sou · GTB3120d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Har en konsument förvärvat en vara av en näringsidkare som har överlåtit varan för en annan näringsidkares räkning men i eget namn och är förhållandena sådana att konsumenten enligt 46 § för- sta stycket konsumentköplagen (1990:932) har rätt att rikta an- språk mot en näringsidkare i tidigare säljled, har konsumenten rätt att mot huvudmannen rikta samma anspråk på grund av fel på varan som han kan göra gällande mot säljaren. Vad som föreskrivs i 46 § andra stycket konsumentköplagen skall inte gälla i sådana fall. En konsument som med stöd av 46 § konsumentköplagen har rätt att rikta anspråk mot en kommissionär i dennes egenskap av näringsidkare i tidigare säljled har rätt att göra samma anspråk gäl- lande mot dennes huvudman, om huvudmannen är näringsidkare. Bestämmelserna i 46 § tredje stycket konsumentköplagen om reklamation med anledning av anspråk mot näringsidkare i tidigare säljled tillämpas också när konsumententen vill rikta anspråk mot någon som är huvudman. Om kommissionären försätts i konkurs, får konkursboet kräva hu- vudmannen på täckning för alla förpliktelser som tredje man kan göra gällande i konkursen och som enligt kommissionsavtalet skall bäras av huvudmannen och som denne inte fullgjort. Detta gäller även om kommissionären enligt avtalet inte har rätt till förskott. En prestation som huvudmannen enligt första stycket utger till konkursboet skall ingå i detta, såvida inte konkursboet är redovis- ningsskyldigt mot huvudmannen för det som mottagits. Efterger tredje man en fordran mot kommissionären sedan denne blivit försatt i konkurs, påverkar det inte konkursboets rätt att kräva täckning av huvudmannen för fordringen. Om anspråk mot tredje man Kommissionären får göra gällande anspråk mot tredje man på grund av avtalet med denne. Det gäller även sedan kommissionä- rens uppdrag upphört. Huvudmannen får ta över rätten att kräva tredje man, om denne är i dröjsmål med sin prestation eller om kommissionären brustit i sin redovisningsskyldighet eller handlat oredligt mot huvudman- nen. Huvudmannen skall underrätta kommissionären, om han vill ta över rätten att kräva tredje man. Om kommissionären begär det, skall huvudmannen också betala eller ställa säkerhet för en fordran som kommissionären har mot huvudmannen och som är sådan att kommissionären sedan fordringen förfallit för dess betalning får förfoga över ett anspråk mot tredje man enligt 15 § tredje stycket. Huvudmannen får inte ta över rätten att kräva tredje man, om kommissionären själv fullgör tredje mans prestation till huvud- mannen. Ett anspråk mot tredje man på grund av dennes avtal med kommis- sionären är förbehållet huvudmannen framför kommissionärens borgenärer. Ett sådant anspråk får utmätas för kommissionärens skulder endast om denne fullgjort tredje mans skyldighet enligt avtalet eller har rätt att förfoga över anspråket enligt bestämmel- serna i 15 § tredje stycket. Om kommissionären försätts i konkurs, får huvudmannen ta över rätten att kräva tredje man. Vid ett sådant övertagande gäller bestämmelserna i 28 § andra stycket andra och tredje meningarna och tredje stycket. Om betalning för sålda varor sker till kommissionärens kon- kursbo, skall konkursförvaltaren redovisa beloppet till huvudman- nen. Gör huvudmannen gällande fordringsrätten, måste han på tredje mans begäran ställa säkerhet för vad tredje man enligt 32 § andra stycket kan befinnas skyldig att prestera till kommissionären. Han behöver dock inte ställa säkerhet om han för tredje man presenterar ett skriftligt erkännande från kommissionären om att han har rätt att göra anspråket gällande, inte heller om kommissionären lämnat ett meddelande härom direkt till tredje man. Har tredje man presterat till kommissionären trots att huvudman- nen tagit över rätten att kräva honom, får tredje man ändå åberopa prestationen gentemot huvudmannen, om han varken insåg eller borde ha insett att kommissionären inte längre hade rätt att göra anspråket gällande. Har tredje man fullgjort sin prestation till huvudmannen trots att kommissionären hade kvar rätten att göra anspråket gällande, måste tredje man prestera enligt avtalet även till kommissionären i den utsträckning denne visar sig ha lidit skada av att prestationen inte skett till honom. Har huvudmannen åberopat ett skriftligt erkännande från kom- missionären om att han har rätt att göra anspråket gällande, eller har kommissionären lämnat ett meddelande härom direkt till tredje man, och visar sig sedan erkännandet eller meddelandet vara ogil- tigt, behöver tredje man inte prestera till kommissionären enligt första stycket, om han varken kände till eller borde ha känt till den omständighet som medförde ogiltigheten. Det gäller dock inte om rättshandlingen var ogiltig på grund av någon omständighet som anges i 17 § lagen (1936:81) om skuldebrev. Mot krav från kommissionären på betalning för sålda varor får tredje man kvitta med en motfordran som han har hos kommissio- nären eller huvudmannen. I den utsträckning kommissionären visar att han lider skada av kvittning med en motfordran hos huvudman- nen får kvittning med en sådan fordran dock inte ske. Mot krav från huvudmannen på betalning av en köpeskillings- fordran får tredje man kvitta med en motfordran hos huvudman- nen. Han får också kvitta med en motfordran hos kommissionären, om han förvärvat motfordringen innan han insåg eller borde ha in- sett att kommissionären inte längre fick göra gällande fordringen mot honom. Förföll motfordringen efter denna tidpunkt och efter den tidpunkt då fordringen mot tredje man förföll, får tredje man dock inte kvitta. Ett varaktigt kommissionsavtal som inte har ingåtts får av kommissionären eller huvudmannen sägas upp att upphöra efter den uppsägningstid som anges i andra stycket. Uppsägningstiden är en månad av upp- dragstiden. Uppsägningstiden förlängs sedan med en månad för varje påbörjat år av uppdragstiden till dess att uppsägningstiden uppgår . Parterna kan inte i förväg avtala om kortare uppsägningstid än som sägs i andra stycket. Dock får de avtala att uppsägning från kommissionärens sida får ske med tre månaders uppsägningstid även om uppdragstiden har varat eller längre. Om parterna avtalar om längre uppsägningstid än som sägs i andra stycket, får uppsägningstiden inte vara kortare vid uppsäg- ning från huvudmannens sida än vid uppsägning från kommissionä- rens sida. Uppsägningstiden räknas från utgången av den kalendermånad då uppsägningen skedde. Ett varaktigt kommissionsavtal som ingåtts upphör vid avtalstidens slut. Om parterna fortsätter kommissionsförhållandet efter avtalsti- dens slut, skall avtalet därefter betraktas som ett icke tidsbestämt avtal. Vid beräkningen av uppsägningstiden enligt 35 § för ett så- dant avtal skall därvid hänsyn tas till hela den tid som kommis- sionsförhållandet har varat. Avtalsvillkor som strider mot bestämmelserna i andra stycket är inte bindande för parterna. Kommissionären eller huvudmannen får säga upp avtalet med ome- delbar verkan, om 1. motparten har underlåtit att fullgöra sina förpliktelser enligt avtalet eller lagen och avtalsbrottet är av väsentlig betydelse för den andre samt motparten insåg eller borde ha insett detta, eller 2. det annars finns en viktig grund för att frånträda avtalet i för- tid. Den som vill säga upp avtalet skall göra detta utan oskä- ligt uppehåll efter det att han fick eller borde ha fått kännedom om den omständighet som han åberopar. Gör han inte det, förlorar han rätten att åberopa omständigheten. Kommissionären är inte bunden av avtalsvillkor som är mindre fördelaktiga för honom än bestämmelserna i denna paragraf. Om kommissionären eller huvudmannen försätts i konkurs, upp- hör kommissionsavtalet att gälla. Utan hinder av huvudmannens konkurs får dock kommissionären göra uppdraget gällande för ti- den intill utgången av dagen efter den då kungörelse om konkurs- beslutet var införd i Post och , om han inte tidi- gare hade eller borde ha haft kännedom om konkursen. Har kommissionsavtalet upphört skall kommissionären, intill dess huvudmannen själv kan bevaka sina intressen, vidta sådana åtgärder som är nödvändiga för att skydda huvudmannen mot förlust, om det inte därav uppkommer betydande kostnad, olägenhet eller eko- nomisk risk för kommissionären. Denne har rätt till skälig ersätt- ning för åtgärderna. När kommissionsavtalet har upphört skall kommissionären till hu- vudmannen återlämna varor, material och handlingar som han har mottagit för att fullgöra uppdraget. Kommissionären får dock för fordran mot huvudmannen göra gällande sin säkerhetsrätt i enlig- het med 15–18 §§. När ett varaktigt kommissionsuppdrag upphör har kommissionä- ren rätt till avgångsvederlag, om och i den mån 1.kommissionären har tillfört huvudmannen nya kunder eller väsentligt ökat handeln med den befintliga kundkretsen och hu- vudmannen kommer att ha väsentlig fördel av förändringen, och 2.avgångsvederlag är skäligt med hänsyn till samtliga omstän- digheter, särskilt kommissionärens förlust av provision på avtal med de i första punkten angivna kunderna. Bestämmelserna i första stycket skall gälla även när kommis- sionsförhållandet upphör på grund av kommissionärens död. Avgångsvederlaget uppgår till högst ett belopp motsvarande ersättning, beräknad efter ett genomsnitt eller den som uppdraget varat. Avtalsvillkor som är mindre fördelaktiga för kommissionären än bestämmelserna i denna paragraf är inte bindande för kommissio- nären. Kommissionären har inte rätt till avgångsvederlag enligt 41 §, om 1.huvudmannen säger upp kommissionsavtalet på grund av att kommissionären uppsåtligen eller av vårdslöshet väsentligt åsido- satt sina plikter gentemot huvudmannen och åsidosättandet är av sådant slag som ger huvudmannen rätt att säga upp avtalet med omedelbar verkan enligt 37 § första stycket 1, eller 2.kommissionsavtalet upphör till följd av kommissionärens konkurs, eller 3.kommissionären i samförstånd med huvudmannen överlåter kommissionsuppdraget till någon annan. Avtalsvillkor som är mindre fördelaktiga för kommissionären än bestämmelserna i denna paragraf är inte bindande för kommissio- nären. Säger kommissionären själv upp kommissionsavtalet, har han rätt till avgångsvederlag enligt 41 § endast om 1.uppsägningen grundas på en omständighet på huvudmannens sida av sådant slag som ger kommissionären rätt att säga upp avtalet med omedelbar verkan enligt 37 §, eller 2.det på grund av kommissionärens ålder eller sjukdom eller lik- nande förhållanden inte skäligen kan krävas att han fortsätter sin verksamhet. Avtalsvillkor som är mindre fördelaktiga för kommissionären än bestämmelserna i denna paragraf är inte bindande för kommissio- nären. Kommissionären förlorar sin rätt till avgångsvederlag, om han inte från det att avtalet upphörde meddelar huvudmannen att han kräver sådant vederlag. Avtalsvillkor som är mindre fördelaktiga för kommissionären än bestämmelserna i denna paragraf är inte bindande för kommissio- nären. Underlåter kommissionären eller huvudmannen att fullgöra sina skyldigheter enligt kommissionsavtalet eller lagen, är han skyldig att ersätta den andre den skada som uppkommer därav, om han inte visar att underlåtenheten ej beror på försummelse på hans sida. Upphör kommissionsavtalet att gälla till följd av den ena partens konkurs, har den andra parten rätt till ersättning för den skada som uppkommer därav. Den som vill kräva skadestånd skall meddela den andre detta utan oskäligt uppehåll efter det att han fick eller borde ha fått kän- nedom om de omständigheter som ligger till grund för kravet. Gör han inte det, förlorar han rätten till skadestånd utom i fall när den andre har handlat grovt vårdslöst eller i strid mot tro och heder. Avtalsvillkor som är mindre fördelaktiga för kommissionären än bestämmelserna i denna paragraf är inte bindande för kommissio- nären. Ett avtal mellan kommissionären och huvudmannen att kommis- sionären inte skall bedriva verksamhet efter det att kommissions- avtalet har upphört (konkurrensklausul) är bindande för kommis- sionären bara om och i den mån konkurrensklausulen 1.har upprättats skriftligt, 2.avser det område eller den kundkrets som har tilldelats kom- missionären, och 3.avser det slag av varor som kommissionsavtalet gäller. Kommissionären är inte bunden av en konkurrensklausul i den mån den avser än efter det att kommissionsavtalet har upphört. Bestämmelserna i denna paragraf hindrar inte att lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhets- rättens område tillämpas på en konkurrensklausul. Har ett meddelande från kommissionären enligt 5 §, 21 § första stycket, 44 § eller 45 § eller från huvudmannen enligt 19 § tredje stycket, 21 § andra stycket eller 45 § avsänts på ett ändamålsenligt sätt, får meddelandet åberopas även om det försenas, förvanskas eller inte kommer fram. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1914:45) om kommission. 3.I fråga om kommissionsavtal som ingåtts före lagens ikraftträ- dande tillämpas bestämmelserna i lagen (1914:45) om kommission till utgången av . 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. 82.Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. 83.Kärnavfall – kostnader och finansiering. 84.En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. 85.Tillsyn på försäkringsområdet. 86.Ägaransvar vid trafikbrott. Premiepensionssparande på rätt kurs. 88.Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. 89.Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. 91.Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . 92.Styrningen av insatsförsvaret. 93.Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi –en samlad förvaltning med politisk styrning. 94.Kunskap för biologisk mångfald –inventera mera eller återvinn kunskapen? 95.Nyttiggörande av högskole- uppfinningar. 96.En effektiv förvaltning för insats- försvaret. 97.När en räcker. Mastdelning för miljön. 98.Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. 100.På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. 101.Utan timplan – för målinriktat lärande. 102.Utan timplan – forskning och ut- värdering. 104.Sverige och – granskning och Del 1 Huvudrapport. Del 2 Expertrapporter. 105.Stärkt rätt till heltidsanställning. 107.Förslag till strategisk handlingsplan för bidrag till den globala bekämp- ningen av smittsamma sjukdomar. 108.Betalningsansvar vid obehörig an- vändning av kontokort m.m. Ju. Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och lands- ting. 111.Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i internationella situationer – m.m. Ju. 112.Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. 113.Åtgärdsprogram för miljökvalitets- normer. –en metod för mångfald. 116.Jakt och fiske i samverkan. –några ytterligare åtgärder. En sammanslagning av (publ) och Arbetslivs- tjänster. 119.e-tjänster för ett enklare och öppnare samhälle. –och en ny kommissionslag. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Betalningsansvar vid obehörig användning av kontokort m.m. [108] Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i internationella situationer – m.m. [111] Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. –några ytterligare åtgärder. –och en ny kommissionslag. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Förslag till strategisk handlingsplan för bidrag till den globala bekämp- ningen av smittsamma sjukdomar. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Förslag till informations- säkerhetspolitik. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. [71] Styrningen av insatsförsvaret. En effektiv förvaltning för insatsförsvaret. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. [81] Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Tillsyn på försäkringsområdet. Premiepensionssparande på rätt kurs. [99] och – granskning och Del 1 Huvudrapport. Del 2 Expertrapporter. Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och lands- ting. – en metod för mångfald. e-tjänster för ett enklare och öppnare samhälle. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. Uppdragsarkeologi i tiden. [80] Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för . Nyttiggörande av högskoleuppfinningar. Utan timplan – för målinriktat lärande. Utan timplan – forskning och utvärdering. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. Jakt och fiske i samverkan. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Kärnavfall – kostnader och finansiering. [83] Kunskap för biologisk mångfald – inventera mera eller återvinn kunskapen?