sou · GTB391d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Till skillnad från de kulturhistoriska muse- ernas samlingar, som ibland anklagas för att ge en alltför glättad bild av samhället – en mainstreem-bild som bortser från det annorlunda och historiens mörka sidor – så innehåller de statliga arkiven oftast mer information om det eller dem som avviker. När det gäller personarkiven som förvaras i är det annorlunda. Här domineras samlingen av information om den typiske arkivpersonen – male, white, straight and dead – som man säger i . Här behövs riktade insamlingsinsatser för att ge bredare perspektiv. Mångfalden finns i våra arkiv, men för att arkiven ska bli till- gängliga för alla, både digitalt och analogt, krävs aktiva insatser över . De små resurser som står till buds när det gäller att tillgängliggöra våra samlingar och bedriva en kraftfull och mål- inriktad arkivpedagogisk verksamhet, medför att stora mängder information ligger dolda för skaran av oinvigda. Vid i har vi dock på olika sätt försökt lyfta fram den historiska information vi för- fogar över, vilken såväl omfattar som angår alla grupper i samhället. I vår föredrags- och workshopserie försöker vi ha ett varierat utbud. Genom programpunkter som bakom kulisserna, Arkivens Dag, introduktionskurser osv. försöker vi nå ut till nya grupper i samhället. Tillsammans med i erbjuds skolorna olika former av program och studiematerial till hemlån. Arkivet har också inbjudit invandrarföreningar till studiebesök, och kommer att ha en introduktionstext på sydsamiska på hemsidan. Arbetet på den inslagna vägen kommer att fortsätta under : Arbetet med att etablera en samisk referensgrupp för arkivfrågor går vidare. I samarbete med i produceras en nätutställning med samiskt tema. och bedriver som en del i det utåtriktade arbetet, vilket nämnts ovan, en programverksamhet med föreläsningar, workshops, utställningar osv. kommer teman som samer, judiska kolonin i , finn- bygderna m.m. att tas upp. Det samarbete som inletts med Mångkulturellt nätverk – nu Mångkulturföreningarna i , och kommuner – kommer att fortsätta . Samarbetet med i kring skolmaterial om Andra fortsätter. Arbetet med inom ramen för för kulturarvs- pedagogik går vidare och utvecklas. Denna sammanställning inkluderar de delar av den planerade verk- samheten som berör området etnicitet och religion eller annan trosuppfattning. Sammanställningen av aktiviteter och verksamhet är således delvis preliminär - då planering ej är slutförd för alla projekt och budgeten inte heller är klar. Det pågår även andra satsningar och aktiviteter inom till exempel utbildning och forskning som inte redovisas här. Viktiga och samlande delar för universitets mång- faldsarbete är mångfalds- och likabehandlingsplanen LiU för lika villkor 2006 och nya organisation för arbetet med lika villkor. Planen arbetas fram och beräknas vara klar . Vi redovisar denna organisation nedan samt en lista på planerade aktiviteter har fattat beslut om en ny organisation för arbetet med lika villkor (mångfalds- och likabehandlingsarbetet, inklusive jämställdhetsarbetet). Den nya organisationen kommer att gälla –2006 och innebär en större samord- ning av arbetet med att förebygga och motverka diskriminering av anställda och studenter p.g.a. etnicitet, funktionshinder, kön, religion/annan trosuppfattning eller sexuell läggning. Den nya organisationen innebär även stärkt samarbete mellan LiU:s syste- matiska arbetsmiljöarbete och arbetet med lika villkor. Den strategigrupp som kommer att driva LiU:s arbete med lika villkor (Strategigrupp för lika villkor) kommer att bestå av repre- sentanter för fakulteter eller motsvarande, kårrepresentanter, vice rektor för kvalitets-, student- och mångfaldsfrågor, sakkunniga för respektive diskrimineringsgrund samt två koordinatorer för Lika villkor. Strategigruppen är tänkt att främst arbeta proaktivt och preventivt för såväl lagstadgade diskrimineringsgrunder som övrig kränkande särbehandling. Gruppen föreslås ta fram strategier för hela , utforma och följa upp lagstadgade åtgärdsplaner samt samordna planerna så långt det är möjligt. Vidare har strategigruppen till ansvar att samordna såväl arbets- tagar- och studentperspektivet som arbetet med de olika diskrimi- neringsgrunderna. Koordinatorerna för lika villkor har i uppgift att driva frågor för Lika villkor i organisationen, vara rådgivande i individärenden och gentemot institutioner/arbetsenheter samt att ansvara för arbetet med de lagstadgade åtgärdsplaner som finns. Fyra arbetsgrupper kommer att vara kopplade till strategi- gruppen – en för varje diskrimineringsgrund. En koordinator är med i varje grupp och tanken är att grupperna ska fungera som drivkraft i utvecklingsarbetet inom respektive område samt initiera insatser eller projekt. Sammansättningen i arbetsgrupperna varierar, ambitionen är att alla grupper ska innehålla forskarkompetens inom ämnet. Processutvärdering av genomförande av ett collegeår på institutionen för tvärvetenskaplig utbildning och forskning (ITUF). är ytterst att besvara frågan om denna typ av satsning leder fram till breddad Delfinansiering av ett akademikerspår som har som syfte att medverka till att skapa en allsidig rekrytering till högre studier samt att medverka till en effektivare introduktion av nyanlända utländska akademiker till fortsatta Strategisk annonsering inför antagning Kartläggning av studenternas upplevelse av mottagning, tillgänglighet & Mångfaldsplaner för program – aktivt stöd i utbildningsprogrammens arbete med att upprätta mångfaldsplaner Mentorprogram på lärarprogrammet i – Växa i . för att få elever inspirerade att söka högre utbildning och för studenterna att få ta del av en ungdoms livsvillkor – dvs. en ömsesidig nytta. Information till studenter (diverse målgrupper) om mångfald och lagen om likabehandling genom utbildnings- och informationsinsatser (seminarier, föreläsningar & utbildning) Information till anställda (diverse målgrupper) om mångfald och rätten till likabehandling genom utbildnings- och informationsinsatser (föredrag, seminarier, föreläsningar, del av personalutbildningar & kurser) Utveckling av en ny hemsida LiU för lika villkor där det bland annat kommer att finnas uppdaterad information om alla diskrimineringsgrunder, lagar, projekt och satsningar och kalendarium Medverkan i ett regionalt utvecklingsprojekt kring ökad etnisk mångfald i På öppnar vi . Utställningslokal är tre rum i bottenvåning. I utställningen visas ett femtiotal föremål från olika utom- europeiska kulturer i samspel med kartor och böcker, som beskri- ver deras ursprungliga hemländer. Det handlar till stor del om föremål som funnits i samlingar sedan det byggdes . Utställningen lyfter särskilt fram några föremål som tycks vara unika i världen och de äldsta daterbara i sitt slag. Hit hör en häng- matta från Orinoco-området i , en kajak från och några föremål, som troligen tillhört Lenape-folket, en ursprungsbefolkning i , som hade handelsförbind- elser med kolonin i . Förvaringen på – i dolda rum och utan större intresse från omvärlden – gör att dessa kulturskatter är i mycket gott skick. Utställningen kommer att dokumenteras i en katalog. Den kommer också att presenteras på vår hemsida. Utställningslokalen kommer att vara bemannad med visningspersonal, som kan svara på frågor och delta i samtal kring föremålen. Vi hoppas att både experter och besökare skall reagera på detta relativt okända bestånd i våra samlingar och därmed tillföra nya kunskaper. Utställningstid: 13/5 – 5/11 2006 De arrangemang som vi kommer att genomföra planerar vi som en del av vår ordinarie programverksamhet. Programverksamheten planeras under kommande höst och ett färdigt program föreligger . På samma sätt planeras under kommande vår och ett program för de aktiviteterna finns tillgängligt . kan inte precisera verksam- heten med anledning av Mångkulturåret närmare än så. Vi ber således att få återkomma med närmare information. Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under Efter kontakter med flera av fakulteter och områden, såsom det humanistiska-teologiska, det samhällsvetenskapliga, de konstnärliga högskolorna i samt universitets museer och arkiv ber vi att få redovisa följande. och antikens historia har för avsikt att arrangera ett ämnesövergripande semi- narium med diskussioner och offentliga föreläsningar om Mång- kulturella miljöer i det förflutna. Exempel kommer att väljas såväl från antiken med dess kosmopolitiska storstäder som från norra /Sydskandinaviens handelsplatser . planerar att eventuellt knyta ett av institutionens Öppet hus till Mångkulturåret. planerar att göra årets skolresa till i samarbete med i . Besöket kommer att ligga till grund för ett projekt som kommer att ha anknytning till mångkultur. Vidare kommer ha ett återkommande tema om som mångkulturell stad i sina olika projekt. Dessutom kommer i sitt jäm- ställdhetsarbete vidga diskussionen kring genusperspektivet till att gälla andra maktstrukturer kopplat till etnicitet och social tillhörig- het, genom olika medvetandegörande seminarier och kurser. Skissernas Museum kommer att anordna nya bas- utställningar med konst från, förutom , även bl.a. , och . ber om att få återkomma med mer detaljerad redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter . Vad är det för riktningar och teman som präglar svensk samtids- konst? Utställning inklusive seminarier: – . Omfattar verk av ett 80-tal konstnärer med anknytning till . Seminarieserie med utgångspunkt i mångkultur Arbetsnamn: Is Multiculture ? Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter under Idéer som ventilerats i programutskottets ordinarie sammanträden . Dessa kommer inte att beslutas förrän myndig- hetens ekonomiska och personella resurser klarlagts . Seminarier med gäster från olika kompetensområden (språk, social- och kulturantropologi, kommunikation, historia). Ämnen för seminarier är f.n. nudefinition av mångkultur; fenomenen nation- alism, -kolonialism- globalisering; teorierna om den ; att nå nya grupper; tolkning- tolkningsföreträde- förståelse; transkultur- ell bildförståelse, konsthistoriska rötter. Fortsatt arbete med skolor i olika områden. Utveckling av formen i . Månadens huvudverk, ett konstverk specialpresenteras, från jan–dec, varje objekt har en relation till ett annat lands konst och har antingen ursprung i ett annat land eller har tillkommit som en kulturell kommentar eller hänvisning till en annan kultur. Objekt gällande , , norra och sydvästra har föreslagits. (u) En utställning om förknippning – begrepp, design och nationell identitet. Datum: t.o.m. . Att sälja svensk identitet En konferens om svenska företag och design i andra länder. Fyra konstvetare om konstnärsidentiteter genom historien och över gränserna – Den vandrande, den nationelle, den moderne och den globale konstnären. Tillgänglighetsprojekt inom pedagogik och marknadsföring enligt VP Fortsatt marknadsföringsarbete med förnyelse av språk- och kommunikationsformer. Plats för aktiviteter: verksamhetsområde är naturhistoria och har ämnesmässigt ingen koppling till mångkultur. Naturen känner inte sådana begrepp. Naturen utgör grunden för kulturella yttringar och företeelser och det är inom det området vi planerar aktiviteter. Det finns nya ämnesöverskridande teorier inom exempelvis biokultur, kultu- rell och språklig mångfald samt kopplingen till biologisk mångfald. har prioriterat biologisk mångfald i sin forskningsverksamhet. Språkmångfalden framstår allt tydligare som en av den biologiska mångfaldens viktiga delar och ett markant forskningsintresse riktas mot det faktum att de geografiska områden med det största antalet hotade arter är tillika de där det största antalet hotade språk förekommer. ser nu på möjligheten att fördjupa sitt engagemang i internationella samarbetsprojekt inom området biokulturell mångfald. Som en av aktiviteterna under Mångkultur- planerar museet att söka nå ut med den typen av infor- mation och kunskap till berörda minoritets- och övriga invandrade språkgrupper i . har haft en framträdande roll i utvecklingen av den internationaliserade toppdomänen punkt- museum. I den kommer mångkulturella aspekter att förevisas med särskild inriktning på den biokulturella mångfalden. Människor från andra delar av världen med andra naturförutsätt- ningar och försörjningssystem har med sig sina synsätt och värde- ringar på naturen till det nya landet, dess organismer och utveck- ling. Gränssnittet med våra egna uppfattningar och hur de olika synsätten kan förstås och överbryggas kan vara ett intressant område att fördjupa oss i. Som exempel kan nämnas en idé om Naturvägledning för invandrargrupper. är rikt på både grönska, vatten och kultur! En betyd- ande del av befolkning är invandrare från när och fjär- ran, med olika relation till och kunskap om naturen. Vi vet att många vuxna invandrare upplever naturen som hotfull och farlig, känslor som kan överföras till de unga, oavsett etniskt ursprung, som med minskad närhet till naturen får allt svårare att förstå sammanhang som ekosystem och kretslopp. Vi vet också att positiva naturupplevelser i tidig ålder påverkar den vuxna individ- ens värderingar och möjligheter att förstå miljöproblematiken. Därför är det viktigt att kunna erbjuda stadens alla invånare en bättre kunskap om stockholmsnaturen. I samarbete med Stadsdelsförvaltningarna och Naturskolorna på i norra har flera informationsinsatser genomförts längs områdets vattendrag . Dessa har genomförts som guidade utflykter till där barn och ungdomar, samt deras föräldrar, från de närliggande invandrartäta stadsdelarna – fått bekanta sig närmare med vattnet och dess djurliv. Museet har också för avsikt att genomföra seminarier, program- och skolaktiviteter med utgångspunkt från Mångkulturårets inten- tioner men med vår specifika inriktning och tolkning varav några idéer presenterats ovan. Omfattning och ämnesval avgörs under höstens budget- och verksamhetsplanering. Redovisning av planerade aktiviteter och verksamheter är – som nationellt museum för kulturhistoria och etnologi allt sedan grundandet en central institution i . Museet kan definieras som en ABM-institution som både förvaltar kunskap och producerar ny kunskap, såväl utifrån de äldre samlingarna som utifrån en fortlöpande insamling, doku- mentation och forskning. Museet gör kunskapen tillgänglig genom framförallt utställningar, publikationer, seminarier och föreläs- ningar samt direkt service och kontakter med forskare och andra besökare. Långsiktigt internt arbete att omsätta begreppen i en praktik Museets uppdrag har alltid varit att dokumentera kulturella uttryck och variationer och rum, vilket också kommit till uttryck i museets utåtriktade verksamhet. Det finns emellertid anledning att skärpa medvetenheten och uttrycken. När mångfald och mång- kultur accepteras som en kvalitet, som en demokratisk aspekt på verksamheten, blir orden inte bara pliktskyldiga mantran utan omsätts i en praktik, så att alla i museets olika verksamheter tänker brett, tänker mångfald – och då inte bara etnisk utan även mångfald relaterad till kön, sexualitet, religion, generation och klass. Särskilt ska framhållas vikten av att inte bara fokusera de andra utan också integrera det svenska som en aspekt bland flera, dvs. tänka interkulturellt, i termer av kulturmöten. Utställningar, peda- gogik, program, dokumentation och insamling – alla verksamheter bör stämmas av ur mångfalds/kulturmötesperspektiv. När 2003 inrättade en intendentstjänst med syfte att bygga upp en samlad kompetens i frågor rörande natio- nella minoriteter, mångfald och kulturmöten var det ett sätt att långsiktigt placera frågor rörande minoriteter, mångfald och kulturmöten på dagordningen. Museet prioriterar därför att fort- sätta den långsiktiga förändringen som inletts framför att satsa på mer synliga och tillfälliga insatser just . Mångkultur- och mångfaldsaspekter finns ofta med i museets utställningar, vilket speglas i nedanstående sammanställning av aktuella projekt. En utvecklad problematisering kommer till uttryck i det pågående arbetet med , som ska stå klar . Utställningar 2006 som berör mångfald En utställning med teckningar av samen, tecknaren och författaren (1872 1951). Med sin skarpa iakttagelse- förmåga dokumenterade Skum de renskötande samernas nomadliv. Hans styrka ligger i att han själv levt det liv han skildrat. Skum ville att hans bilder för kommande generationer skulle vara en källa till kunskap om samelivet. Norrmän och svenskar visas 28 oktober 2005-1 maj 2006. Det är unionen mellan och upplöstes. Utställ- ningen, gemensamt producerad av och Norsk Folkemuseum i , berättar om förhållandet mellan norrmän och svenskar . Med utgångspunkt i nationella lik- heter och skillnader tar utställningen upp våra föreställningar om varandra och synen på oss själva. Mössa av och på – . En liten utställ- ning med och om huvudbonader, som tar utgångspunkt i hur det ser ut och drar trådarna bakåt. Hur speglar huvudbonaden samhällets skiktningar – socialt, religiöst, politiskt, åldersmässigt, manligt och kvinnligt? Vad kommuniceras med huvudbonaden? Inför utställningen har intervjuer genomförts bland annat med muslimer som bär kalott och slöja. Museet avser att i samband med utställningen förvärva nutida huvudbonader från olika befolknings- grupper för att komplettera samlingarna. Röster i – . En vand- ringsutställning, producerad av , om språk och litteratur i gränszoner. Om skärningspunkten mellan språk, litte- ratur och identitet. Tolv författare presenteras, som alla bryter mot det som traditionellt brukar betraktas som typiskt skandinaviskt. Sommarslöjd har mångkultur som tema. Slöjdarstipendiet 2005 gick till student- erna på fördjupningsåren vid Sätergläntan, hemslöjdens kursgård. Efter studier i och kommer studenterna att resa till för att inspireras av rysk folk- konst och möten med ryska slöjdare. Syftet är att de i mötet med ett annat lands kulturarv ska lära sig analysera det egna. ta fram prototyper/produkter som ger en ny och oväntad dimen- sion till den svenska traditionella slöjden och hantverket. Resul- taten presenteras på utställningen. Spår av en befolkning – . En fotoutställning med bilder av , som fick KW 2004. har tagit hundratals porträtt av människor som genom grupptillhörigheter tillsammans utgör ett land och dess befolkning. Gemenskapen kan baseras på bland annat kön, ålder, etnicitet, religion, arbete, ekonomi eller ideologi. Hur talar de avbildade verkligheterna till våra myter om dem? Ett femtiotal fotografier visas i utställningen. visar museet ett föremål ur sam- lingarna i en särskild monter och på hemsidan. kommer Månadens föremål att ha ett mångkulturellt tema, bland annat med föremål kopplade till etniska minoriteter i . Dokumentära bilder av den samiska befolkningen . , en av de tidigaste dokumentär- och reportagefotograferna, deltog som fotograf i sin makes, , etnologiska expeditioner i . Fotografierna förmedlar den tidens syn på etniska mino- riteter och bidrar till kunskapen om hur vår bild av och det svenska har formats. – research och utarbetande av synopsis för kommande utställning (2007) om en urbefolknings identitet, historia och framtid. Från de svenska nationella minoriteterna finns stora sam- lingar i , särskilt vad avser samerna. Genom att visa och diskutera detta material vill museet bidra till dagens debatt om minoriteters och urbefolkningars rättigheter, representation och identitet i majoritetssamhället. Mångfaldsfrågorna är en övergripande inriktning på förmedlingssektionens verksamhet med aktiva insatser för att etablera kontakt med skolor, förskolor och vuxna som inte har brukat besöka museet. Aspekten är aktuell i museets skolverk- samhet. Vad är folkkonst för dig? anslutning till museets utställning Folk- konst startar skolprogrammet Vad är folkkonst för dig? , med avsikt att fortsätta . , där alla elever har invandrarbakgrund, kommer att foto- grafera vad de tycker är folkkonst i sitt hem. Vid ett besök i utställningen får eleverna fundera kring begreppet folkkonst och välja ett föremål att rita av och skriva en berättelse kring. Vilka lik- heter och skillnader finns mellan det egna hemmets folkkonst och den som visas på museet? Projektet resulterar i en miniutställning med foton, teckningar och text i direkt anslutning till den stora utställningen på . Barnens föräldrar bjuds också in för att komma och titta på utställningen. Projektet är ett samarbete med i . Emigration i Lekstugan. I Lekstugan kan nutidsbarn med hjälp av lek och fantasi förflytta sig . Där kan också grupper delta i populära Tidsresor, som leds av museipeda- goger. utökas Tidsresorna med ett program om emigration. Där kan mellanstadiebarn samlas i ett rollspel kring emigrationen från då många svenskar var i samma situation som dagens invandrare. Programmet väcker många tankar och frågor, och en del barn kommer att känna igen sig. Med utgångspunkt från tidsresan kan klassen arbeta vidare med de här frågorna i sin egen skolmiljö. Svenska för invandrare (SFI). Många sfi-lärare använder bas- utställningarna i sin undervisning . Museet vill förbättra mottagandet genom att lära mer om hur vi kan möta dessa grupper och hur de kan få ut mer av museet. På olika nivåer kommer för- medlingssektionen att arbeta med detta . Övriga program i anslutning till utställningar och publikationer Slöjd och hantverk. Programverksamhet med fokus på mångkultur- ell slöjd, hantverk och design planeras i anslutning till utställning- arna Folkkonst och Sommarslöjd. Många besökare till Folkkonst säger det ser inte svenskt ut och slöjdens och folkkonstens olika rötter är en mycket lämplig utgångspunkt för tematisk program- verksamhet. Det blir ett brett utbud från demonstrationer, vis- ningar och andra öppna evenemang till workshops och semina- rier/konferenser för särskilt inbjudna betalande deltagare. årsbok, , kommer 2006 att handla om dans, även ur ett mångkulturellt perspektiv. Förslag finns där- för att jobba med dans som tema för olika programpunkter under Kombineras eventuellt med hantverk och musik, i anslutning till Sommarslöjd och Folkkonst. Insamling, dokumentation och forskning Avgörande för den framtida bilden av mångkultur är den insamling och dokumentation som genomförs. När kulturmötes- och mångfaldsaspekter lyfts fram aktualiseras diskussioner om vad museerna samlar in och dokumenterar och hur vi förhåller oss till de samhällsföreteelser och de människor vars liv och tankar vi skildrar. kommer vid föremålsförvärven 2006 lägga särskild tyngdpunkt på mångfalds/kulturmötesperspektiv. Museer och minoritetspolitik – inlåsning eller gränsöverskrid- ande, forskningsprojekt under utarbetande Religiösa rum för islam, dokumentationsprojekt tillsammans med och , slutförande /Identiteter, research och utarbetande av synopsis för kom- mande utställning (Se även Utställningar 2006) Ting och berättelser som upprör och berör, avslut- ande publikation från projektet med samma namn – en mångkulturell nationaldag? Dokumentations/kom- munikationsprojekt Kulturella identiteter mellan destabilisering och hållbarhet, övergripande paraplyprojekt vid museet samt delstudier, finansierade genom bidrag för ansvarsmuseernas forsknings- och utvecklingsanslag Museet har låtit praktikanter från univer- siteten arbeta med mångfaldsaspekter och bekanta sig med museets material utifrån detta perspektiv. Deras insatser har resulterat i att på Intranätet kunnat lägga ut praktikanternas rapporter om museets samlingar: Översikt av material rörande etniska och nationella minoriteter i , Översikt av material rörande romer/zigenare i samt Översikt av material rörande handikapp/funktionshinder i . Samverkan och externa samarbeten Museet verkar fortlöpande genom Samdok i dessa frågor, framför allt i Kulturmötesgruppen och poolerna för Samiskt liv och Samhälle och politik. Ett nummer av Samdoks tidskrift museer kommer 2006 att ha mångkultur som tema.