sou · GTB383 · 2006-01-01 00:00:00 — Förtjänster och svagheter med det nuvarande nan- sieringssystemet diskuterades också, liksom osäker- heter om de framtida kostnaderna. Studier visar att stora projekt ofta blir dyrare än beräknat. Att få bättre möjligheter att se vad som står bakom beräkningarna av kostnaderna för rivning av kärnkraftverken ansågs viktigt. Eftersom olika länders nansieringssystem utgår från det egna landets lagar och praxis, kan man inte i en jämförelse peka på att ett visst lands system skulle vara att föredra framför något annat. för kärnavfallsfrågor är en fristående kommitté inom , med uppgift att ge regeringen råd i frågor om kärnavfall och avställning av kärn- sakkunskap inom såväl teknik och naturvetenskap som etik och Text: : (omslag) s 7 /Pressens Bild s 8 /Pressens Bild s 9 /Teckning s 5 form: – kostnader och finansiering inbjuder KASAM till buffé och en kulturell aktivitet . 08.40Det svenska systemet för finansiering av framtida kostnader för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och rivning av kärnkraftverken , chef för kärnavfallsavdelningen, 09.10I skuggan av kärnkraftsdebatten kring 1980 – tankar kring tillkomsten av dagens finansieringssystem. 09.40Aktuella förslag om förändringar i finansierings- systemet Per , särskild utredare, (M 2003:01) 10.35Vem ska betala, vad och när? Uttalade och outtalade värderingar bakom finansieringssystemet 11.05Jämförelser mellan planerade och verkliga kostnader för andra stora projekt , professor i företagsekonomi, Mälar- dalens högskola 11.30Svensk Kärnbränslehantering AB:s erfarenheter av kostnadsberäkningar och verkliga kostnader 12.55Hur finansieras kärnavfallsprojekt i andra länder? 13.25Förtjänster och svagheter i finansieringssystemet Gruppdiskussioner kring följande teman eller andra teman som seminariedeltagarna har föreslagit inför seminariet: 1.Variationer i förutsättningarna för kostnadsberäkningarna Hur stora är osäkerheterna i beräkningarna av de framtida Hur hanteras dessa osäkerheter? Hur hanterar finansieringssystemet den osäkerhet i beräkningarna som följer av att det bland annat inte finns någon fastställd tidpunkt för avställning av de svenska kärnkraftreaktorerna? 2.Inflödet av medel till Kärnavfallsfonden Kommer tillräckliga medel att betalas in till Kärnavfallsfonden och vad görs för att säkerställa detta? 3.Förvaltningen av medel som har betalats in till Kärnavfalls- fonden Vilka är osäkerheterna vid förvaltningen av medlen i Kärn- avfallsfonden? Är förvaltningen tillräckligt säker? Vad görs för att förvaltningen av Kärnavfallsfonden skall ge den avkastning som förutsätts i samband med avgiftsberäkningarna? Vad görs för att Kärnavfallsfonden skall ha medel tillgängliga när de behövs för avsedda ändamål? Vilka etiska värderingar finns eller bör finnas bakom finansie- ringssystemet? Korta presentationer av resultatet av gruppdiskussionerna 15.35Kan vi ha förtroende för finansieringssystemet? Det svenska finansieringssystemet för hantering och slut- förvaring av använt kärnbränsle och rivning av kärnkraft- reaktorerna har skapats för att säkerställa att nödvändiga finansiella resurser skall finnas tillgängliga när de behövs längre fram i tiden. Tanken är att dagens produktion av kärn- kraftsel skall bära den fulla kostnaden för avfallshantering och avveckling. Ett finansieringssystem som uppfattas som både trovärdigt och rättvist bidrar till förtroende för hela kärnavfallsprojektet. Syftet med seminariet är att ge en bild av hur finansieringssystemet är uppbyggt och vilka förändringar som föreslås av Finansieringsutred- ningen (M 2003:01), ge insikter om de underliggande värderingarna i systemet och hur dessa värderingar återspeglas i systemets utformning, analysera och diskutera vilka förtjänster och svagheter som är inbyggda i systemet för beräkning av kostnader, avgifter och säkerheter samt hur man hanterar osäkerheterna i detta system, ge översiktlig information om motsvarande finansierings- system i andra länder. Deltagarlista/gruppindelning för seminarium KÄRNAVFALL – kostnader och finansiering Tid: Plats: , kommun Opinionsgruppen för säker slutförvaring, Oss Opinionsgruppen för säker slutförvaring, Oss ÅF Process (konsult) Tekedo (konsult) Civilekonom (konsult) 1.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. 2.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 3.Sveriges tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. 4.Liberalisering, regler och marknader. 5.Postmarknad i förändring. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. 7.Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. 8.Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. 10.Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. 11.Välfärdsverksamhet för sjömän. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. 13.Lördagsdistribution av dagstidningar. 14.Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. 15.Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. 16.Reformerat system för insättnings- garantin. 17.Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. 19.Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. 20.Konsumentskydd vid modemkapning. – beskattning av avfall som förbränns. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . 25.Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 26.Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . 27.Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. 28.Dubbel bosättning för ökad rörlighet. 29.Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. 30.Lagen om byggfelsförsäkring. 31.Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. 33.Fjärrvärme och kraftvärme . 34.Socialtjänsten och den fria rörligheten. 35.Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. 36.På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. 37.Tolkutbildning – nya former för nya krav. 38.Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 39.Skog till nytta för alla? 40.Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. 41.Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Förslag till informationssäkerhetspolitik. 43.Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. 44.Smiley: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. 45.Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. 46.Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . 47.Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. 48.Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. 49.Unionsmedborgares rörlighet inom EU. –befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. 51.Bilen, Biffen, Bostaden. –smartare konsumtion. 52.Avgiftsfinansierad livsmedels-, djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. 53.Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. –strukturell diskriminering i . 57.Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? 58.Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. 59.Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. 60.Efter flodvågen – . 61.Personuppgifter för samhällets behov. 62.Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Fjärrvärme efter konkurs. – beskattning av avfall somdeponeras. 65.Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. 66.Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Metoder, utformning, register och expertkompetens. 68.Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Röster om etnisk diskriminering. 70.Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. 72.Alkolås – nyckel till nollvisionen. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 74.Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. 75.Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. 77.Får jag lov? Om planering och byggande. 78.Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. 79.Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. 80.Uppdragsarkeologi i tiden. 81.Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. 82.Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. 83.Kärnavfall – kostnader och finansiering. En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004. Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] Rätten till mitt språk [40] Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [54] Det blågula . – strukturell diskriminering i . [56] Ny reglering av offentliga uppköps- [58] inifrån. Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. Unionsmedborgares rörlighet inom EU. Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Förslag till informations- säkerhetspolitik. Efter flodvågen – . [60] Informationssäkerhetspolitik. Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och . och den fria rörligheten. Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- +Särtryck: Mål och förslag. +Bilaga: Kunskapsöversikt. [81] Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. Försvarsfastigheter – information till och effektiv lokalförsörjning. Reformerat system för insättnings- garantin. Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. – beskattning av avfall som förbränns. Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? Personuppgifter för samhällets behov. – beskattning av avfall som deponeras. Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. tillträde till Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig Tolkutbildning – nya former för nya krav. Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. Uppdragsarkeologi i tiden. Vem får jaga och fiska? Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. : Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. Bilen, Biffen, Bostaden. – smartare konsumtion. Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. Handla för bättre klimat. Från införande till utförande. Lagen om byggfelsförsäkring. Fjärrvärme och kraftvärme . Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. ; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. Fjärrvärme efter konkurs. Metoder, utformning, register och expertkompetens. Får jag lov? Om planering och byggande. Kärnavfall – kostnader och finansiering. Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och . Skog till nytta för alla? Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan . – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Alkolås – nyckel till nollvisionen.