sou · GTB333 · 2006-01-01 00:00:00 — Ingen energiskatt tas ut och koldioxidskatten är nedsatt till av övrig sektorns nivå. Som följd av denna förändring produceras nu mer el och värme än tidigare i befintliga kraftvärmeverk. Det innebär även att befintliga produktionsanläggningar för enbart värme ställs av (slås ut), t.ex. värmepumpar och olje- eller biobränsleeldade värmeverk. Den änd- rade beskattningen påverkar även viljan att nyinvestera. Här kan nämnas att efter förändringen fattade beslut om investering i ett nytt naturgaseldat kraftvärmeverk. Beslutet kan ses som ett resultat av den ändrade kraftvärmebeskattningen. har redovisat planer på ett naturgaseldat kraftvärmeverk i . Det har varit nödvändigt att få den förändrade beskattningen godkänd av med hänsyn till EU:s statsstöds- regler. Godkännandet är tidsbegränsat och gäller endast fram till . Denna ändring av kraftvärmebeskattningen infördes innan det nya energiskattedirektivet trätt i kraft. Det krävdes därför kommissionens prövning i enlighet med gällande regler för statsstöd. I och med det nya energiskattedirektivet bedömer jag att det blir framgent enklare regler från beskattnings- synpunkt för de harmoniserade bränslena gas, olja och kol. Ett annat styrmedel som främjar elproduktion men enbart i biobränsleeldade kraftvärmeverk är elcertifikaten som infördes . Elproduktion i biobränsleeldade anläggningar tilldelas Kraftvärme i – en analys ett elcertifikat för varje MWhel som produceras. Andelen och dess utveckling är fastlagd i lagen om elcertifikat. Elanvändarna är ålagda att ha en viss andel förnybar el av sin konsumtion. För att bevisa detta köper elleverantörerna elcertifikat som annulleras året efter förbrukningsåret. Certifikaten har därigenom ett mark- nadsvärde och har betalats med per MWhel. I 6a kap. lagen om skatt på energi anges villkor för att en anlägg- ning som producerar el och värme skall betraktas om ett kraftvär- meverk och därmed få nedsatt energi- och koldioxidskatt. Enligt 6a kap. 1 § 7 medges hel energi- och koldioxidskattebefrielse för fossila bränslen som förbrukas för framställning av skattepliktig el med de begränsningar som följer av 3 §. I 3 § första stycket nämnda lag anges följande: Vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en kraftvärmeanläggning skall, för den del av bränslet som förbrukas för framställning av värme, skattebefrielsen enligt 1 § 7 när det gäller koldioxidskatt endast utgöra . Såvitt avser råtallolja skall befrielsen utgöra av den energiskatt och av den koldioxidskatt som tas ut på bränsle enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 a. Fördelning av bränslet som förbrukas för framställning av värme respektive elektrisk kraft skall ske genom proportionering i förhållande till respektive energiproduktion. Detsamma gäller om elektrisk kraft framställs i en sammankopplad anläggning vid samtidig kraftvärme- respektive kondenskraftproduktion. Om olika bränslen förbrukas skall proportioneringen avse varje bränsle för sig. I andra stycket anges vidare att bestämmelserna i första stycket inte gäller för energiskatt och koldioxidskatt på bränslen som förbrukas för framställning av ånga eller hetvatten som tappas av från ång- eller hetvattensystemet före ångturbinen eller annan utrustning för utvinning av mekanisk energi ur ånga eller hetvatten i en kraftvärmeanläggning. Dessa villkor om nedsatt skatt i kraftvärmeverk infördes i skattelagstiftningen och syftar till att främja samti- dig el- och värmeproduktion. En förenkling av lagtexten ger att endast den ånga som passerat ångturbinen för elgenerering betrak- tas som kraftvärmeproduktion och ger nedsättning av energi- och Kraftvärme i – en analys Den ånga som inte passerar turbinen och enbart utnyttjas för värmeproduktion ger ingen skattenedsättning. Den svenska lagstiftningen definierar således kraftvärme på ett annat sätt än kraftvärmedirektivet. I den statistik som redovisar som kraftvärme förändras andelen kraftvärme mycket marginellt om begreppet högeffektiv kraftvärme i direktivet tilläm- pas. I statistiksammanhang skulle alltså detta inte vara ett problem. Ett problem kan enligt min bedömning ligga i ett eventuellt fram- tida stödsystem för högeffektiv kraftvärme. Flera lösningar kan finnas på detta problem. En lösning kan vara att införa en begräns- ning i nuvarande skattelagstiftning. , vars uppgift är att göra en översyn av delar av den svenska avfallspolitiken, överlämnade ett delbetänkande En BRASkatt? – beskattning av avfall som för- bränns3. Utredningen föreslår att en skatt på avfall som förbränns skall tas ut genom att avfallets fossila andel beskattas enligt reg- lerna i lagen om skatt på energi. Därigenom kommer bl.a. reglerna om den s.k. kraftvärmebeskattningen att bli tillämpliga även för förbränning av avfall. Förslaget bedöms styra mot flera relevanta miljömål. Energiskatter och andra styrmedel är således av stor betydelse när den svenska kraftvärmepotentialen skall beräknas eftersom dessa påverkar vilka ekonomiska förutsättningar som finns och därmed hur stor del av en teknisk potential som kan anses vara ekonomiskt genomförbar. När man ska bedöma potentialen för framtida kraftvärme i är det viktigt att ha klart för sig att denna kan bedömas på tre nivåer. Det finns en teknisk potential som sätter ett definitivt tak för hur mycket el som kan produceras om kraftvärmen byggs ut så långt det över huvud taget är tekniskt möjligt. Hur stor del av denna potential som kommer att utnyttjas är beroende av de eko- nomiska förutsättningar som kan sägas definiera en ekonomisk potential för framtida kraftvärme i landet. I vilken utsträckning som denna ekonomiska potential kommer att utnyttjas är därefter beroende av resurserna hos de aktörer som är verksamma i bran- 3 SOU 2005:23. Kraftvärme i – en analys schen samt vilken bedömning dessa gör av risken med investeringar i denna storleksordning. Det är med hänsyn till den stora betydelsen av skatter och andra styrmedel uppenbart förenat med stora svårigheter att mer exakt bedöma den framtida ekonomiska potentialen för kraftvärmen i . Den fortsatta avvecklingen av kärnkraften samt utveck- lingen av alternativa energikällor kommer att påverka förutsätt- ningarna på sätt som är svårbedömda . De studier av den tek- niska potentialen för att producera kraftvärme som genomförts och som redovisas nedan blir därför av begränsat intresse så länge inte den ekonomiska lönsamheten och riskbedömningar vägs in i bil- den. I de studier som genomförts har dessa olika aspekter på inve- steringsbesluten vägt olika tungt varför resultaten varierar inom jämförelsevis vida ramar. Nedan görs en redovisning av vissa stu- dier om kraftvärme. I rapporten för kraftvärme4 uppges en kraftvärmepotential med nuvarande fjärrvärmeunderlag och nuvarande naturgasnät, på 20 TWhel, vid 2010. Denna uppskattning baseras på en utbyggnad av kraftvärme utanför det befintliga naturgasnätet med andra bränslen än naturgas. Här anses potentialen 2010 öka till 28 TWhel om naturgasnätet byggs ut till . Detta skulle, enligt rapporten, möjliggöra en kraftvärmeproduktion med ett högre elutbyte5 på samma värmeunderlag. Till dessa siffror om kraft- värmepotentialen tillkommer industrins mottrycksproduktion. Svensk Fjärrvärme redovisar i sin rapport och kraft- värme , en kraftvärmepotential på ca 20 TWhel i de befintliga svenska fjärrvärmenäten. Elproduktionen skulle, enligt rapporten, kunna blir ännu högre med en ökad till- gång till naturgas eller, på , förgasade biobränslen. Om naturgasnätet byggdes ut i skulle denna potential kunna öka till en elproduktion i form av kraftvärme på ca 28 TWhel. 4Rapport sammanställd av , och . 5Med elutbyte avses här vad som i tekniksammanhang ofta benämns som alfavärde.. Kraftvärme i – en analys I samma publikation redovisar Svensk Fjärrvärme en enkät- undersökning bland sina medlemmar. Resultatet av undersök- ningen visade att medlemsföretagen hade planerade investeringar som indikerade att elproduktionen i kraftvärme kommer att öka till ca 11 TWhel . Organisationen anser också att denna för- väntade utbyggnad endast utgör en bråkdel av den möjliga potenti- ella kraftvärmeproduktionen från de svenska värmenäten. De teo- retiska beräkningarna7 av den möjliga kraftvärmeproduktionen från de fjärrvärmenät som förväntas finnas (baserad på plane- rade investeringar och expansioner redovisade i enkätundersök- ningen) visar att det då finns en potential att producera totalt 27 TWhel. Om det dessutom finns naturgas tillgänglig i , skulle denna potential kunna öka till 41 TWhel. Det är viktigt att notera att denna sistnämnda potential är ett möjligt utfall som inte tar större hänsyn till några ekonomiska parametrar. Det visar enbart, hur mycket kraftvärmeel det blir om kraftvärme byggs baserat på det värmeunderlag som är lämpligt för kraftvärme. redovisade i sin slutrapport för etapp 2, en potential för elproduktion i kraftvärmeverk mellan 17 till 27 TWhel. Med en maximal expansion av biobränslekraftvärme, ökade elpro- duktionen från all kraftvärme från 5 TWhel (2002) till 17 TWhel. Detta innebär en ökad användning av biobränsle från 18 TWhel till över 50 TWhel. hävdas det att om en full expansion av biobränslekraftvärme ägde rum, skulle det inte finnas utrymme för ökad naturgaskraftvärme. Det andra scenariot redovisat, utgick från en maximal expansion av naturgaskraftvärme (upp till Mellan- ). Det skulle ge en ökad elproduktion från all kraftvärme till 27 TWhel. Detta skulle innebära en ökning av naturgasanvändning i fjärrvärmesektorn från 4 TWhel till 65 TWhel. Däremot skulle en full expansion av naturgaskraftvärme, enligt en tänkt lednings- sträckning, fortfarande lämna utrymme för en biobränsleanvänd- ning som är något större än dagens. 6 Prognosen baseras på resultatet av enkätundersökningen om Svensk Fjärrvärmes medlemmars investeringsplaner. 7 Utförda av , doktorand vid i . Kraftvärme i – en analys Studien redovisar också att deponiförbudet för brännbart avfall endast påverkar potentialerna för biobränsle- och naturgaskraft- värme marginellt. har också uppskattat den svenska potentialen för biobränslebaserad kraftvärme i fjärrvärmenäten, i en bilaga till rapporten av Elcertifikatsystem, delrapport etapp 2.8 I rapporten använder bl.a. Svensk Fjärrvär- mes prognos av tillväxttakten i fjärrvärmenätens värmeunderlag, som fram är 2–. Denna tillväxt förväntas ske på olika sätt: Befintliga fjärrvärmenät förtätas och byggs ut ytterligare. Fjärrvärme etableras på mindre orter. Industrier övergår till fjärrvärme. Fler småhus övergår till fjärrvärme. Prognosen bygger på resultatet av den enkätundersökning som Svensk Fjärrvärme genomfört och som tagit del av, samt uppdateringar av uppgifterna genom en rundringning till de som medverkat i undersökningen. Den tekniska potential som redovisar är den potential som beräknats vid Tekniska Högskola9 och som till stor del sammanfaller med resultatet från Nordleden-pro- jektet. Potentialen bedöms vara 28 TWhel om naturgas utnyttjas i största möjliga utsträckning eller 18 TWhel om biobränsle utnyttjas maximalt. I båda fallen antas avfallsförbränningen vara dubbelt så hög som vilket motsvarar drygt 12 TWhel avfall. har kompletterat analysen med att inkludera ett scenario där all kärnkraftsproduktion av el (68 TWhel) skall ersättas med elproduktion från naturgaskraftvärme, biokraftvärme, naturgaskondens och elproduktion med användande av energi från vind/vatten/sol/våg/geotermi. Detta för att analysera hur värme- underlaget kan användas på bästa sätt med avseende på intresset att minska koldioxidutsläppen. 8Energimyndigheten, ER2005:09, bilaga 4: Potential för biobränslebaserad kraftvärme i fjärrvärmenäten, och bilaga 6: Potential för industriellt mottryck, nov. 9David , doktorand vid i . Kraftvärme i – en analys Dessa beräkningar visar att alternativet då naturgaskraftvärme byggs ut i största möjliga omfattning ger klart högre koldioxidut- släpp i än alternativet med maximalt utbyggd biokraft- värme. anser att dessa två scenarion beskriver två ytterlighetsfall och att utvecklingen i verkligheten kommer att ligga någonstans mellan båda alternativen. De intervjuer som genomfört pekar på att i realiteten är det främst ekonomin som avgör vilket alternativ ett energibolag satsar på och att inkomsten från elcertifikaten kraft- fullt förbättrar konkurrenskraften för biobränsle- gentemot natur- gaskraftvärme. Resultatet pekar på att den framtida utvecklingen av kraftvärmen kan bli starkt påverkad av kvotutvecklingen för elcertifikaten. En hög kvot elcertifikat ger signalen att stora volymer förnybar el kommer att rymmas inom systemet samt att biokraftvärme bör väljas om valet står mellan naturgas och biobränsle (genom att en hög kvot elcertifikat leder till högre elcertifikatspriser och en tryg- gare investering i biokraftvärme). Eftersom den analys som anges ovan endast behandlar den tek- niska potentialen utan ekonomiska överväganden, har Energimyn- digheten även försökt att uppskatta kostnaderna för uppbyggande av en ekonomisk kraftvärmepotential. I analysen har Energimyn- digheten även tagit hänsyn till ledtiden10 och andra antaganden som maximal utbyggnadstakt som grundas på en konsultstudie.11 beräkningar över kostnaderna för ny kraft- värme baseras på deras egen beräkningsmodell med data från Elforsks rapport från nya anläggningar. Här var antaganden om avskrivningstid, kalkylränta och värmekreditering avgörande för resultatet av kostnaderna.12 Även om beräknade ett produktionskostnadsintervall13 för biobränsleeldat 10 Ledtid avser tidsåtgången från tillståndsprocessens start (förstudie) till idrifttagande. Enligt WSP:s konsultstudie till bedöms den vara , och redovisar en maximal fiktiv utbyggnadstakt för biobränsleeldad kraft. Beroende på olika antaganden om medeleffekter och maximal fiktiv utbyggnadstakt, ger WSP:s beräkningar olika nivåer av biobränsleeldad kraft i MWhel/år med början . 11WSP Environmental, Ledtider för produktionsanläggningar berättigade till elcertifikat, Kvantifiering av certifikatberättigad elproduktion som fiktivt kan uppföras baserat på identifierade ledtider och praktiska begränsningar. Konsultrapport beställd av . 12Den kalkylränta som anges är real och innefattar lånekostnad, riskbedömning och avkastningskrav. 13Energimyndigheten uppskattar den troliga kostnaden att ligga mellan 49–/kWh. Det totalt beräknade kostnadsintervallet var /kWh. Kraftvärme i – en analys kraftvärmeverk, så ansågs det inte möjligt att ange vilka volymer som kan byggas till olika kostnader (ekonomisk potential). Varje kraftvärmeprojekt är unikt och kalkylen ser helt olika ut beroende på värmekreditering, bränslepriser, lånevillkor, anläggningens stor- lek, etc. Sammanfattningsvis redovisar i sin rapport en bedömning av den naturliga, tekniska, ekonomiska och prak- tiska potentialen för kraftvärme, även inkluderat de kända planerna för utbyggnad. anför att en avgörande förutsättning för att nya kraftvärmepannor skall byggas är att det behövs en ny panna i det lokala systemet. En annan kommentar är att elcertifikatsyste- met kraftigt ökat intresset och lönsamheten för kraftvärme jämfört med hetvattenpannor utan elproduktion. Det är dock inte troligt att väl fungerande anläggningar ersätts av nya kraftvärmeanlägg- ningar endast på grund av att elcertifikatsystemet har gett ekono- miska incitament för detta. Möjligen kan certifikatsystemet på- skynda processen med att ersätta en gammal anläggning med . Certifikatsystemet kan också uppmuntra till en utformning av anläggningen som ger högt elutbyte. Certifikatsystemet uppmunt- rar även till bränslebyten och ändrade driftrutiner vilket kan ge ett tillskott i befintliga anläggningar. Det anses att en stor del av denna potential dock med stor sannolikhet redan har utnyttjats. påpekar att det är viktigt att inse att elpro- duktionen från kraftvärmesektorn inte svarar direkt på prissignaler. Om inkomsterna ifrån elförsäljning och elcertifikat skulle bli mycket höga leder detta inte garanterat till en snabb utbyggnad av hela potentialen för kraftvärme. Detta förklaras av att ett kraftvär- meverk i första hand ses som ett sätt att tillgodose ett annat behov, nämligen det lokala värmebehovet. Elproduktion betraktas mer som en biprodukt som kan ge bättre totalekonomi eller flexibilitet för anläggningen. Värmeunderlaget och konditionen hos den befintliga anläggningen väger tyngre än elcertifikatsystemet vid bedömningen av när i tiden en nyinvestering skall göras. Om elcer- tifikatsystemet fungerar väl kan givetvis detta synsätt ändras något så att elproduktionen i större utsträckning styr investeringsbeslu- ten. Den rimliga potentialen som redovisar, består huvudsakligen av den befintliga produktionen samt den planerade tillkommande produktionen. Kraftvärme i – en analys undersökning av planerad kapacitet gör dock inte anspråk på att vara komplett. Det kan finnas fler projekt under planering och självklart tillkomma nya. gör bedömningen att biobränslebaserad kraftvärme i fjärrvärmenäten vid en god utform- ning av elcertifikatsystemet kan uppgå till 6 TWhel år 2015.14 De anser dock denna siffra vara osäker. Elproduktionen i biobränsleel- dade kraftvärmeverk i fjärrvärmenäten uppgick till ca 2,5 TWhel år 200415. redovisar även en praktisk potential som bygger på antagandet att marknaden klarar att uppföra 20 pannor med en medeleffekt på 20 MW16. Den praktiska potentialen uppgick till 6 TWhel , 14,6 TWhel och 32 TWhel . redovisade också i sin rapport (bilaga 6) den kraftvärmepotential som finns inom industrin, s.k. industriellt mottryck. Industriellt mottryck finns inom många industribran- scher men domineras av massa- och pappersindustrin, varför Ener- gimyndighetens studie begränsades till dessa branscher. Potentialen för industriellt mottryck uppskattas kunna öka till drygt 6 TWhel , 6,4 TWhel och ca 7 TWhel . påpekar dock att det är viktigt att ta hänsyn till hur industrins investeringar bedöms. Investeringar i energi- anläggningar tävlar på samma villkor som alla övriga investeringar i fabriken eller koncernen. Om någon alternativ investering visar högre avkastning så får den investeringen högre prioritet i inve- steringsbudgeten. måste det finnas ett behov av inve- steringen, t.ex. för att den gamla pannan är för sliten eller för liten. menar att ett högt elcertifikatpris därför inte kommer leda till att potentialen ovan genast byggs ut. Däremot framkom det i intervjuer att elcertifikatsystemet lett till att företagen börjat räkna om kalky- lerna för intressanta energiinvesteringar. Det visade sig, att åtmin- stone ett företag har tagit ett investeringsbeslut som inte skulle ha gjorts om inte elcertifikatsystemet funnits. Ett annat exempel på effekter av elcertifikatsystemet är att hetvattenpannor inom såg- verksindustrin, där de används bl.a. för att torka virket, kan tänkas bli utbytta mot olika kraftvärmetillämpningar. 14Se , ER2005:09, Bilaga 4 – Potential för biobränslebaserad kraftvärme i fjärrvärmenäten. 15Källa Svensk Fjärrvärme. 16Utnyttjandetiden har satts till 4500 h . Kraftvärme i – en analys Förutom de ovan nämnda publicerade undersökningarna, finns det även andra pågående studier för att uppskatta den svenska kraft- värmepotentialen. Elforsk, med stöd från Svensk Fjärrvärmes och medlemmar, har startat ett omfattande projekt: Elforsk projekt 2347 – Kraftvärme i Framtiden, som har som mål att göra en bedömning av hur stor del av den tekniska potentialen för kraftvärme som kommer att förverkligas och i vilken takt det kommer att ske. Projektet kommer att analysera vilka faktorer som påverkar investeringsviljan för fjärrvärme och hur mycket kraft- värme som är ekonomiskt motiverad att bygga de närmaste 10–15 åren. En rapport beräknas komma att presenteras . Inom i pågår ett arbete17 med att utvidga tidigare analyser och beräkningar av den tekniska kraftvärmepotentialen till att även inkludera ekonomiska värde- ringar samt påverkan av elcertifikatsystemet och handeln med utsläppsrätter. HEATSPOT-modellen används för att studera hur potentialen för kraftvärme förändras med införandet av gröna certifikat och handel med utsläppsrätter avseende koldioxid. Även konsekvenserna för koldioxidutsläppen och systemkostnaden för fjärrvärmesektorn vid ett realiserande av kraftvärmepotentialen beräknas. En annan aspekt är att verkens prioriteringsordning i var- aktighetsdiagram inte antas vara fast, utan kan påverkas av externa (ekonomiska) faktorer och förutsättningar. Resultaten beräknas kunna publiceras som artikel i vetenskaplig tidskrift . I ÖPwC:s rapport till utredningen, Bedömning av potential för högeffektiv kraftvärme i ,18 betonas att det är viktigt att klara ut skillnaden mellan den tekniska och den ekonomiska potentialen för att bygga ut kraftvärmen. Den tekniska potentialen sätter ett tak för vad som är tekniskt möjligt. Vilken del av denna potential som är ekonomiskt försvarbar att utnyttja är i sin tur 17Pågående arbete av , doktorand inom energisystemteknik vid i . 18Bilaga 4 till betänkandet. Kraftvärme i – en analys beroende av vilka ekonomiska styrmedel som staten väljer för att stimulera fram en utveckling som bedöms som energipolitiskt och miljömässigt önskvärd. Den som därutöver är intresserad av att göra prognoser för den framtida utvecklingen, bör dessutom ta hänsyn till vilka riskbedömningar som aktörerna på marknaden kommer att göra och vilka alternativa investeringar som kommer att konkurrera med en utbyggnad av kraftvärmen. En sådan ansats förutsätter en metodik som så långt möjligt utgår från dagens situation och analyserar sådana förändringar i förutsättningarna som framstår som realistiska. ÖPwC har därför i sin analys utgått från de fjärrvärmenät som finns samt de investeringar som är beslutade och kända. Med utgångspunkt i Svensk Fjärrvärmes årliga statistik har effekten av olika föränd- ringar i olika kombinationer av prisutveckling, volymer och andra relevanta parametrar analyserats med en av Fjärrvärmebyrån fram- tagen simuleringsmodell. Även effekten av vissa marknadsförut- sättningar som elcertifikatens framtid, beskattningen och handeln med utsläppsrätter har ingått i analyserna. För en närmare beskriv- ning av modellen och de indata som använts hänvisas till bilaga 4. Som framgår av figur 7.1 har den teoretiskt beräknade ekono- miska kraftvärmepotentialen netto19 beräknats till drygt 14 TWhel , ca 15,5 TWhel samt 17 TWhel . Dessa siff- ror redovisar den elproduktion som fjärrvärmesektorn netto kan tillföra elsystemet om scenarierna infaller. Den ökande produktio- nen, i förhållande till dagens, bygger på att befintliga anläggningar konverteras till främst biobränsleeldade kraftvärmeanläggningar samt en volymtillväxt av fjärrvärmenäten. Förutom ett basalternativ, som bygger på dagens förutsättningar, analyseras i konsultrapporten även effekterna av enskilda föränd- ringar i dessa. De parametrar som förändras i dessa analyser är: Elcertifikatsystemet slopas efter 2010. Koncessionsplikt införs mellan integrerbara system. Naturgas finns tillgänglig i och . Koldioxidskatten på kraftvärme slopas. Handel med utsläppsrätter slopas. 19 Netto elbalans: Brutto elproduktion i fjärrvärmesystemens kraftvärmeverk med avdrag för elanvändning i fjärrvärmesystemet i värmepumpar och elpannor samt för övrig driftel. Kraftvärme i – en analys Den enskilt viktigaste förutsättningen för kraftvärmepotentialen är elcertifikatsystemets framtid. Kraftvärmepotentialen sjunker från 15,6 TWhel vid ett evigt certifikatsystem till 12,5 TWhel vid slopat system . Om man förutsätter att elcertifikatsystemet fortsätter har förändringar i övriga förutsättningar relativt begränsad påverkan på kraftvärmepotentialen. Om elcertifikatsystemet slopas 2010 slår övriga förutsättningar tydligare in på resultatet. Under denna förutsättning får konces- sionsplikt mellan närliggande nät en effekt som höjer potentialen med 2 TWhel.