sou · GTB377d3 · 2006-01-01 00:00:00 — Eftersom detaljplanebestämmel- ser om exploateringssamverkan hör hemma i en detaljplan som re- glerar byggrätten har den lagts in som en egen paragraf 6 c. Be- stämmelsen har behandlats i avsnitt 7.4.3 och exploateringssamver- kan utvecklas närmare i avsnitt 9.6.2. I detaljplanen får även meddelas bestämmelser om i vad mån åtgärder kräver lov enligt 8 kap. 4 eller 5 §. Motsvaras av 5 kap. 7 § 1 med nya hänvisningar som motiveras av ändringarna i 8 kap (se avsnitt 7.4.3). I detaljplanen får även meddelas bestämmelser om placering, utform- ning och utförande av byggnader, andra anläggningar och tomter, varvid får meddelas 1.varsamhetsbestämmelser för att precisera kraven i 2 kap. 5 § andra stycket, 2.skyddsbestämmelser för byggnader som avses i 2 kap. 5 § tredje stycket och för tomter som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk eller konstnärlig synpunkt, 3.rivningsförbud för byggnader som avses i 2 kap. 5 § tredje stycket, 4.sådana bestämmelser i fråga om andra ändringar av byggnader än tillbyggnader som får utfärdas med stöd av föreskrifter enligt 21 § lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., 5.bestämmelser om vegetation samt markytans utformning och höjd- läge, 6.bestämmelser om stängsel samt utfart eller annan utgång mot all- männa platser, 7.bestämmelser om placering och utformning av parkeringsplatser, förbud att använda viss mark eller byggnader för parkering samt skyldighet att anordna utrymme för parkering, lastning och loss- ning enligt 2 kap. 11 § 5, 8.bestämmelser om markreservat för allmänna ledningar, energian- läggningar samt trafik- och väganordningar, 9.bestämmelser om skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen och högsta tillåtna värden för störningar eller risker genom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat lik- nande som omfattas av 9 kap. . Här har samlats sådana bestämmelser som är knutna till byggnaders utformning, dvs. som handlar om byggnader, anläggningar och tomter, och som inte ger byggrätt. Sådana bestämmelser kan ge- nom en ändring av detaljplan enligt 5 kap. 11 § läggas till och kon- kretisera en redan gällande detaljplan. Sådana krav kan också hävdas vid bygglovet om de inte reglerats i detaljplan. I punkt 9 har gjorts ett tillägg om risker som gör det möjligt att ställa särskilda utformningskrav på byggnader eller tomter som pla- ceras eller lokaliseras nära en riskfylld industri eller trafikled. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.4.3. Om det behövs för genomförandet av en ändamålsenlig indelning i fastigheter eller för att detaljplanens genomförande i andra fall skall underlättas, får i detaljplanen anges 1.områdets indelning i fastigheter, 2.de servitut, ledningsrätter och liknande särskilda rättigheter som skall bildas, ändras eller upphävas, 3.de anläggningar som skall utgöra gemensamhetsanläggningar, 4.de fastigheter som skall delta i gemensamhetsanläggningarna och de utrymmen som skall tas i anspråk för anläggningarna. Bestämmelsen har behandlats i avsnitten 7.4.3 och utvecklas när- mare i avsnitt 9.5.3. Ändringen följer av förslaget att avskaffa fastighetsplanen som en särskild planform och att motsvarande bestämmelser i stället ska kunna utgöra bestämmelser i detaljplanen. Motsvarar i princip nu- varande 6 kap. 3 och 6 §§. Om detaljplanen skall reglera markens indelning i fastigheter eller om den skall ge bestämmelser om servitut och liknande särskilda rättighe- ter, tillämpas 3 kap. 1 § och 5 kap. 4 § första stycket fastighetsbild- ningslagen (1970:988). Om planen skall reglera inrättandet av en gemensamhetsanläggning tillämpas 5 och 6 §§ anläggningslagen (1973:1149). Skall den ge be- stämmelser om ledningsrätt, tillämpas 6 § ledningsrättslagen (1973:1144). Ändringen följer av förslaget att avskaffa fastighetsplanen som en särskild planform och att motsvarande bestämmelser i stället ska kunna utgöra bestämmelser i detaljplanen. Motsvarar i princip 6 kap. 4 §. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.4.3 och utvecklas närmare i avsnitt 9.5.3. Detaljplanen får inte göras mer detaljerad än som är nödvändigt med hänsyn till syftet med den. Av planen skall tydligt framgå den avsedda regleringen av bebyggelsen och miljön i övrigt. Kravet som finns i 5 kap. 7 § om detaljplanens detaljerings- grad föreslås som en egen paragraf, bl.a. för att markera att kravet gäller för samtliga bestämmelser (jämför förslaget från Plan- och byggutredningen om att flytta detta krav till 5 kap. 3 §). Tydlig- hetskravet, som är knutet till hur planhandlingarna är utfor- made, har flyttats från 9 § och omformuleras för att klargöra att det av planen tydligt ska framgå den avsedda regleringen av bebyggel- sen och miljön i övrigt. Den närmare regleringen av bebyggelsens utformning m.m. kan ske senare, dvs. i samband med prövningen av bygglovsansökan eller genom en ändring enligt 5 kap. 11 §. En sådan reglering kan också ske genom en ändring av detalj- planen efter genomförandetidens utgång. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.4.3. Detaljplanen består av en plankarta och bestämmelser. Om det behövs för att planen skall bli tydlig, får reglering av frågor som avses i 7 c § tas in på en särskild plankarta. Av en plankarta skall framgå hur planområdet delas upp på mark för skilda ändamål och vilka bestämmelser som gäller för olika om- råden. Ändringen i första stycket innebär att kravet på att planbestämmel- ser och plankarta ska vara särskilda handlingar tas bort. Det sista stycket i nuvarande version av paragrafen har förts över till 8 §. Ändringarna behandlas i avsnitt 7.8.3. Ändringen i andra stycket följer av förslaget i kapitel 9 att av- skaffa fastighetsplanen som en särskild planform och att motsva- rande bestämmelser i stället ska kunna utgöra bestämmelser i de- taljplanen och avser att klargöra att det inte möter något hinder att av tydlighetsskäl redovisa frågor om fastighetsindelningen på en särskild plankarta. Bestämmelsen har i denna del behandlats i av- snitt 9.5.3. Till detaljplanen skall fogas en sådan planbeskrivning som anges i 26 § och en sådan genomförandebeskrivning som anges i 6 kap. 1 §. Om detaljplanen består endast av en handling, får dock planbe- skrivningen och genomförandebeskrivningen redovisas i den hand- lingen. Ändringen innebär att kommunen ska kunna avgöra om den vill redovisa också genomförandebeskrivningen i särskild handling eller direkt i detaljplanen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 9.3.3. Före genomförandetidens utgång får mot berörda fastighetsägares bestridande detaljplanen ändras eller upphävas endast om det är nödvändigt på grund av nya förhållanden av stor allmän vikt, vilka inte kunnat förutses vid planläggningen. Utan hinder av vad som anges i första stycket får dock sådana be- stämmelser som avses i 5 kap. 7 a–c §§ införas i detaljplanen för att underlätta genomförandet och för att precisera bebyggelsens utform- ning för fastigheter som behöver regleras i ett sammanhang om 1.syftet med detaljplanen inte motverkas, 2.bestämmelserna inte strider mot någon gällande planbestämmelse och 3.de endast avser kompletteringar till gällande bestämmelser. Efter genomförandetidens utgång får planen ändras eller upphävas utan att rättigheter som uppkommit genom planen beaktas. Om förlängning och förnyelse av genomförandetid finns be- stämmelser i 14 §. Om förlängning av tid för tillfällig markanvänd- ning finns bestämmelser i 15 §. Det föreslagna nya andra stycket innebär att planändring för att införa bestämmelser om bebyggelsens närmare utformning, fastig- hetsindelningen m.m. får göras även , under förutsättning dels att de nya bestämmelserna är förenliga med alla andra bestämmelser i detaljplanen, dels att det inte är fråga om att ändra nuvarande bestämmelser med samma syfte. Bestäm- melsen har huvudsakligen behandlats i avsnitt 7.6.3 men också be- rörts i avsnitt 9.5.3. För begränsade områden som inte omfattas av detaljplan kan om- rådesbestämmelser antas. Med områdesbestämmelser får regleras 1.i vad mån åtgärder kräver lov enligt 8 kap. 4 eller 5 §, 2.placering, utformning och utförande av byggnader, andra an- läggningar och tomter, varvid får meddelas –varsamhetsbestämmelser för att precisera kraven i 2 kap. 5 § andra stycket, –skyddsbestämmelser för byggnader som avses i 2 kap. 5 § tredje stycket och för tomter som är särskilt värdefulla från hi- storisk, kulturhistorisk eller konstnärlig synpunkt, –rivningsförbud för byggnader som avses i 2 kap. 5 § tredje stycket, –sådana bestämmelser i fråga om andra ändringar av byggna- der än tillbyggnader som får utfärdas med stöd av föreskrifter enligt 21 § lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., –bestämmelser avseende vegetation samt markytans utform- ning och höjdläge inom sådana områden som avses i 8 kap. 9 § tredje stycket, –bestämmelser avseende skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen, 3.användning och utformning av allmänna platser, varvid får meddelas skyddsbestämmelser för sådana platser som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk eller konstnärlig syn- punkt, 4.exploateringssamverkan enligt 6 kap. 2 §. Motiv för förslaget har redovisats i avsnitten 8.3.1–8.3.6. Förslaget innebär att områdesbestämmelserna primärt har två användnings- områden, dels att variera lovplikten och dels reglera byggnaders utformning i den befintliga bebyggelsen. Det nuvarande kravet på att områdesbestämmelser ska tillgodose riksintressen eller syften med översiktsplanen tas bort. Däremot föreslås att krav på program även för områdesbestämmelser införs i 5 kap. 18 § om det aktuella områdets planerade utveckling och samband med omgivningen inte framgår av översiktsplanen, se nedan. Förslaget innebär vidare att användningsområdet för områdes- bestämmelser begränsas, men utvidgas användningsområ- det genom att kommunernas behov av att reglera bygglovspliktens omfattning troligen kommer att öka genom slopandet av vissa undantag från lovplikten. Möjligheten att genom områdesbestäm- melser reglera grunddragen i markanvändningen tas bort liksom möjligheten att anta områdesbestämmelser för att reglera storleken på fritidshus. Detaljplanen skall grundas på ett program som redovisar planens mål och samband med omgivningen, såväl inom kommunen som i berörda kommuner, om detta inte framgår av översiktsplanen. Pro- gram för detaljplan behöver inte upprättas om det är onödigt. När detaljplanen upprättas skall bestämmelserna i 6 kap. 11–18 och 22 §§ tillämpas, om planen kan antas medföra en sådan miljöpåverkan som avses i 6 kap. 11 § . Oavsett vad som följer av andra stycket skall en miljökonse- kvensbeskrivning upprättas, om detaljplanen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i an- språk för 2.köpcentrum, parkeringsanläggning eller annat projekt för sam- manhållen bebyggelse, 3.skidbacke, skidlift eller linbana med tillhörande anläggningar, 4.hamn för fritidsbåtar, 5.hotellkomplex eller fritidsby med tillhörande anläggningar, utanför sammanhållen bebyggelse, Om en miljökonsekvensbeskrivning skall upprättas enligt tredje stycket skall bestämmelserna i 6 kap. 6 § och 7 § första och andra styckena om samråd respektive miljökonsekvensbe- skrivningens innehåll tillämpas. När planen har antagits skall infor- mation om detta lämnas till den myndighet som avses i 6 kap. 8 § andra stycket tredje meningen Här föreslås ett förtydligande av vad programmet ska innehålla samt att det kan ersättas av översiktsplan. Det är i relation till pro- grammets syfte som en bedömning får ske om programmet kan anses obehövligt eller inte. Se även avsnitt 7.7.3. Syftet med samråd är att förbättra beslutsunderlaget och att ge möjlighet till insyn och påverkan. Under samråden skall kommu- nen redovisa planeringsunderlag av betydelse och de viktigaste följ- derna av förslaget skall redovisas i en genomförandebeskrivning en- ligt 6 kap. 1 §. När det finns program eller miljökonsekvensbe- skrivning, skall även dessa redovisas. Vid samråd om ett förslag till detaljplan skall motiven till förslaget redovisas. De synpunkter som har framförts vid samråden samt kommenta- rer och förslag med anledning av synpunkterna får redovisas i en gemensam samrådsredogörelse. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 9.3.3. Ändringen följer av förslaget i kapitel 9 att konsekvenserna av detaljplanen samt hur den skall genomföras tydligt ska redovisas redan vid samrådet. I andra stycket klargörs att synpunkter från samråd avseende miljökonsekvensbeskrivningen och samrådet rö- rande programmet eller förslaget till detaljplan ska kunna redovisas i en gemensam samrådsredogörelse. Utgångspunkten är dock att redovisningarna sker i skilda dokument för att skapa förutsätt- ningar att hålla isär miljökonsekvensbeskrivningen från planlägg- ningen i övrigt. Som framgår av kommentaren till ändringen i 6 kap. 1 § innebär inte kravet på en genomförandebeskrivning att redovisningen måste ske i en särskild handling. Genomförandebeskrivningen kan vara en del i planhandlingen. Kungörelse om utställningen av planförslaget skall före utställ- ningstidens början anslås på kommunens anslagstavla och införas i ortstidning. Av kungörelsen skall framgå 1.var planområdet ligger, 2.om förslaget avviker från översiktsplanen, 3.vilken mark eller särskild rätt till mark som till följd av planens antagande kan komma att tas i anspråk enligt 6 kap. 17 och 19 §§, 4.var utställningen äger rum, 5.inom vilken tid, på vilket sätt och till vem synpunkter på försla- get skall lämnas, 6.att den som inte senast framfört syn- punkter på förslaget enligt 13 kap. 5 § kan förlora rätten att överklaga beslut att anta planen. För kungörandet skall gälla vad som är föreskrivet i lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Ett exemplar av förslaget med en planbeskrivning enligt 26 §, en genomförandebeskrivning enligt 6 kap. 1 § och samrådsredogörel- sen skall, innan förslaget ställs ut, sändas till . Ändringen i första meningen i första stycket innebär att det inte längre ska krävas att kungörelsen sker före utställningen och motiveras liksom när det gäller kungörelse inför utställning av översiktsplan av en strävan att undanröja praktiska olägenheter (se avsnitt 7.7.3). Ändringen i första stycket 3 är en konsekvens av att den sär- skilda ersättningsregel som finns i 6 kap. 18 § föreslås slopad (se avsnitt 9.6.3). skall planförslaget åtföljas av 1.planbeskrivningen och genomförandebeskrivningen, 3.program för planen, miljökonsekvensbeskrivning, grundkarta och fastighetsförteckning, om sådana handlingar har upprättats, 4.annat planeringsunderlag som kommunen anser vara av bety- delse för en bedömning av förslaget. I planbeskrivningen skall redovisas planeringsförutsättningarna, planens syfte och de överväganden som har lagts till grund för pla- nens utformning med hänsyn till motstående intressen och planens konsekvenser. Om planförslaget avviker från översiktsplanen, skall avvikelsen och skälen till denna redovisas i beskrivningen. Vidare skall de överväganden som legat till grund för omfattningen av kra- vet på bygglov inom planområdet redovisas. Beskrivningen skall åtföljas av illustrationsmaterial, om det inte är uppenbart onödigt. Annat tillgängligt material som belyser förslagets innebörd, bör också ställas ut. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.8.3. Syftet med förslaget är lägga grunden för en tydligare redovisning av de motiv och övervä- ganden som gjorts under planeringen, bland annat med hänsyn till synpunkter under samrådet samt, om planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, miljökonsekvensbeskrivningen om den framgår av en särskild handling. De erfarenheter av tillämpningen av reglerna för miljökonsekvensbeskrivningar, som infördes och som därefter har förändrats och kompletterats , visar att slutsatserna av dessa sällan redovisas i planbe- skrivningen och att det generellt sett saknas information om huru- vida miljökonsekvensbeskrivningen har påverkat planutform- ningen. För såväl kommunens beslutsfattare som berörda sakägare och allmänheten är det angeläget att skälen till planens utformning i dessa avseenden redovisas. En tydligare beskrivning som redovisar skilda motiv och överväganden kan också underlätta förståelsen och tillämpningen av planen vid efterföljande beslut, inte minst vid bygglovsprövningen. Om ett förslag till detaljplan har tydligt stöd i översiktplan samt är förenligt med granskningsyttrande behöver samråd en- ligt 20–21 §§ inte ske. Om ett förslag som avses i första stycket enbart gäller en verksamhet som skall tillståndsprövas enligt 9 kap. 6 § får utställ- ningen om planförslaget samordnas med utfärdandet av kungörelse med anledning av ansökan om tillstånd, varvid andra handlingar än planbeskrivning och genomförandebeskrivning som enligt 26 § skall åtfölja förslaget vid utställningen får ersättas med hänvisning till handlingarna i tillståndsärendet. Om bestämmelserna i första och andra stycket tillämpats skall ut- låtandet enligt 27 § efter utställningstiden även behandla skriftliga synpunkter som lämnats i tillståndsärendet. Om bestämmelserna i första och andra stycket tillämpats får endast en sådan detaljplan antas som överensstämmer med ett tillstånd enligt för berörd verksamhet. Om detaljplanen antas innan till- stånd lämnats gäller antagandet under förutsättning att beslut om till- stånd som överensstämmer med planen vinner laga kraft. Paragrafen är ny. Här införs i första stycket en möjlighet att för- enkla detaljplaneprocessen om innehållet redan diskuterats och samrådet därmed redan har genomförts i samband med en över- siktsplan. Det är här angeläget att betona att möjligheten att slopa samrådet vid detaljplanläggningen endast kan utnyttjas i de fall samrådet i översiktsplanen har avsett samma frågor som detaljpla- nen behandlar och att samrådet om översiktsplanen ligger ganska nära i tiden. Tidssambandet är viktigt för att garantera att i princip samma intressenter deltagit i översiktsplanens samråd som skulle delta i detaljplanens samråd. Motiven till detta stycke framgår av avsnitt 7.7.3. Bakgrunden till bestämmelserna i andra, tredje och fjärde styck- ena har redovisats i avsnitt 11.2.12. Syftet är att upprättandet och antagandet av en detaljplan, som krävs för en sådan miljöfarlig verksamhet som också tillståndsprövas enligt , ska kunna förenklas och samordnas med tillståndsprövningen om kommunen bedömer detta som önskvärt. En förutsättning är att syftet med planen endast är att skapa de planmässiga förutsättning- arna för genomförandet av den utbyggnad som miljöbalkspröv- ningen avser. Om kommunen avser att i planen också reglera andra frågor får vanliga regler tillämpas. Av andra stycket framgår att i den aktuella situationen kan sam- råd underlåtas och utställningsförfarandet samordnas med miljö- balksprövningen dels tidsmässigt, dels genom att handlingarna i miljöbalksärendet delvis kan ersätta de handlingar som normalt ska åtfölja ett planförslag. Särskilda plan- och genomförandebeskriv- ningar krävs dock alltid. Genom kravet på stöd i översiktsplan sä- kerställs att de övergripande planmässiga överväganden som bör föregå en etablering av miljöfarlig verksamhet av avsett slag ska ha skett. Att också synpunkter från berörda sakägare måste behandlas i planärendet framgår bl.a. av kravet i tredje stycket att utställnings- utlåtandet också ska ta upp synpunkter som lämnats med anledning av kungörelsen i tillståndsärendet. Av 16 kap. 4 § framgår att tillstånd till miljöfarlig verksamhet inte får strida mot detaljplan. I de fall plan eller plan- ändring krävs för att verksamheten ska kunna komma till stånd kan det därför vara lämpligt att planantagandet sker innan tillstånds- ärendet enligt avgörs. Eftersom det förenklade plan- förfarandet i dessa fall förutsätter att samma fråga som planen be- handlar också prövas och kan godkännas enligt bör ett sådant planantagande vara villkorat med att också tillstånd enligt balken lämnas. I stället för vad som föreskrivs i 18 §, 20 §, 21 § andra stycket samt 22–27 §§ får bestämmelserna i andra stycket tillämpas (enkelt planförfarande), om förslaget till detaljplan inte kräver en miljökon- sekvensbeskrivning enligt 5 kap. 18 §, saknar intresse för en bredare allmänhet samt är förenligt med översiktsplanen och granskningsyttrande enligt 4 kap. 9 §. Vid enkelt planförfarande skall och de som anges i 25 § första stycket beredas tillfälle till samråd. När förslag till de- taljplan därefter föreligger skall de underrättas om detta och, om de inte godkänner förslaget, ha tillfälle att skriftligen lämna synpunkter på förslaget. Denna tid kan förkortas om alla berörda är ense om det. En sammanställning av inkomna synpunkter och förslag med anledning av dem skall redovisas i ett särskilt utlåtande som skall fogas till handlingarna i ärendet. I paragrafen föreslås en justering för att klarlägga att enkelt plan- förfarande ska kunna användas även i de fall allmänheten är berörd i ringa grad. Vidare tydliggörs att enkelt planförfarande inte ska kunna tillämpas om förslaget till detaljplan kräver en miljökonse- kvensbeskrivning enligt 5 kap. 18 §. Se i övrigt motiv i avsnitt 7.7.3. Bestämmelserna i 18 § om program och i 19 § om fastighetsförteck- ning samt bestämmelserna i 20–31 §§ skall tillämpas när områdes- bestämmelser antas, ändras eller upphävs. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.3.6 och 8.3.7. Motsvarande krav på program som gäller för detaljplan ska gälla för områdesbe- stämmelser. I detta sammanhang kan nämnas att det finns möjlig- het att inom PBL:s ram variera förfarandet med hänsyn till planför- slagets innebörd m.m. och att t.ex. underrättelseförfarandet om utställning av planförslaget kan avvägas med hänsyn till ändamålet med underrättelsen. När områdesbestämmelser endast medför ut- ökade rättigheter för fastighetsägare i form av att bygglovsplikten begränsas, kan det t.ex. vara lämpligt att med stöd av 5 kap. 25 § tredje stycket använda sig av endast kungörelsedelgivning. Be- stämmelsen i 19 § om att det ska finnas en fastighetsförteckning ger även utrymme för att i undantagsfall utesluta fastighetsförteck- ningen. Kravet på fastighetsförteckning infördes i PBL under riks- dagsbehandlingen för att undanröja tveksamhet i frågan om huru- vida områdesbestämmelser är förenliga med regeringsformen. Beslut att anta, ändra eller upphäva detaljplan eller områdesbe- stämmelser gäller först sedan beslutet vunnit laga kraft eller får genomföras efter förordnande enligt 13 kap. 8 § andra stycket. får dock förordna att ett beslut om ändring av detaljplan i fråga som avses i 7 c § och som fattas efter tillämpning av reglerna om enkelt planförfarande får genomföras trots att beslutet inte vunnit laga kraft, om en ägare av en fastighet som omfattas av planen begär det och samtliga som berörs av beslutet skriftligen godkänt det förslag som ligger till grund för beslutet. I ett beslut om att upphäva detaljplan får införas ett villkor om att beslutet inte vinner laga kraft förrän ett visst beslut om att anta en detaljplan eller områdesbestämmelser vinner laga kraft. Ändringen i andra stycket följer av förslaget att avskaffa fastighets- planen som en särskild planform och att motsvarande bestämmel- ser i stället skall kunna utgöra bestämmelser i detaljplanen. Motsva- rar i huvudsak 6 kap. 15 § (se avsnitt 9.5.3). Ändringen i tredje stycket innebär att det ska vara möjligt att villkora lagakraftvinnandet med att en ny detaljplan eller områdes- bestämmelser ska vinna laga kraft för att man inte ska riskera att hamna i ett oreglerat tillstånd till följd av att den nya planen eller områdesbestämmelserna överklagas men inte beslutet om upphä- vande. Motiven till ändringen framgår av avsnitt 7.10.3. Av 8 kap. 11, 16 och 18 §§ följer att bygglov, rivningslov och marklov inte får meddelas i strid mot detaljplan eller områdesbe- stämmelser i vidare mån än som sägs där.