sou · GTB316 · 2006-01-01 00:00:00 — Enligt den hemlandsprincip som gäller för insättningsgarantin och investerarskyddet, omfattas insättningar/tillgångar hos svenska banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersinstitut av de svenska ersättningssystemen. Detta gäller även de insättningar/tillgångar som finns hos en utländsk filial till ett svenskt institut under förutsättning att filialen etablerats i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (ESS).5 bildar ett europabolag enligt ovan, antar banken den juridiska formen europabolag (SE). Tillgångar och skulder inklusive insatta medel i de banker som görs om till filialer överförs som detta sker.6 Medlen blir i stället insättningar i europabolagets filial i respektive land. Detta får till följd att den svenska insättningsgarantin kommer att skydda insättningar som tidigare omfattades av garantisystemen i , och . De garanterade insättningarna i europabolaget kommer, med de bestämmelser som gäller , att utgöra underlag för avgiftsberäkningen för den svenska insättningsgarantin. Eftersom de totala garanterade insättningarna är större i europabolaget än i 3 § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti och 4 § lagen (1999:158) om Se vidare kapitel 2 ovan. Här och fortsättningsvis bortses från tillgångar som omfattas av investerarskyddet. , ökar den avgift som annars skulle ha betalats för insättningsgarantin. Om insättningarna därigenom ökar avsevärt blir underlaget för avgiftsberäkningen så högt att det dessutom påverkar nivån på det totala avgiftsuttaget. Även övriga institut som omfattas av den svenska insättningsgarantin riskerar då att drabbas av ett högre avgiftsuttag. Detta hänger samman med bestämmelserna i 12 § lagen om insättningsgaranti som anger en målsatt nivå för de fonderade medlen. Institutens sammanlagda avgifter skall uppgå till av de garanterade insättningarna under förutsättning att de fonderade avgiftsmedlen, som de gör , sammanlagt uppgår till fondens målsatta nivå om av dessa insättningar. Om de fonderade avgiftsmedlen är mindre skall avgifter tas ut för att uppnå den nivån, dock lägst och högst av de garanterade insättningarna. Med den konstruktion som det svenska systemet har , får den planerade filialiseringen konsekvenser som kan verka hämmande på intresset av att utnyttja europabolagsformen. Det är viktigt att understryka att det alltså inte är hemlandsprincipen i sig som är orsaken till problemen i det här fallet utan den koppling som finns mellan fondens målsatta nivå och de årliga avgiftsuttagen. Genom att ta bort kravet på målsatt nivå kan vissa av de problem som en filialisering för med sig undvikas, se kapitel 8 i betänkandet där utredningens förslag till principer för den framtida finansieringen av insättningsgarantin redovisas. Nedan redovisas några av de konsekvenser som bolagsbildningen kan komma att föra med sig. Dessa konsekvenser beror på de skillnader som finns mellan garantisystemen såvitt avser utformningen och finansieringen av systemen, se bilaga E. Som redan antytts är det inte bara det nybildade europabolaget som drabbas av konsekvenser som, när insättningsgarantiaspekter beaktas, inte är alldeles positiva och oproblematiska. Bolagsbildningen kan inte ses isolerad utan även bankens konkurrenter, insättare och det svenska garantisystemet (eller ytterst svenska staten) berörs av åtgärden. Vid utgången av uppgick de totala garanterade insättningarna i till ca , varav Nordea stod för ca (eller ).7 Vid en filialisering ökar insättningarna i eftersom de insättningar som är skyddade i , och istället kommer att omfattas av den svenska garantin. Totalt kan uppskattas att insättningarna i ökar med ca till , varav Nordea i då kommer att stå för ca (eller ). Den första fråga gäller de framtida avgiftsuttagen och de avgifter som redan betalat till insättningsgarantisystemen i , och . I dessa avseenden leder bolagsbildningen till följande konsekvenser: Återbetalning sker med från det danska insättningsgarantisystemet avseende de avgiftsmedel som betalat in. De avgiftsmedel som betalat in till insättningsgarantisystemen i , (), och , , återbetalas däremot inte till banken. Den årliga avgiften till den svenska insättningsgarantin skulle behöva höjas för att uppfylla kravet på målsatt nivå. Med oförändrade regler skulle avgifter behöva tas ut på den maximala nivån , efter bolagiseringen. Därefter skulle nivån kunna sänkas igen till lägsta möjliga, . Europabolaget skulle inte längre behöva betala avgifter till garantisystemen i , och eftersom insättningarna kommer att omfattas av den svenska insättningsgarantin. Den andra frågan gäller möjligheterna för europabolaget att mot avgifter komplettera den svenska garantin genom att ansluta filialerna till insättningsgarantisystemen i värdländerna (s.k. topping up), se vidare avsnitt 6.7. Kostnaderna för detta kan bli 7 Att hemlandsprincipen, beroende på hur finansieringen av de nationella garantisystemen inom EU utformats, bl.a. kan orsaka problem med underfinansiering av en insättningsgaranti är ett annat problem. relativt stora beroende på om och i vilka länder sådan komplettering sker. I skyddas vissa insättningar fullt ut, dvs. oaktat den beloppsgräns som annars gäller för garantin (). En komplettering av den svenska garantin skulle avse insättningar till ett uppskattat värde om . Eftersom det norska garantisystemet har en ersättningsnivå om , uppskattas att insättningar motsvarande skulle kunna skyddas av den norska garantin vid en eventuell komplettering. En sådan komplettering är inte, som beträffande vissa insättningar i , obligatorisk utan frivillig och kommersiellt grundad. b)Övriga institut Enligt högst preliminära beräkningar som IGN gjort kommer avgiftsuttaget behöva göras med ett belopp motsvarande av de garanterade insättningarna till följd av bolagsbildningen. Detta kommer troligtvis inte att vara tillräckligt för att den målsatta nivån skall kunna uppnås. Även avgifterna kommer därför att behöva tas ut på en förhöjd nivå. De banker (vid sidan av ) som har de största beloppen av garanterade insättningar skulle därmed vardera få en avgift som var högre än den annars skulle ha varit. De institut som omfattas av det danska garantisystemet kommer att få betala in ett belopp motsvarande det som återbetalas till till följd av bolagsbildningen. I påverkas garantifonden såtillvida att den kommer att kapitaliseras fortare eftersom tar med sig de garanterade insättningarna (till det svenska garantisystemet) men inte får ta med sig de avgiftsmedel som redan betalats in. Motsvarande gäller för den norska fonden som emellertid har uppnått sin målsatta nivå och därmed endast ökar sin överkapitalisering. En konsekvens av att ett europabolag bildas är som nämnts att samtliga insättningar i det bolaget, inklusive de insättningar som finns i bolagets filialer inom EES, omfattas av det svenska insättningsgarantisystemet. Vid en jämförelse mellan detta och övriga nordiska garantisystem, kan konstateras dels att de skiljer sig ganska mycket åt såväl till omfattning (insättare/insättningar) som till ersättningsbelopp, dels att det svenska systemet i olika avseenden är mindre generöst än övriga system. Europabolaget kommer därför att behöva komplettera den svenska garantin om insättarna i , och skall kunna erbjudas samma skydd som de insättare som skyddas av respektive hemlandssystem. d)Det svenska insättningsgarantisystemet/svenska staten Om den svenska insättningsgarantin kan prissättas korrekt, skulle eventuella ersättningsfall kunna hanteras finansiellt, se kapitel 8, 9 och 10. Om en systemviktig bank får problem som leder till en finanskris torde den svenska staten – utöver de medel som finns fonderade i garantisystemet – behöva skjuta till ett avsevärt belopp för att hantera krisen. Man kan därför fråga sig om det är rimligt att ett land bär kostnaderna för att garantera insättningar i ett annat land? Bildandet av ett europabolag får som nämnts i praktiken till konsekvens att den svenska staten och därmed svenska skattebetalare erbjuder ett konsumentskydd på det finansiella området som omfattar ett stort antal medborgare i , och . En sådan utveckling skulle innebära att svenska skattebetalare tvingas stå för de finansiella risker som följer av ett sådant åtagande. I syfte att undvika en höjning av avgifterna till det svenska insättningsgarantisystemet vid flytt av större bestånd av insättningar till det svenska garantisystemet, har regeringen remitterat ett förslag till en temporär lösning som innebär att kopplingen till den målsatta nivån på behållna avgiftsmedel slopas (se prop. 2004/05:92 Ändrade avgifter för insättningsgarantin). Som nämnts är utgångspunkten för det nuvarande uttaget av avgifter för garantin att det sammanlagda årliga uttaget är kopplat till en målsatt nivå om av de garanterade insättningarna. Förslaget innebär att avgiftsuttaget skall vara av de garanterade insättningarna oavsett storlek på fonden. När avgifterna bestäms skall alltså inte beaktas hur avgiftsmedlen förhåller sig till storleken av de garanterade insättningarna. Enligt regeringen får en mer genomgripande förändring av bestämmelserna i lagen om insättningsgaranti anstå till behandlingen av utredningens förslag om finansiering av insättningsgarantin, se kapitel 9. Översikt över de nordiska insättningsgarantisystemen Statligt reglerad men privat Statligt reglerad men privat Statligt reglerad men privat Statligt reglerat system i ingen tillsyn över systemet. ekonomi- och näringsministern. Garantifonden for inskydere og investorer (1987). (1998). IGN, (1996). IGN har ett eget kansli och tjänstemän som lånas ut från egen personal men köper tjänster av bl.a. Finans- har slagits samman den 1 egen juridisk person. av egna tjänstemän, dels Fonden förvaltar en del av sitt fonderade kapital själv. 4 av tjänstemännen ägnar sig åt denna förvaltning. Därutöver har fonden ett lämnar viss service till de I finns en särskild Se förslaget om offentlig administration av banker i kris (SOU 2000:66). institut i kris. stration, medan den rent Pengeinstitutter (affärsbanker, Depositionsbanker (t.ex. affärs- Institut (affärsbanker och Svenska banker (och deras sparbanker och kreditkooperativ). banker, sparbanker, koopera- sparbanker) som tar emot filialer inom EES), vissa tiva banker). finansinstitut, dvs. bara banker utan även bolag i en finanskoncern eller en del därav. I den danska lagen finns ingen I kreditinstitutslagen finns en I den norska lagen om I lagen anges att tillgängliga för insättaren med insättningar (depositioner) som pengeinstitutter skall skyddas, finns på konton i depositions- har en uppsägningstid som vilket innebär att bl a sparkonton banker omfattas av garantin. inte överstiger en månad Med deposition avses medel omfattas av garantin. som skall återbetalas och som Med insättning avses där en månad omfattas insätt- har satts in av allmänheten på ningen under förutsättning att konton som uppfyller av hos ett kreditisntitut samt insättaren kan få tillgång till medlen genom att betala en tillfälligt led i normala I den danska lagen anges vilka Insättningar som härrör från Regeringen kan besluta att ersätts fullt ut (dvs. typer av konton som skall försäljningar av bostäder (egna omfattas av garantin ersätts utan hänsyn till det ersättas fullt ut: indekskonti, hem) skyddas fullt ut under ersättas fullt ut, men upp till det maximala ersätt- beslut inte fattats. IGN har inga lagliga möjlig- heter att frångå belopps- klientkonti, skifteretskonti, som härrör från försäljning av fast egendom (egna hem) eller som görs inom ramen för uppdrag som förmyndare. Fonden kan bestämma att också andra former av insättningar skall täckas fullt ut. Insättningar gjorda av andra Insättningar som gjorts av efterställda fordringar eller som institut som omfattas av i grundläggande mening har gjorts av bankens ledning, styrelse eller stora ägare som öppnats för genom- skaper som t.ex. obligationer. (> ) omfattas inte av förandet av vissa investerings- Insättningar som gjorts av ningar med ovanlig hög institut som omfattas av gjorda av andra institut som kopplas till penningtvättbrott. ränta eller andra ekono- omfattas av garantin eller deras miska fördelar som för- pensionssparande (IPS). handlats fram individuellt, Placeringar i värdepapper eller kan kopplas till penningtvättbrott bidragit till att förvärra ningar som kan kopplas till Insättningar från bolag i samma koncern som det Den som har insättningar hos ett Den som har insättningar hos Den som har insättningar Den som har insättningar hos institut som omfattas av ett institut som omfattas av hos ett institut som ett institut som omfattas av omfattas av garantin. DKK 300 000 (ca ). NOK 2 000 000 (ca. 000 (ca ). insättare och, i före- kommande fall, därefter ersättning upp till det bestäms med hänsyn till ev. bestäms utan hänsyn till ev. Vad utlöser garantin? Konkurs i ett institut som konkurs i ett institut som ning att institutet ifråga har att instituet varken kan omfattas av garantin. omfattas av garantin. eller kommer att kunna ekonomiska problem som inte är tillfälliga och institutet som omfattas av garantin. därför inte betalat förfallna och Ett beslut om att sätta ostridiga fordringar (t.ex. Återkallelse av tillstånd i vissa Om institutet inte längre Verkningarna av ett beslut uppfyller kraven för att driva verksamhet, kan Garantifonden, är mycket ingripande och om det blir billigare än att betala motsvarar i hög grad ut ersättningar, medverka till avveckling av institutet genom att skjuta till medel eller ställa beslut skall därför ses som garantier till skydd för insättarna ett alternativ till konkurs. dock inte ta över institutet. ett probleminstitut stöd i skall vara att finna en lösning som innebär att 1) institutet kan drivas vidare, 2) fusioneras, eller 3) överlåtas till annat institut. I första hand är det alltså inte fråga om att avveckla Även om institutet inte är typer av stöd till en bank i syfte att garantera att banken kan uppfylla sina verksamheten, ev. få ett annat institut. De institut som omfattas av De institut som omfattas av De institut som omfattas av De institut som omfattas av garantin betalar årliga avgifter garantin betalar årliga avgifter till Garantifonden till dess Avgiften för ett år avgifter till fonderna. avgifter till IGN. fondens målsatta nivå uppnåtts. (max av de garanterade Avgifterna är relaterade till insättningarna) grundas dels princip inte tagits ut eftersom den målsatta nivå uppnåtts. insättningar vid utgången av närmast föregående år (fast Nya institut betalar dock en del), dels på institutens avgift första året som avspeglar samma tidpunkt (rörlig del). För de gamla instituten sker en årlig omfördelning beroende på Den avgift som instituten tillsammans skall betala per insättningar om de totala räkenskapsår får uppgå till högst insättningarna (netto). och den enskilda bankens avgift påverkas av banken (den sammanlagda avgift som soliditet (se nedan). instituten skall betala). avgiften uppgå till ett belopp motsvarande 0,1-0,av de baserad på soliditet, dock max tillgångar som ingår i riskrelatering av avgiften. Den rörliga delen är Både den fasta och den Hänsyn tas till resp. instituts uppgå till lägst 0,06 och högst Nivån är bestämd i lag och skall uppgå till minst DKK 3.2 miljarder (ca ) Avgiften reduceras till 1/3 när terade insättningarna tas en av garanterade insättningar. årlig avgift ut av avgifter tas ut ex ante upp till När fonden motsvarar av den målsatta nivån kan finansieringen av garantin i hög upphör avgiftsuttaget helt om fortsätter även efter det att grad sägas vara beroende av ex styrelsen för fonden beslutar den målsatta nivå uppnåtts. > DKK 3.5 miljarder. Andel av målsatt nivå Garantifonden är uppdelad i tre Om de samlade avgiftsmedlen Garantifonden kan låna på Om de samlade avgiftsmedlen är otillräckliga för att betala ut är otillräckliga för att betala ut som omfattas av insättnings- ersättning, får fonden låna regleras emellertid inte när ersättning, har IGN har en från de institut som omfattas eller hur lån får tas. obegränsad rätt att låna från tillhör en av dessa avdelningar. Underskott i en avdelning kan täckas genom lån från en annan avdelning, eller med statlig besluta om att ta upp lån om det skulle vara nödvändigt för att uppnå målen med verksamheten. Förhöjd avgift vid lån? Om en avdelning lånat för att Om Kungen så bestämmer. täcka ett underskott, skall bestämma att avgiften skall Om ett lån tas så innebär finansieringen av garantin. avgifter betalas in från instituten höjas, dock högst till av det inte i sig att de årliga så att den målsatta nivån avgifterna måste höjas. stor den årliga avgiften då skall Först när målet uppnåtts igen får lånet betalas tillbaka, om ett lån tas måste instituten också betala in Ca (DKK 180 Ca 147miljoner euro. Ca 249miljoner euro. betalats in av Nordea Källor: Information om de olika ländernas insättningsgarantisystem finns på de hemsidor som finns angivna i bilaga 6. Information har lämnats av de företrädare för garantisystemen som utredningen varit i kontakt med. I övrigt kan hänvisas till , features of the deposit insurance schemes in the EU, (BSC/04/067), Se även Stamp PLC, Study of deposit-guarantee schemes in credit institutions in Europe (Study ETD/XV/99/09/C), prepared for European Commission Internal Markets DG, 2001. Översikt över finansieringen av några utländska insättningsgarantisystem Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid avgifter kan tas ut Garantie (IRG). Avgifter tas ut för att uppnå en målsatt nivå på DDK 3,5 mdr. från instituten som tas i investorer (GII) Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid Ja (ca )/Nej i årlig avgift som tas lån/garantier. ta upp lån från De årliga avgifterna består ex ante och ex av en fast del och en del som är riskrelaterad och grundar sig på bankernas soliditet. Den fasta delen är av som grundar sig på soliditeten får vara lägst 0,125 och högst av Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid bidrar på tre sätt: - årlig avgift på , - köp av medlemscertifikat i - inbetalningar till fonden vars storlek dels beror på insättningar dels av risken i den målsatta nivån. Årliga avgift som uppgår till I första hand tas avgifter ut ex post institutets totala inlåning. TEK får även låna (TEK). Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid insättningar, dock lägst med denna nivå kan IFSRA besluta att instituten skall betala ytterligare avgifter. (IFSRA). Årliga avgifter tas ut med Ja (avser de Årliga avgifter tas ut för att ut ex post för ut med ett belopp som motsvarar lägst av de är att ha en på kvantitativa () och kvalitativa () faktorer mellan 0,4- som en andel av den Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid i årlig avgift som tas (FCMC). i årlig avgift för (/idf) banker om den målsatta nivån inte uppnåtts och Draudimas (IID). Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid Garantin (AGDL) I händelse av ersättningsfall som räknas av ev. institutets andel av de år kan inte överstiga av Årliga avgifter tas ut från uppgår till av de En rörlig del tas ut med tillgångar som ingår i beräk- Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid Ex ante och ex I det polska garantisystemet finns två fonder; den ena fonden är ex post finansierad (avgifter tas ut med högst ) medan den andra är ex ante finansierad (årligt uttag av avgifter som för ett (BGF). summan av + . Ja ()/Nej Årliga avgifter tas ut med medel alt. ta ut Ja (ca 25 000 Årliga avgifter tas ut med Nej – men om Fonden kan ta ut euro)/Nej fonderade medlen uppgår till ta upp lån i Vkladov (FOV). till vid behov. Årliga avgifter tas ut med besluta att ta ut Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid att låna från RGK. tas en årlig avgift ut med tagit hos RGK. uppgår avgiften till ett belopp mostvarande 0,1- av reglerna föreslås i prop. 2004/05:92 med innebörd att kopplingen till den målsatta nivån skall upphöra; den årliga avgiften skall uppgå till av de garanterade principen och innebär att Scheme (FSCS). (base costs och specific cost) Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid kummulativt (och räknas ) och uppgår till ca , vilket i praktiken innebär att de avgifter som kan tas ut finansieras ex post. Årliga avgifter tas ut med (FPV). Inget årligt uttag av avgifter. Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid Nej/Ja – om ett institut Inget årligt uttag av avgifter. byter från den ena fonden till den andra avgifter över till den Banken (BDB). togs en avgift ut Avgift tas ut kvartalsvis. Avgiften består av två delar. Garantin (TMSF) institut (lån i form av de totala insättningarna. en riskrelaterad avgift. inte av de totala Kurumu (BDDK). Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid Årliga avgifter tas ut indelad i tre steg: Upp till HUF 1 miljon (max Alap (OBA). Mellan HUF 1 och 6 miljoner (max ), och 1-1,av de 3. insättningar som överstiger HUF 6 miljoner (max ). Riskbaserade avgifter tas ut FDIC kan låna från grad och tillsynsrating). Instituten delas in i nio olika instituten i den sämsta mellan de övriga instituten. Inträdeskrav/rätt att få tillbaka avgifter vid (ÖRE). Källor: Information om de olika ländernas insättningsgarantisystem finns på de hemsidor som angetts ovan. Information har också lämnats av företrädare för de garantisystem som utredningen tagit kontakt med och som redovisas ovan. I övrigt kan hänvisas till , features of the deposit insurance schemes in the EU, (BSC/04/067), CDIC's Survey, 2002 och Stamp PLC, Study of deposit-guarantee schemes in credit institutions in Europe (Study ETD/XV/99/09/C), prepared for European Commission Internal Markets DG, 2001. Översikt över olika insättningsgarantisystems omfattning senast vid utgången av (CAD 60 000) Bilaga 7 SOU 2005:16 på att rädda institutet överstigande HUF 1miljon) Ja (för juridiska Översikt över olika insättningsgarantisystems omfattning