sou · GTB35 · 2006-01-01 00:00:00 — Det finns endast en aktör i som har en betydande produktion av enstaka övernattbefordrade försändelser till hela riket och det är Posten. Produktionen kan delas upp i fyra huvud- 14 , efter postmarknadens avreglering: effekter och reformförslag (2004). moment inlämning, sortering, transport och utdelning. Sorter- ingen består i sin tur av två moment: utgående post som uppsam- lingssorteras till ett antal mottagarområden och inkommande post som spridningssorteras till varje brevbärardistrikt. Det som kännetecknar produktionen av enstaka övernattbeford- rade försändelser är följande: insamling av brev från många inlämningsställen varierande format och innehåll höga krav på tidsprecision i logistikkedjan möjlighet att skicka försändelser övernatt från hela riket till alla i hela riket postoperatören hanterar och ansvarar för samtliga delar i produktionskedjan. Vad gäller produktion av sändningar finns två aktörer på brev- marknaden Posten och CityMail. Här bygger produktionsproces- sen på att företagen väljer att utföra delar av postproduktionen själva. Sändningar kan ofta försorteras i postnummerordning, efter- som företaget eller en partner har adressregister i sina datorer. De skriver då ut och kuverterar posten samt lämnar den färdigsorterad till postterminalen. De kan även själva ombesörja hela eller delar av transporten till respektive region och därmed också överta trans- portledet. En modern variant av brevproduktion är också den s.k. hybridposten, som sänds elektroniskt till postoperatörens termi- naler och därmed eliminerar transportledet. Postoperatören skriver därefter ut samt kuverterar innehållet i datafilerna, spridningssorte- rar och delar ut dem. Marknaden för brevdistribution gränsar mot flera närliggande marknader där postoperatörer och andra aktörer finns etablerade och konkurrerar. Nedanstående figur visar brevets väg från idé till efterbearbetning, främst vad gäller större volymer av brev som in- går i sändningar. I det första steget tas adresserna fram till befintliga kunder eller till potentiella kunder som skall bearbetas i t.ex. en marknadsförings- kampanj. I vissa fall finns uppgifterna redan lagrade i företagets databaser, eller så köps de in från företag som specialiserat sig på att sälja adresser. Exempel på adressförsäljningsföretag är PAR. Här görs också en viss selektering av målgrupper beroende på vem avsändaren skall skicka meddelandet till. Om det gäller t.ex. utskick av en faktura görs körningar mot företagets kundregister. I nästa steg utformas själva meddelandet/brevet. Beroende på vad som skall skickas ut och till vem anlitas t.ex. en reklambyrå för formgivningen och ett tryckeri för produktionen. Här verkar också företag som har specialiserat sig på att skriva ut t.ex. fakturor och kontoutdrag samt kuvertera och sortera dessa. Dessa företag kallas distributörer och exempel på sådana företag är och Ralton. Distributörerna kan även ansvara för att sortera försändelserna på olika postoperatörer och transportera respektive volymer till dessa. Det tredje steget utgörs av själva brevmarknaden och omfattar således postoperatörens distribution av meddelandet. I steget därefter återfinns företag som erbjuder andra företag och privatpersoner t.ex. postboxar, utkörning av post samt internpost- service. I det sista steget görs en informationsbearbetning och åter- rapportering till avsändaren. Detta kan omfatta Postens svarspost- tjänst, datafiler med gjorda betalningar för utskickade fakturor, uppdatering av adressregister samt rapportering av svarsfrekvens och genomslag på en marknadsföringskampanj. De olika delarna i förädlingskedjan har integre- rats allt mer, och flera företag verkar inom hela eller delar av föräd- lingskedjan. Posten erbjuder t.ex. tjänster inom i stort sett samtliga delar av förädlingskedjan, medan CityMail har fokuserat på distri- bution och informationsbearbetning. De lokala postoperatörerna erbjuder både distribution av brev samt hantering av mottagen post, eftersom de ofta fungerar som företags och myndigheters internpostservice. Den tekniska utvecklingen har också medfört att distributörerna har tagit över en stor del av det arbete som postoperatörerna tidi- gare ansvarade för, t.ex. sortering och transport. Detta medför att postoperatörerna möter olika konkurrerande företag beroende på vilka delar av förädlingskedjan de verkar inom. Dessutom har företag som traditionellt har verkat inom andra delar av förädlings- kedjan än meddelandedistribution utvecklat sina tjänster till att även omfatta denna. Delmarknaden sändningar utgör den största andelen av brevmark- naden med av den fakturerade/betalda voly- men 2003. Under förutsättning att avsändaren kommer upp i den volym som krävs av postoperatören för att klassas som sändning kan avsändaren få avsevärda rabatter jämfört med portot för en- staka försändelser. uppgick volymen sändningar till drygt 2,1 miljarder fakturerade/betalda försändelser fördelade på fyra huvudprodukter: ekonomibrevsändningar, a-brevsändningar, adresserad direktreklam (ADR) samt tidskrifter. Den största andelen av volymen svarar ADR för, , och därefter följer ekonomibrevsändningar av volymen. Fördelningen av volymer per produkt 2003 (procent). Källa: PTS, 2004. Ekonomibrevsändningar (och även a-brevsändningar) består till största delen av företagsfakturor och annan typ av finansiell infor- mation, t.ex. kontoutdrag och annan kundunik information från banker och försäkringsbolag, samt information och andra medde- landen från myndigheter och förvaltningar. Enligt PTS beräkningar uppgick den svenska marknaden för ekonomibrevssändningar till omkring 600 miljoner försändelser, med ett distributionsvärde på runt . Posten dominerar delmarknaden med av volymen, och CityMail har i princip resterade volym. Volymut- vecklingen för området har varit positiv –2003; uppgick ökningen till jämfört med året innan. Volymutveckling per produkt15 1998 2003, index 1998 = 100. Källa: PTS, 2004. har flera egenskaper som de stora postkunderna uppskattar, bl.a. ett förhållandevis lågt pris till en god tidsmässig utdelningsprecision. Prisrabatten i förhållande till övernattbeford- ran är betydande, och den precision i utdelningstidpunkt som er- bjuds i förhållande till inlämning upplevs som tillräcklig för att de flesta stora postkunder skall välja ekonomibrevet framför det dy- rare övernattalternativet. Informationen i försändelsen är ofta inte brådskande utan precisionen, dvs. vilken dag utdelningen sker är viktigare. Företagen kan då bemanna med extra personal i t.ex. kundtjänst för att svara på frågor eller ta emot beställningar från kunder. Sedan liberaliseringen har kvaliteten och precisionen i ekonomi- brevet blivit högre, priserna lägre och efterfrågan på produkten har ökat. har ekonomibreven tagit marknadsandelar från övernattprodukterna, vilket medfört att dagens andel försän- delser med långsammare befordran än den som sker övernatt för sändningar uppgår till , jämfört med omkring 75 pro- cent . 15 Volymerna för ekonomibrevsändningar inkluderar ADR, eftersom fullständig information per produkt saknas. PTS har tidigare granskat de svenska priserna för ekonomibrev- sändningar, och för vissa typer av sändningar har man funnit pris- fall på i reala termer sedan liberaliseringen 1993. Det finns dock ingen offentlig statistik över hur priset för sänd- ningar har utvecklats , eftersom denna produkt inte omfat- tas av den samhällsomfattande tjänsten. Priset bestäms i avtal mel- lan kunden och postoperatören. För att visa prisutvecklingen beskrivs i följande avsnitt hur priset på sändningar för en stor statlig postkund, (förut- varande ), har utvecklats. I figuren nedan visas prisbilden för en 20 grams ekonomibrevförsändelse med riks- befordran. var rabatten för ett brev i sändningen i förhål- lande till det enstaka frimärkta enligt listpris och totalt enligt Postens avtal med . 50 000 st riks sändning 50 000 st Postens pris per brev 1993, enligt penningvärde (kronor). Källa: PTS, 2004. , tecknade å hela statens vägnar ett nytt ramavtal16 med Posten om brevförmedlingstjänster. 16 Ramavtal RSV-11329-01/840-8. detta avtal gäller fram till och innehåller, som framgår av figuren nedan, kraftiga rabatter i förhållande till Postens listpriser. 50 000 st riks sändning 50 000 st Postens pris per brev 2004, enligt penning- värde (kronor). Källa: PTS, 2004. Rabattnivåerna för samma sändningsstorlek som 1993 i förhållande till priset för det enstaka frimärkta ekonomibrevet ser helt annor- lunda ut . Listpriset för sändningen innebär en rabatt på och avtalet ger , vilket betyder en total rabattsats på i förhållande till det en- staka frimärkta brevet. Det framgår även att statens pris 2004 i nominella termer är lägre jämfört med – detta då KPI har ökat och arbetskrafts- kostnaden har stigit med mer än 40 procent.17 17 Arbetskostnadsindex () för arbetare inom privat sektor ökade från 100 till 144 . A-brev är försändelser som normalt delas ut med övernattbeford- ran, dvs. där utdelning sker till mottagaren den första vardagen efter inlämningsdagen, under förutsättning att försändelsen läm- nats in före ett visst klockslag. När det gäller rikstäckande över- nattbefordran är Posten ensam aktör på marknaden. Endast ett få- tal regioner i landet uppvisar konkurrens i form av lokala operatö- rer som erbjuder övernattbefordran inom ett geografiskt begränsat område. Volymen rikstäckande a-brevsändningar uppgick till 439 miljoner försändelser. CityMail har en utdelningsmodell där omkring en tredjedel av försändelserna delas ut den första vardagen efter inlämningsdagen. Men trots att kunden med hjälp av modern databashantering och planering i samråd med CityMail har möjlighet att skicka en tredje- del av sändningen övernatt, har utredningen, valt att behandla CityMails totala volym som ekonomibrev, i enlighet med de över- väganden som PTS gjort i sin rapport till utredningen. Det totala antalet försändelser i Postens a-brevsändningar (1:a-klassbrevsänd- ningar) har minskat med . minskade den totala försändelsevoly- men , vilket visar på en klar mixförskjutning från produkter med övernattbefordran till ekonomibrev. Volymutveckling per produkt 1998 2003, index Källa: PTS, 2004. För att beskriva prisbilden har PTS i sin rapport till utredningen valt att följa prisutvecklingen för de mest frekventa sändnings- storlekarna enligt statistik från Posten, samtliga priser gäller per respektive år. Den vanligast förekommande sänd- ningsstorleken för 1:a-klassbrev består av 500 4 999 osorterade försändelser respektive 10 001–25 000 sorterade försändelser. Priset består av två komponenter ett styckepris och ett kilopris vilka båda minskar vid ökad sändningsstorlek. För att underlätta jämför- barheten bortser PTS i prisuppföljningen från andra eventuella priskomponenter än stycke- och kilopris, och man har genomgå- ende valt att studera försändelser på . Listpris, sändning, riks Frimärkt 1:a klass, riks, , exkl. moms Postens listpris för osorterad 1:a-klassbrevsändning, riks, osorterat vid 500 4 999 brev à (kronor). Källa: PTS, 2004. introducerade begreppet sändningar 1995 existerade inga eller små rabatter för större volymer a-brev. Åren närmast efter 1995 rabatterades däremot sändningar med för osorterad post och för sorterad post, jäm- fört med priset för enstaka frimärkt brev. prislista lämnar Posten en rabatt på för osorterade sändningar och 17–för sorterade sändningar, jämfört med priset för frimärkta försändelser. Listpris, sändning, riks Frimärkt 1:a klass, riks, , exkl. moms Postens listpris för sorterad 1:a-klassbrevsändning, riks, vid 10 000 25 000 brev à (kronor). Källa: PTS, 2004. Utöver dessa listprisrabatter erbjuder Posten sändningsrabatter till storkunder. Detta framgår bl.a. av statens ramavtal med ,18 där Posten lämnar en ytterligare rabatt på på listpriset 2004 för sändningar på 10 001–25 000 sorterade försändelser. Regionala och lokala produkter Posten säljer en s.k. storstadssändning, vars försändel- sepris är reducerat jämfört med sändningar till övriga riket. Priset är satt enligt en s.k. 2-zonsprislista, som innebär att brevsändningar på minst 5 000 försändelser till de 19 största storstadsområdena är billigare per försändelse. etablerade Posten kommunpostprodukten inom kommun. Denna produkt gäller minst 250 försändelser per inlämning som skall lämnas in välordnad på särskilda inlämnings- ställen för utdelning inom samma kommun. Produkten prissattes mellan rikssändning och storstadssändning och ligger även 2004 mitt emellan dessa båda priser. Prissättningen är enhetlig i landet. 18 18 upphandling av brevförmedlings- och paketförmedlingstjänster (Dnr 11329-01/840) med avtalsperiod . Adresserad direktreklam (ADR) har utvecklats från att ha varit en del av det normala brevutbudet till att bli ett fristående media. ADR är en tjänst som vänder sig till köpare av reklam, som ingår som en del av ett företags marknadsföring av varor och tjänster. Den svenska ADR-marknaden uppgick enligt ()19 till 728 miljoner försändelser med ett distributionsvärde på . Dagens voly- mer ligger över volymen 1993, och ökningen uppgick till . En bidragande orsak till att volymen av ADR har ökat är att den tekniska utvecklingen har gjort det möjligt att kommunicera individan- passade budskap i stor skala. Många företag samlar in och lagrar information i databaser om nuvarande och potentiella kunder, vil- ket gör det möjligt att rikta erbjudanden och vissa produkter och tjänster till en specifik målgrupp. Exempel på detta är de olika kundklubbs- och kortkoncept som har vuxit fram . Den största andelen av kunderna inom ADR återfinns inom post- order- och detaljhandelsbranschen. Posten är den dominerande aktören på ADR-marknaden med av volymen. Produkterna, som heter Standard och Budget, säljs sorterade eller osorterade med riks- eller stor- stadsdistribution under hög- eller normaltrafik. Standard delas ut den tredje vardagen efter inlämning medan Budget delas ut . –2001 listades ingen separat ADR-produkt, utan volymen av adresserad direktreklam inklude- rades i ekonomibrevsändningarna. Priset för en ADR-försändelse består av en kombination av stycke- och kilokostnad, och för en 20 grams försändelse pendlar det, enligt prislistan, mellan det för Budget sorterad storstad med fler än 75 000 försändelser i normaltrafik, vilket är det billigaste alternativet, och för Standard osorterad riks i högtrafik, vilket är det dyraste alternativet. Med högtrafik menas tidpunkter när volymerna är högre vid månadsslut, jul, påsk etc. CityMail har av marknaden med en produkt som distribueras på tre bestämda och garanterade utdelningsdagar. 19 IRM är ett oberoende, självfinansierat, institut vars syfte är att kontinuerligt undersöka och kartlägga den svenska reklam- och mediemarknaden. I de geografiska områden där både CityMail och Posten verkar har CityMail en marknadsandel på . Priset består av en kombination av stycke- och kilokostnad och är enhetligt inom hela utdelningsområdet. Priserna offereras från fall till fall, eftersom även andra faktorer än vikt och volym påverkar det offererade pri- set, exempelvis transportlösning, returhantering och adresskvalitet. Priset för en 20 grams försändelse i en sändning på cirka 75 000 försändelser kan därför variera mellan och per försändelse. PTS har följt Postens listprisutveckling på en sorterad rikssänd- ning, och man konstaterar att listpriset för ADR-försändelsen har varit identiskt med ekonomibrevet –2003; un- der 2004 har dock ADR-försändelsen blivit något billigare än eko- nomibrevet (se figur 3:14 nedan). Listpris, sändning, riks Frimärkt 1:a-klass, riks, , exkl. moms Postens listpris för ADR och ekonomibrev, vid sändningsstorlek 5 000 10 000 st. (kronor). Källa: PTS, 2004. Den svenska marknaden för distribution av adresserade tidskrifter uppgick till 374 miljoner försändelser med ett uppskattat dis- tributionsvärde enligt PTS. Till detta kan adderas de volymer som Morgontidningsdistribution KB (MTD, se vidare kapitel 6) samdistribuerar med morgontidningen och som inte ingår i PTS volymstatistik eftersom dessa inte omfattas av postlagstiftningen. Om hänsyn tas även till detta är Posten mark- nadsledare med av volymen, CityMail har och MTD resterande . I följande avsnitt kommer endast de volymer som PTS har uppgifter om att ligga till grund för beskrivningen av marknaden. Marknadsandelar 2003 (procent). Källa: PTS och Posten, 2004. Tidskrifterna kan delas upp i två produkter: adresserade tidskrifter som befordras övernatt samt adresserade tidskrifter som delas ut en viss dag, vanligen efter inlämning. De aktörer som erbju- der en övernattbefordrad produkt, är Posten (Posttidningar A), som är marknadsledande samt MTD. Vad gäller vissdagsutdelning erbjuder Posten (Posttidningar B) och CityMail denna distribu- tionstjänst. Av Postens volym är 10–Posttidningar A, med rikstäckande övernattbefordran, vilket motsvarar ca 450 tidnings- kunder, och 85–Posttidningar B, med utdelning dag två eller dag tre, vilket motsvarar ca 1 350 tidningskunder. Volymutvecklingen för Posttidningar A har varit sjunkande se- dan 1995, framför allt 2003 då volymerna minskade med . Några förklaringar till denna ut- veckling kan vara en överströmning till Posttidningar B, eftersom priset för denna produkt är lägre, samt att det i statistiken saknas volymuppgifter för den andel som delas ut av MTD. MTD har ar- betat aktivt med att komplettera sin verksamhet av budutdelade morgontidningar med utdelning av tidskrifter, och man distribuerar , , m.fl. Volymutvecklingen för Posttidningar B har däremot varit relativt 2003. Figur 3:16.Volymutveckling per produkt 1994 2003, index 1994 = 100. Källa: PTS, 2004. Prisutvecklingen för har varit mycket kraftig, med ett pris som ligger högre än 1993. Figuren nedan visar prisutvecklingen för . Prisutveckling20 för (sorterad, riks), jämfört med konsumentprisindex och arbetskostnadsindex för arbetare, index 1993 = 100. Källa: PTS, 2004 Prisutvecklingen för , där CityMail konkur- rerar med egen utdelning till 35 av landets adressater, visar däremot en mindre dramatisk prisökning än ; denna prisökning har uppgått till –2003. 20 Enligt Posten är inte priserna i diagrammet helt jämförbara eftersom prislistan för posttidningar tidigare inte inkluderade bilagekostnad och flygtillägg. fanns separata tilläggsavgifter för bilage- och flygbefordran vilket ingår i prislistan . Prisutveckling för (sorterad, riks), jämfört med konsumentprisindex och arbetskostnadsindex för arbetare, index 1993 = 100. Källa: PTS, 2004 Framtida utveckling av sändningar Den totala sändningsvolymen har enligt PTS uppgifter legat på 2,1 miljarder försändelser . PTS har inte gjort några prognoser för den framtida volymutvecklingen för sänd- ningar. Man anser dock att landets allmänna ekonomiska kon- junkturutveckling, utvecklingen inom övriga kanaler för mark- nadskommunikation och då speciellt inom området för elektronisk kommunikation, samt fortsatta avregleringar och effekter av redan genomförda avregleringar inom områden som telekom, energi och finansiella tjänster är viktiga volymdrivare. Nedanstående tabell visar en sammanställning av drivkrafterna för utvecklingen av marknaden samt konsekvenserna därav för olika kundgrupper. Prognos för utvecklingen av ekonomi- och a-brevsänd- ningar. fakturor från andra före- Allt mer elektronisk blan- allt mer elektronisk han- från avregleringen, vilket kan leda till ökade brev- volymer – även om ök- ningstakten har planat ut. Kundernas kun- Användning av flera ka- der (hushåll) naler, t.ex. telefoni och Internet, i kommunika- tionen med företag och Lägre volymer och minskade intäk- ter för postoperatörerna. Konkurrens från elektroniska tjänster. Lägre volymer och minskade intäk- ter för postoperatörerna. Konkurrens från elektroniska tjänster. Oförändrade volymerna på kort sikt. En övergång på till elek- tronisk fakturering. Lägre volymer och minskade intäk- ter för postoperatörerna. Konkurrens från elektroniska tjänster. Ökade volymer men varuvärdet och tyngd minskar. Mycket talar för att volymen ekonomibrevsändningar kommer att vara relativt eller något ökande , för att därefter sjunka som en följd av att de elektroniska alternativen vinner allt mer mark. Volymutvecklingen för a-brevsändningar be- döms fortsätta sjunka på grund av ersättnings- effekten och en överströmning till billigare typer av försändelser, pga. att företagen vill minska kostnaderna och att allt färre försän- delser blir tidskritiska. Vad gäller volymerna för ADR kommer dessa sannolikt att fort- sätta öka – dels beroende på att företagens to- tala investeringar inom reklam förväntas öka, dels beroende på att ADR har visat sig vara en effektiv marknadsföringskanal där bud- skapet kan skräddarsys till den målgrupp som företaget vill nå. Men på kommer de elektroniska marknadsföringskanalerna att bli allt mer etablerade, vilket kan medföra att volymerna planar ut eller sjunker. Det är inte heller osannolikt att en viss överström- ning kommer att ske till ODR, pga. att detta är en billigare typ av försändelse och att denna produkt har utvecklats så att viss selekte- ring av kundgrupper kan göras. Trenden för tidskrifter är tydlig – den går mot allt fler titlar samt mer nischade tidningar till specifika målgrupper. De tidskrifter som ökar i upplaga är s.k. kändistidningar och familjtidningar; trots detta bedöms den totala volymen av adresserade tidskrifter att vara relativt . För de flesta tidskrifter ut- gör inte Internet eller annan typ av elektronisk kommunikation något reellt hot i det korta perspektivet, utan dessa är snarare ett komplement till papperstidningen. Undantaget är tidskrifter med ekonomiskt eller finansiellt innehåll, där Internet är en stark kon- kurrent som ger möjlighet till snabbare information. Kontorspost omfattar post som distribueras som enstaka försän- delser. Avsändaren når inte upp till de volymer som krävs av post- operatörerna för att försändelserna skall klassas som sändningar, och man kan därför inte åtnjuta de rabatter som erbjuds kunder med större volymer post. är det näst största områ- det på brevmarknaden med av volymen, och uppgick den totala volymen kontorspost till knappt 600 mil- joner fakturerade och betalda försändelser fördelade på övernattbefordrade brev (a-brev) och ekono- mibrev. Inom rikstäckande kontorspost är Posten den helt dominerande aktören. CityMail förmedlar omkring 3 miljoner osorterade enstaka försändelser via OptiMail, och på lokal nivå begränsas kon- kurrensen till ett 30-tal postoperatörer som delar ut omkring 15 miljoner försändelser. Volymutveckling för kontorspost som a-brev och eko- nomibrev 1998 2003, index 1998 = 100. Källa: PTS, 2004. Mängden kontorspost har –2003 sjunkit för både a-brev och ekonomibrev, med en nedgång på re- spektive . består framför allt av enstaka försändelser som skickas från företag och andra organisationer till hushåll och företag enligt tre olika typer av betalningssätt: frankostämplat, där betalningen görs i förskott. frankering med frimärke och köp av förfrankerad försän- delse, s.k. helsak, som vanligtvis betalas kontant porto betalt, där betalningen görs mot faktura. Det valda betalningssättet påverkar priset per försändelse men inte försändelsernas fysiska befordran. Frankostämplat och porto betalt är något lägre prissatt än den frimärkta försändelsen. Frimärket an- vänds framför allt av mindre företag, medan frankostämpling och porto betalt är vanligt hos större kunder. Gemensamt för alla betal- ningssätt är att priserna höjs enligt en vikttrappa med tillägg för skrymmande försändelser. Den största volymen enstaka försändelser utgörs av frankostämplade och fakturerade försändelser (porto betalt), med omkring 445 miljoner försändelser 2003, vilket motsvarar 74 pro- cent av volymen. Kunderna består av företag och organisationer med frankeringsmaskin eller avtal om en s.k. Porto-betaltjänst.