Act (1984:387). This means for instance that Armed Forces personnel, under the command of a office, can use force against an indi- vidual in extreme circumstances. Within the Armed Forces it is primarily only employees and contractors that are liable to participate in supporting activity in accordance with the new Act. A person in (e.g. a conscript) is only liable to participate if it is consistent with their education and training. The have the responsibility for the leadership of resources provided by other public bodies in form of support according to the new Act. Each authority providing support is responsible for the practical leadership of its own resources. However, when Armed Force personnel intervene with the authority of the , this must always take place under direct command of a officer. 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. + Sammanfattning N. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Efter flodvågen – . Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. [34] Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. [51] Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål.