sou · GTB377d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Åtgärder som inte kräver lov och som avser byggnader, andra anläggningar, tomter och allmänna platser skall utföras så att de inte strider mot detaljplan eller områdesbestämmelser. Detta gäller dock inte för sådana åtgärder som anges i 8 kap. 3 § första och andra styckena och som inte kräver lov. Enligt vad som föreskrivs särskilt får beslut enligt vissa andra författningar än denna lag inte meddelas i strid med detaljplan eller områdesbestämmelser. Som en följd av att bygglovsplikten blir generell, dvs. densamma inom som utom planlagt område regleras bygglovsprövningen en- dast i 11 §, därmed utgår hänvisningen till 12 §. Vidare föreslås en följdändring i samma stycke till följd av att in- nehållet i 4 § fortsättningsvis återfinns i 3 § och att bygglovsfrihe- ten utvidgats när det gäller friheten för friliggande en- och tvåbo- stadshus. Vid upprättandet av förslag till detaljplan skall i en genomförande- beskrivning redovisas 1.de organisatoriska, tekniska, ekonomiska och fastighetsrättsliga åtgärder som behövs för ett samordnat och även i övrigt ända- målsenligt genomförande av planen och 2.de konsekvenser som planen innebär för fastighetsägarna inom planområdet och andra som berörs av planen. Ändringen följer av förslaget i kapitel 9 att det bör tydliggöras att en genomförandebeskrivning även ska redovisa planens konsekven- ser. Vidare har kravet på en särskild handling tagits bort. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 9.3.3. Kommunen får efter genomförandetidens utgång lösa fastigheter eller delar av fastigheter som tillhör olika ägare och som enligt be- stämmelser som avses i 5 kap. 7 c § i detaljplanen skall utgöra en fas- tighet. En kommun som är huvudman för gator får efter genomföran- detidens utgång även lösa mark, som inte har bebyggts i huvudsak- lig överensstämmelse med detaljplanen. Lösenrätt föreligger dock inte så länge det finns ett bygglov som kan tas i anspråk. Besväras mark som avses i första och andra styckena av särskild rätt, får rättigheten lösas. Ändringen i början av första stycket och i andra stycket följer av förslaget i kapitel 9 att huvudmannaskapet för allmänna platser ska kunna vara delat inom en detaljplan. Ändringen i slutet av första stycket följer av förslaget i kapitel 9 att avskaffa fastighetsplanen som särskild planform och att motsvarande bestämmelser i stället ska kunna utgöra bestämmelser i detaljplanen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 9.4.3 och 9.5.3. Inom områden med detaljplan skall kommunen vara huvudman för allmänna platser, om inte annat följer av tredje stycket. Att planen skall utvisa i vad mån kommunen inte skall vara huvudman framgår av 5 kap. 4 §. Kommunen skall efter hand som bebyggelsen färdigställs i enlig- het med planen ställa i ordning gator och andra allmänna platser för vilka kommunen är huvudman så, att platserna kan användas för avsett ändamål. Före genomförandetidens utgång skall platserna upplåtas till allmänt begagnande inom områden som har bebyggts i enlighet med planen. Inom områden som efter genomförandeti- dens utgång bebyggs i enlighet med planen skall allmänna platser upplåtas till allmänt begagnande efter hand som bebyggelsen fär- digställs. Kommunen får välja att inte vara huvudman för allmänna platser i en detaljplan om 1.de allmänna platserna inte är av tydligt allmän karaktär och 2.kommunen bidrar till kostnaderna för utförande och drift av de allmänna platserna med en andel som motsvarar den omfattning i vilken allmänheten kan förväntas utnyttja de allmänna platserna eller 3.de allmänna platserna är av tydlig enskild karaktär. Vid bestämmande av sådan andel enligt tredje stycket 2 skall bestäm- melserna i 6 kap. 31–38 §§ beaktas. Ändringen följer av förslaget i kapitel 9 att kommunen i fler fall än ska kunna besluta att inte vara huvudman för allmänna platser samt att olika huvudmän ska kunna ansvara för olika allmänna plat- ser inom ett och samma planområde (se avsnitt 9.4.3). Huvudre- geln är att allmänna platser av tydlig allmänt intresse, exempelvis genomfartsleder, centrala torg, gator och parker, ska ha kommunalt huvudmannaskap. I bostadsområden i centralortens ytterområden och i mindre tätorter kan exempelvis lokalgator och lokala parker anses vara av allmän karaktär men fog ändå finnas för att ha delat huvudmannaskap. Slutligen kan allmänna platser ha tydlig enskild karaktär och därmed enskilt huvudmannaskap om de exempelvis avser parker och gator inom områden där bebyggelsen är avsedd för boende delar av året och platserna framför allt är till för områdets eget behov. Regionplanen gäller av högst räknat från ut- gången av den i 12 kap. 5 § angivna tiden eller, om regeringen har prövat beslutet att anta planen, för regeringens beslut. Beslut att ändra eller upphäva planen gäller från den tidpunkt som anges i första stycket. Den ändrade planen gäller endast som återstår av den ursprungliga planens giltighetstid. Ändringen innebär att giltighetstiden förlängs med för att motsvara två valperioder enligt dagens regler. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.11.4. 8 kap. Bygglov, rivningslov och marklov Åtgärder som kräver bygglov Bygglov krävs för att 3.inreda eller använda byggnad eller del av byggnad för väsentligen annat ändamål än det som pågår eller kan tillåtas enligt gällande lov, 4.ändra byggnader på sätt som innebär a)väsentligt ändrat utseende på grund av form, färg eller mate- rial, b)väsentligt ändrad planlösning, c)påverkan på konstruktion eller anordning för stadga eller sä- kerhet, d)installation eller väsentlig ändring av hissar, eldstäder, rökka- naler, eller anordningar för luft, vatten eller avlopp, 5.underhålla byggnader som omfattas av skyddsbestämmelser i de- taljplan eller områdesbestämmelser, 6.installera eller väsentligt ändra anordningar för vatten eller av- lopp inom tomter. I 3 § finns undantag för vissa åtgärder avseende en- och tvåbostadshus och i 10 § finns särskilda bestämmelser för vissa byggnader avsedda för totalförsvaret. Enligt 4–5 §§ kan kommunen besluta om undantag från kravet på bygglov eller om längre gående krav. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.6.2. Paragrafen är en sammanslagning av bestämmelserna om bygglovplikt enligt 8 kap. 1 och 3 §§ samt anmälningsplikten enligt 9 kap. 2 §. Lovplikten ska vara densamma oavsett om området är planlagt eller inte. Detta in- nebär viss utökad lovplikt utanför område med detaljplan. Bygglov krävs för att uppföra eller väsentligt ändra andra anlägg- ningar än byggnader samt andra fasta anordningar i miljön, vilka ge- nom storlek eller funktion kan ha betydande inverkan på omgiv- ningen. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka anläggningar och andra fasta anordningar i miljön som kräver bygglov samt om un- dantag från kravet på bygglov. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.6.3. Ändringen innebär att kravet på bygglov för anläggningar och andra fasta anordningar i miljön får en generell utformning. införs det en delega- tionsregel som innebär att i regeringen i förordning bör ange vilka anläggningar och fasta anordningar som ska omfattas av lovplikten. Regeringen kommer också att ha möjlighet att ange undantag från lovplikten. Syftet med ändringen är att hålla lagtexten på en mer övergripande nivå och låta regeringen precisera innehållet. Därmed underlättas också anpassningar till nya behov. I fråga om en- och tvåbostadshus krävs inte bygglov för att 1.ändra byggnad eller komplementbyggnad i fråga om yttre form, färg eller material om byggnadens eller områdets karaktär där- igenom inte ändras väsentligt, 2.uppföra friliggande komplementbyggnader med en taknockshöjd som inte överstiger och en sammanlagd byggnadsarea som inte är större än , 3.anordna skärmtak med en sammanlagd största area av 12,0 kva- dratmeter i anslutning till huvudbyggnad, 4.uppföra mur eller plank som inte är högre än och inom ett avstånd av från huvudbyggnad för att anordna skyddade uteplatser i anslutning till bostadshuset. I fråga om friliggande en- och tvåbostadshus krävs inte heller bygglov för att 5.uppföra friliggande carport eller garage som följer gällande detalj- plan eller som utanför område med detaljplan upptar högst byggnadsarea, 6.uppföra komplementbyggnader som avses i 2 med en samman- lagd byggnadsarea av högst , 7.anordna skärmtak som avses i 3 med en sammanlagd största area av eller 8.glasa in uteplats under skärmtak som avses i 6. Åtgärder enligt 2–8 får utföras utan bygglov på minst 4,5 meters av- stånd från tomtgräns eller närmare än så från gräns mot annan fastig- het med berörda grannars medgivande. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.6.4. Innehållet i den nuva- rande 3 § utgår eftersom innehållet kan anses ingå i bygglovsplikten som den utformas i 1 § och också kan anses ingå i 2 §. En ny rubrik föreslås före 3 1. Den nya 3 § är en bearbetning av 4 §. En nyhet är att de s.k. friggebodsreglerna utvidgas i viss utsträckning för friliggande småhus. I stort behåller man dagens bestämmelser för en- och tvåbostadshus. Några ändringar införs dock. Bygglovfriheten utökas till att också avse yttre form, färg eller material om byggnadens eller områdets karaktär därigenom inte ändras väsentligt. Det innebär att det inte endast är omfärg- ning som är bygglovsbefriat utan också fasadbyte och taktäck- ningsmaterial under förutsättning att omgivningens karaktär inte ändras väsentligt. Den andra ändringen innebär att det ska vara möjligt att uppföra fler än två komplementbyggnader så längre den sammanlagda byggnadsarean uppgår till högst . Den tredje ändringen rör mur eller plank och innebär att sådana får uppföras inom ett avstånd som utökas från hu- vudbyggnaden. Avsikten med denna ändring är att öka möblerbar- heten inom skyddade uteplatser. När det gäller friliggande en- och tvåbostadshus införs en möj- lighet att uppföra friliggande carport eller garage som följer gäl- lande detaljplan eller som utanför område med detaljplan uppgår till högst byggnadsarea. Komplementbyggnader och skärmtak för friliggande en- och tvåbostadshus ska kunna Slutligen införs bygglovfrihet för in- glasning av uterummet under skärmtaket. En förutsättning för bygglovfriheten ska fortfarande vara att av- ståndet till tomtgränsen är . Bestämmelsen att ett mindre avstånd är tillåtet om det godtas av berörda grannar förtyd- ligas till att avse enbart gräns mot annan fastighet. Placering när- mare än från gräns mot allmän plats ska prövas genom bygglov. Kommunala beslut om bygglovspliktens omfattning Kommunen får i en detaljplan eller i områdesbestämmelser besluta att bygglov inte krävs, under de förutsättningar som närmare anges i pla- nen eller i bestämmelserna, för att utföra åtgärder som avses i 1–2 §§. Beslut enligt första stycket får inte fattas om bygglov krävs för att tillvarata grannars intressen eller allmänna intressen enligt 2 kap. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.6.5. Rubriken motsvarar den som finns före 5 §. Innehållet baseras på 5 §. Bygglovsbefrielse ska kunna införas genom detaljplan eller områ- desbestämmelser. Områdesbestämmelser kan anses vara en enklare form av reglering för det fall att bygglovsbefrielse är den enda fråga som en kommun vill reglera. De förutsättningar som avses kan gälla såväl hur åtgärden får utföras i fråga om storlek och annat som i vad mån t.ex. medgivande från grannar är en förutsättning för att inte behöva söka lov. Kommunen får genom detaljplan eller områdesbestämmelser be- stämma att bygglov krävs för att 1.i område som utgör en värdefull miljö utföra sådana åtgärder som avses i 3 §, 2.underhålla eller ändra byggnader på sätt som kan påverka sär- skilda värden som avses i 2 kap. 5 § tredje stycket, 3.anordna eller väsentligt ändra anläggningar för sådana grund- vattentäkter som avses i 11 kap. 11 § 1 . I fråga om byggnader och andra anläggningar som avses i 10 § får be- stämmelser enligt första stycket inte meddelas. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.6.5. Paragrafen är en be- arbetning av 8 kap. 6 §. En nyhet är att en kommun genom beslut om detaljplan eller områdesbestämmelser kan införa lovplikt för de åtgärder som omfattas av de s.k. friggebodreglerna i särskilt värde- fulla områden. En annan nyhet är att bygglovsplikten för yttre och inre ändringar av byggnader med särskilda värden ska kunna för- tydligas med avseende på ändringarnas inverkan på sådana värden. Åtgärder som kräver rivningslov eller marklov Rivningslov krävs för att helt eller delvis riva byggnader som omfattas av bygglovsplikt. Rivningslov krävs inte om prövning skett genom bygglov för ändring eller tidsbegränsat lov eller om rivningsföreläg- gande meddelats. Kommunen får i detaljplan eller områdesbestämmelser begränsa el- ler upphäva rivningslovsplikten eller utöka den till att omfatta kultur- historiskt värdefulla byggnader som inte omfattats av bygglovsplikt och kulturhistoriskt värdefulla andra anläggningar. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.7.1. Förslaget avser att reglera att krav på rivningslov ska kunna införas för t.ex. värdefulla ekonomibyggnader på landsbygden eller industrianläggningar. Ansökningar om bygglov skall bifallas om åtgärden 1. inte strider mot detaljplan eller områdesbestämmelser, 2.inte förutsätter planläggning enligt 5 kap. 1 § eller måste avvakta att genomförandetiden för detaljplanen börjar löpa, 3.uppfyller kraven i 2 kap. 1–7 och 11–13 §§ i de delar som inte prövats i detaljplanen eller områdesbestämmelser. Om åtgärden skall utföras på fastighet, byggnad eller annan anlägg- ning som avviker från detaljplan eller områdesbestämmelser skall an- sökan bifallas om 1.avvikelserna godtagits vid en bygglovsprövning enligt denna lag eller vid en fastighetsbildning enligt 3 kap. 2 § första stycket andra meningen fastighetsbildningslagen (1970:988) eller 2.ansökan avser åtgärd som anges i 1 § 4 första stycket 4. Om åtgärden innebär avvikelser från detaljplan eller områdesbe- stämmelser får ansökan om bygglov bifallas om avvikelserna sam- mantaget är mindre och förenliga med planens eller områdesbestäm- melsernas syften och 1.krävs för att åtgärden skall uppfylla kraven 2 § lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. eller 2.det föreligger särskilda skäl att medge avvikelser. I fall som avses i andra stycket 1 och 17 kap. 18 a § skall en samlad bedömning göras av de avvikande åtgärder som söks och de som tidigare godtagits. Bygglov får inte lämnas om hinder föreligger enligt 11 a eller 25 d §, och inte heller om samhällskraven enligt lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav, m.m. inte kan uppfyllas med stöd av före- skrifter som meddelas i bygglov. Bygglov för igångsättning av byggnadsarbeten med schaktning, pål- ning, spontning och andra markarbeten får lämnas om särskilda skäl finns. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 10.2. Ändringarna avser bl.a. en förstärkt bygglovsprövning med avseende på lokaliserings-, placerings- och utformningskraven enligt 2 kap. i de delar som inte reglerats genom detaljplan eller områdesbestämmelser, vilket tyd- liggörs i första stycket 3. Syftet är att tydliggöra att bygglovspröv- ningen ska innefatta bestämmelserna i 2 kap. även om detaljplan eller områdesbestämmelser finns för det aktuella området, men nå- gon uttömmande reglering genom planbestämmelser inte skett av- seende placering, utformning och utförande. Genom den nya 2 kap. 10 §, som innehåller en beskrivning av 2 kapitlets tillämpningsom- råde, tydliggörs att kraven också ska vara uppfyllda avseende en- staka byggnader och anläggningar. Möjligheterna att utföra åtgärder på fastigheter och byggnader eller andra anläggningar som strider mot gällande detaljplan eller områdesbestämmelser, som framgår av andra stycket, ändras inte i princip. Till de yttre och inre åtgärder som är lovpliktiga och efter prövning får utföras på en planstridig byggnad läggs de inre åtgärder som enbart är anmälningspliktiga och således också kan få utföras på en sådan byggnad. Möjligheterna att bevilja bygglov för åtgärder som innebär mindre avvikelser från planbestämmer preciseras i tredje stycket och stramas åt så att utrymmet för avvikelser motsvarar de inten- tioner som fanns när bestämmelsen infördes. Avsikten är att komma till rätta med den oönskade tillämpning som utvecklats i kommunerna. Preciseringen innebär att avvikelserna ska vara moti- verade av möjligheterna att uppfylla de tekniska egenskapskraven eller av andra särskilda skäl, som den enskilde ska ange och bygg- nadsnämnden bedöma. Det kan exempelvis röra sig om mindre för- skjutningar eller förstoringar av byggnadskroppar för att uppfylla kraven på tillgänglighet eller lämplighet med avseende på sophan- tering eller annat. Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 10.2.2. I fjärde stycket återfinns den bestämmelse som i nuvarande lag- stiftning finns i sista meningen i 8 kap. 11 § sjätte stycket med den ändring att hänvisningen sker till det nya stycket och den nya punkten. En nyhet i paragrafen är att prövningen som framgår av femte stycket även ska avse de tekniska egenskapskraven på så sätt att bygglov får nekas om dessa krav bedöms inte kunna uppfyllas med stöd av föreskrifter som meddelas i bygglovet och kan avse utfö- rande och kontroll. Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 10.2.4 I samma stycke införs en ny bestämmelse som anger att be- slut inte får strida mot vissa föreskrifter eller förbud enligt 7 kap. och att lov inte heller kan medges om ansökan kan re- sultera i ett förbud eller krav på tillståndsprövning enligt miljöbal- ken. Dessa bestämmelser utvecklas i avsnitt 11.2. Vidare införs det i sjätte stycket en möjlighet att ge lov för att möjliggöra igångsättning med nödvändiga och tidskrävande mark- arbeten. För att sådant lov ska kunna medges krävs särskilda skäl, exempelvis om marken är förorenad och schaktningen därmed kan antas mer tid i anspråk än normalt. Några av dagens bestämmelser har ansetts inaktuella och tagits bort av skäl som redovisas i avsnitt 10.2.6, däribland prövningen mot fastighetsplan och de särskilda prövningsgrunderna för komp- letteringsåtgärder utanför områden med detaljplan. I övrigt har innehållet från nuvarande 8 kap. 12 § i princip överförts till denna paragraf. Beslut om lov eller förhandsbesked får inte strida mot 1.föreskrifter som gäller för naturreservat, kulturreservat, natur- minne eller biotopskyddsområde enligt 7 kap. , 2.interimistiskt förbud enligt 7 kap. 24 § , eller 3.förbuden i 7 kap. 16 § mot vissa åtgärder inom strandskyddsområde. Om dispens har meddelats från föreskrifter eller förbud som avses i första stycket 1 eller 3 eller om tillstånd har lämnats enligt 7 kap. 24 § , får dock lov eller förhandsbesked som överensstämmer med dispensen lämnas. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 11.2.10. Enligt paragrafen får lov eller förhandsbesked som strider mot vissa angivna föreskrifter eller förbud enligt 7 kap. inte lämnas. Först ska till- stånd eller dispens ha meddelats. Flertalet skyddsområden av nu aktuellt slag inrättas genom beslut av staten. I de fall där det där- med är som har att göra sådan prövning som kan ske av fråga om tillstånd eller dispens måste kommunen således avvakta med PBL-prövningen till dess att gjort sin prövning enligt , såvida inte finner skäl att avslå ansökan enligt PBL. Om nämnden för sin del anser sig kunna tillåta åtgärden och prövning inte redan skett hos bör nämnden avvakta med sitt beslut och på lämpligt sätt medverka till att en prövning av miljöbalksfrågan sker hos . I de fall där också miljöbalksprövningen sker hos kommunen synes det lämpligt att ärendena bereds och avgörs pa- rallellt. Det nu angivna samordningsförfarandet synes inte behöva närmare författningsregleras. Det bör, när det gäller prövningen av åtgärder inom strand- skyddsområden, uppmärksammas att 7 kap. 17 § anger vissa situationer där förbuden i 16 § inte gäller och där dispens en- ligt 18 kap. således inte krävs. I dessa fall föreligger därmed inte heller hinder enligt den nu föreslagna bestämmelsen mot att till- stånd enligt PBL lämnas. Ansökan om bygglov för åtgärder som avses i 5 § 3 skall bifallas om åtgärden inte medför risk för skada på befintliga eller i den kommu- nala planeringen redovisade grundvattentäkter. Innehållet i 12 a § har förts över till denna paragraf. Tidsbegränsade och periodiska bygglov För bygglovspliktiga åtgärder som inte uppfyller alla krav i 11 § men avses pågå enbart , får tidsbegränsade bygglov beviljas för en sammanlagd tid av högst . Om åtgärden uppfyller kraven i 2 kap. 5 § får tiden uppgå till högst . Regeringen får meddela föreskrifter för tillämpningen av de tek- niska egenskapskraven enligt 2 § lagen (1994:847) om tekniska egen- skapskrav på byggnadsverk, m.m. avseende tidsbegränsade lov. Till ansökan skall fogas och i bygglovsbeslutet fastställas en redovis- ning av hur avvecklingen skall genomföras och marken återställas. För bygglovspliktiga åtgärder som avses att utnyttjas periodiskt får permanent eller tidsbegränsat bygglov ges med villkor att åtgärderna tillåts endast under del av år. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.8. Förändringarna avser att bestämma minimikraven för tillfälliga åtgärder, och att begränsa tiden till för åtgärder som inte fyller kraven på lämplig pla- cering och utformning enligt 2 kap. 5 § PBL, och till för åt- gärder som bedöms fylla dessa krav men strider mot gällande de- taljplan. Benämningen föreslås bli tidsbegränsade lov. En särskild delegationsbestämmelse införs för att regeringen el- ler den myndighet som regeringen senare bestämmer ska kunna utfärda föreskrifter avseende i vilken utsträckning de tekniska egenskapskraven ska vara uppfyllda i enskilda ärenden vid pröv- ningen av tidsbegränsade lov. Dessutom möjliggörs periodiska lov för säsongsanknutna verk- samheter, såsom uteserveringar och glasskiosker. Ansökningar om rivningslov skall bifallas, om inte byggnaden eller byggnadsdelen 1.omfattas av rivningsförbud i detaljplan eller områdesbestämmelser eller 2.bör bevaras på grund av byggnadens eller bebyggelsens historiska, kulturhistoriska eller konstnärliga värde. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.7.2. Den nuvarande möj- ligheten att neka rivningslov med motiveringen att byggnaden eller byggnadsdelen behövs för bostadsförsörjningen har sällan använts i praktiken och har knappast någon betydelse för bostadsförsörj- ningen. Denna grund för avslag på en ansökan om rivningslov föreslås därför slopad. Har beslut fattats om antagande, ändring eller upphävande av de- taljplan eller områdesbestämmelser får bygglov, rivningslov eller marklov ges med villkor att planbeslutet vinner laga kraft. tet om lov skall därvid tas in en upplysning om att sökanden inte har rätt att påbörja åtgärden innan planbeslutet har vunnit laga kraft. Följdändring till följd av att fastighetsplan slopas som särskilt in- strument (se avsnitt 9.5.3). prövar ansökningar om bygglov, rivningslov och marklov. Ansökningar om lov skall göras hos nämnden. Ansökningarna skall vara skriftliga. Bestämmelser om prövning av bygglov, rivningslov eller marklov utan ansökan finns i 10 kap. 19 § andra stycket. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 10.4.3. Ändringen innebär att det inte längre ska gå att ansöka om lov muntligen. Skälet till detta är att muntliga ansökningar inte kan hanteras vare sig enkelt eller säkert. När ansökan görs, skall de ritningar, beskrivningar och uppgifter i övrigt lämnas in som behövs för prövningen. Är ansökningshandlingarna ofullständiga, får förelägga sökanden att avhjälpa bristerna inom . Följs inte föreläggandet, får ärendet avgöras i befintligt skick eller an- sökningen avvisas. Föreläggandet skall innehålla en upplysning om verkan av att fö- reläggandet inte följs. Ändringen är i princip endast språkliga justeringar förutom att det nuvarande tredje stycket har tagits bort som en följd av att instru- mentet fastighetsplan (se avsnitt 9.5.3) föreslås slopat och den typ av föreläggande som relaterats till i det nuvarande tredje stycket därför inte längre kommer att vara aktuell.