sou · GTB3105 · 2006-01-01 00:00:00 — Om man i den gruppen inkluderar företag som har högst nio anställda, uppgår andelen företag med få eller inga anställda till av det totala antalet företag. Mer än hälften av det totala antalet anställda finns i företag med 500 anställda eller fler, medan företag med högst nio anställda sysselsätter av det totala antalet anställda. Tabell 3.1 Antal och andel företag respektive anställda i olika storleksklasser, 2004 500 eller fler anställda Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. De redovisade branscherna som har en hög andel deltidssyssel- satta domineras genomgående av företag med få anställda (se tabell 3.2). med färre än 10 anställda är eller högre i samtliga branscher utom fyra stycken; det är dels branschen varuhus och butiker med brett sortiment, dels tre branscher där verksamhet dominerar. med få anställda är lägst i branschen , hem för vård eller boende. I den branschen finns verksamheter såsom och ålderdomshem för äldre personer, gruppboenden och service- lägenheter för funktionshindrade samt behandlingshem och gäst- hem för vuxna med missbruksproblem. Även förskolan har i jämförelse med övriga branscher en relativt liten andel företag med få anställda. Branscher med hög andel deltidssysselsatta Tabell 3.2 i 16 branscher redovisade i tre storleksklasser efter antal anställda, %, 2004 Varuhus och butiker med brett sortiment Detaljhandel, ej i butik Reparationsverkstäder för hushållsart. Utbildning, exkl. förskolan Hälso- och sjukvård, veterinärverksamhet , hem för vård och boende o.d. Sociala öppenvårdsenheter, socialkontor Intresseorganisationer, religiös verksamhet Rekreation, kultur och sport Annan service, förvärvsarbete i hushåll Källa: SCB:s Företagsregister, 2004. Anm. För enskilda branscher kan uppgifterna vara osäkra, se avsnitt 3.1. När det gäller andelen anställda i företag i olika storleksklasser är bilden mer varierad. I några av de redovisade branscherna arbetar mellan en fjärdedel och en tredjedel av de anställda i företag med högst 10 anställda. Det gäller specialbutiker, förskoleverksamhet, annan företagsservice, hotell- och restaurangbranschen samt branscher som avser intresseorganisationer och religiös verksamhet och rekreations-, kultur- och sportverksamhet. I branscherna annan serviceverksamhet och reparationsverkstäder m.m. arbetar ca hälften av de anställda i företag med högst 10 anställda, medan den andelen uppgår till i företag verksamma i jordbruks- näringen. Bland de övriga redovisade branscherna arbetar endast en liten andel av de anställda i företag med högst 10 anställda. Det gäller varuhus och butiker med brett sortiment, detaljhandeln, post- och teleföretag, utbildningsväsendet (exkl. förskolan), hälso- och sjukvården samt verksamheter som avser omsorg och sociala insatser. 4Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten 4.1HelaProjektet och AMS arbete AMS har intensifierat sina insatser för att minska deltidsarbetslösheten. Detta har skett utifrån uppdrag som formu- lerats av regeringen och i samarbete med länsarbetsnämnderna. Insatserna som inledningsvis riktades mot vissa yrkesgrupper inom vård och omsorg har utvidgats till att omfatta hela arbetsmarknaden. I regleringsbrevet angavs målet att halvera deltidsarbetslösheten bland vård- och omsorgspersonal. Uppdraget var en följd av förslag.1 Och i regleringsbrevet fick AMS i uppdrag bl.a. att identifiera och kartlägga arbetsgivare som har en stor andel deltidsanställda och som inte erbjuder utökad arbetstid till arbetstagare som önskar det. införde AMS förändrade riktlinjer för arbetsmarknads- utbildningar inom vård och omsorg. Sådana utbildningar skall genomföras endast om arbetsgivaren vidtar åtgärder för att minska deltidsarbetslösheten samt garanterar att deltagarna kan få anställning med önskad sysselsättningsgrad. Överläggningar hölls med landsting och kommuner för att informera om kommande förändringar i arbetsförmedlingarnas insatser. Och berörda fackliga organisationer informerades om vikten av samverkan för att få till stånd förändringar i arbetsorganisationen med målet att minska ofrivilligt deltidsarbete. infördes en intygsrutin för deltidsarbetslösa och timanställda sjuksköterskor, undersköterskor, sjukvårdsbiträden, vårdbiträden, skötare och vårdare inom omsorgsverksamhet. Intygsrutinen innebär att deltidsanställda som söker ytterligare arbete måste hos arbetsförmedlingen uppvisa ett intyg från arbets- 1 Se Ds 1999:44 s. 181. Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten givaren att han eller hon inte kan erbjuda utökad arbetstid. Intyget skall förnyas var sjätte månad. Syftet med intygsrutinen är att arbetsgivaren skall få kunskap om omfattningen av deltidsarbets- löshet inom sin organisation. kan intyget utgöra ett underlag för överläggningar med arbetsgivare och fackliga organisa- tioner om arbetsorganisationen på den berörda arbetsplatsen. Intygen bidrar också till att öka kvaliteten och aktualiteten när det gäller registrerade uppgifter om deltidsarbetslösa och timanställda i arbetsförmedlingens operativa förmedlingssystem. I regleringsbrevet uppmanades AMS att fortsätta påbörjade insatser för att minska deltidsarbetslösheten samt att medverka i HelaProjektet. Det året utvidgade AMS intygsrutinen till att gälla även deltidsarbetslösa barnskötare och förskollärare. AMS påbörjade också ett arbete med att identifiera större arbetsgivare inom handeln och hotell- och restaurangbranschen som har en hög andel deltidsarbetslös personal. utvidgade AMS intygsrutinen till samtliga deltidsarbetslösa och timanställda. AMS har också initierat en ny arbetsmetod vid arbetsförmedlingarna.2 Efter överenskommelse med arbetsgivaren tillhandahåller denne personallistor som samkörs med arbetsförmedlingens sökanderegister. Genom samkörningen får man fram listor på deltidsarbetslösa och timanställda som är anställda hos arbetsgivaren och anmälda som arbetssökande. Listorna skickas till arbetsförmedlingen och arbetsgivaren som gör en översyn av sin arbetsorganisation med syftet att kunna erbjuda deltidsarbetslösa och timanställa önskad arbetstid. Arbetsförmedlingen har fortlöpande kontakt med arbetsgivaren. Och tas nya listor fram och resultatet av insatserna utvärderas. har AMS fortsatt arbetet med att implementera den s.k. Arena-modellen. Arbetsmetoden tillämpas både i förhållande till kommuner och till större företag inom handeln. har AMS satt som mål att andelen deltidsarbetslösa som är inskrivna vid arbetsförmedlingen än inte skall öka jämfört med . 2 Arbetsmetoden har kallats för Arena-modellen. Den utgår från att arbetsförmedlingen, arbetsgivaren och den fackliga organisationen kommer överens om att skapa en arena där man gemensamt diskuterar och tar fram lösningar för deltidsarbetslösa i den berörda verksamheten. Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten HelaProjektet är en av regeringens satsningar för att minska problemen med ofrivilligt deltidsarbete och deltidsarbetslöshet. Det är ett samverkansprojekt mellan , , , Jämställdhetsombuds- mannen och Svenska . I detta avsnitt ges en översiktlig presentation av HelaProjektet. En närmare redogörelse för HelaProjektets arbete finns i bilaga 3 till detta betänkande. De övergripande målen för HelaProjektet har varit att minska deltidsarbetslösheten för deltidsanställda och timanställda, att minska det ofrivilliga deltidsarbetet, att minska hinder för möjligheten till heltidsarbete samt att verka för bestående förändringar. Huvuddelen av HelaProjektets medel har fördelats till lokala projekt. –2004 har 63 lokala projekt inom främst offentlig sektor, handeln samt hotell- och restaurangbranschen fått bidrag till olika former av satsningar för att minska deltidsarbetslösheten. Dessa har haft en regional spridning och drygt hälften har varit förankrade i glesbygd. Projekten har varit inriktade på insatser där man prövat nya arbetsformer och lösningar som griper över fler sektorer och nivåer i både arbets- organisationen och i samhället. Det har också varit betydelsefullt att projekten haft en bred förankring bland arbetsmarknadens parter, utbildningsorganisationer och länsarbetsnämnder. För att uppnå bestående resultat har det varit vikigt att fokus i projekten legat på kompetensutveckling och flexibla arbetsformer samt strukturella förändringar i arbetsorganisationen. Stor vikt har också lagts vid effekter på jämställdheten mellan kvinnor och män samt åtgärder som kan förbättra arbetsmiljön. Genom ett lokalt projekt har ca 400 deltidsanställda inom äldre- och handikappomsorgen i kommun fått arbete på heltid. Detta har varit möjligt bl.a. genom införandet av flexibla arbetsscheman och möjligheter för anställda att såväl öka som minska sin sysselsättningsgrad. Bland ca 650 anställda har ökat sin sysselsättningsgrad, har minskat sin sysselsättningsgrad och har behållit sin nuvarande sysselsättningsgrad. Vid starten av projektet var 150 personer deltidsarbetslösa och stod till arbetsmarknadens förfogande. har 125 av dem fått heltidsarbete inom äldre- och handikapp- omsorgen. Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten Ett annat exempel är ett lokalt projekt med inriktning på kompetensutveckling av deltidsanställda inom handeln i . Projektet har drivits av Föreningen . Inom ramen för projektet har man även hållit seminarier för chefer inom handeln och arbetat med organisationsutvecklig av företag för att förbättra deltidsanställdas möjlighet till heltidsarbete. Projektet har också haft ett tydligt fokus på jämställdheten. Totalt 269 personer har deltagit i utbildning. Av dessa har 109 personer fått en förbättrad arbetssituation, medan 134 personer har förändrat sin situation genom att påbörja studier, ta ut föräldraledighet eller genom att flytta till annan ort. Utöver detta har ca 500 sökande avregistrerats från arbetsförmedlingen. Projektet har också resulterat i utveckling av flexibla metoder för kompetensutveckling och metoder för att motivera arbetsgivare till organisationsutveckling samt modeller för samverkan med arbetsförmedlingen. Även i har ett projekt bedrivits med inriktning mot handeln. Målet för projektet har varit att minska deltidsarbets- lösheten och antalet timanställningar. Tyngdpunkten i arbetet har legat på kompetensutveckling. Totalt har 87 anställda deltagit. Av dessa har fått utökad arbetstid och har fått en timanställning omvandlad till en tillsvidare- eller visstidsanställ- ning. HelaProjektet har också initierat ett antal kompetens- utvecklingsprojekt som syftat till att utveckla nya metoder och modeller när det gäller utbildningar för deltidsarbetslösa. Flera av dessa projekt har infattat utveckling av valideringsmetoder för att förkorta utbildningstiden för arbetstagare som saknar formell kompetens, men som har lång yrkeserfarenhet. Inom HelaProjektet har medel avsatts till forskning om mekanismer bakom och effekter av deltidsarbetslöshet. Det centrala forskningsområdet har varit inriktat på arbetsorgani- sationen, arbetsmarknaden samt arbete och hälsa. Forsknings- arbetet har utförts av som producerat ett antal rapporter.3 I rapporterna studeras mekanismer och trender bakom deltidsarbetslöshet och den allmänna utvecklingen mot flexibla anställningsformer. Även orsakerna till att arbetet organiseras på olika sätt i olika branscher har studerats. I rapporterna studeras också offentliga och privata arbetsgivares attityder till deltids- arbetslöshet och efterfrågan på arbetskraft. 3 Rapporterna finns tillgängliga på HelaProjektets webbplats och på webbplats . Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten att arbeta och försörja sig och hur arbetsmiljön och anställnings- villkoren påverkar människors hälsa har också varit ett viktigt tema i forskningen. Här ingår t.ex. studier av hur tunga arbeten kan leda till ofrivilligt deltidsarbete. HelaProjektet bedriver också forskning för att följa upp och utvärdera de lokala projekten. Resultaten presenteras i rapporter . Fokus i den forskningen ligger på att synliggöra och analysera vilka hinder som finns för att deltidsarbetslösa skall få möjlighet till heltidsarbete eller önskad sysselsättningsgrad. har HelaProjektet även publicerat en temati- serad rapport med uppföljning av de erfarenheter som gjorts i de lokala projekten.4 Regeringen har gett i uppdraget att utföra en effekt- och genomförande- utvärdering av HelaProjektet. Uppdraget ska redovisas . genomför en utvärdering av gjorda insatser för att minska deltidsarbetslösheten. Utvärderingen omfattar bl.a. AMS arbete och de insatser som gjorts inom ramen för HelaProjektet. Syftet med granskningen är att bedöma om insatserna för att minska deltidsarbetslösheten har lett till önskat resultat i form av färre ofrivilligt deltidsarbetande och avsedda effekter på arbetsmarknadens funktionssätt. Rapporten förväntas presenteras vid årskiftet 2005/06. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden i den primärkommunala sektorn 2003 var för kvinnor och för män.5 Andelen heltidsanställda har ökat de senast åtta åren och utgör av samtliga anställda (se tabell 4.1). har andelen deltidsanställda minskat något, medan andelen timanställda har ökat. 4 Utbult m.fl. (2005). Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten Tabell 4.1 Andel heltidsanställda, deltidsanställda och timanställda i primär- kommunerna, %, 1996 2004 Källa: Kommuner och Landsting. Om man studerar enbart vård- och omsorgsverksamheterna framträder en annan bild (se tabell 4.2). Andelen heltidsanställda har ökat de senast åtta åren och utgör . har andelen deltidsanställda minskat något, men är fortfarande större än andelen heltids- anställda. har andelen timanställda ökat och utgör av det totala antalet anställda i de verksamheterna. Tabell 4.2 Andel heltidsanställda, deltidsanställda och timanställda i primär- kommunernas vård- och omsorgsverksamheter, %, 1996 2004 Källa: Kommuner och Landsting. En fjärdedel av kommunerna har tagit politiska beslut som innebär att deltidsanställda skall erbjudas önskad sysselsättningsgrad.6 Av dessa har drygt hälften gått vidare med ett konkret erbjudande riktat mot samtliga anställda eller i några fall enbart vissa personalgrupper. Ungefär en femtedel av kommunerna utreder förutsättningarna för att erbjuda anställda önskad sysselsättningsgrad. I de kommunerna kan politiska beslut vara att vänta. Nedan beskrivs översiktligt det pågående arbetet i tre kommuner med att erbjuda anställda önskad sysselsättningsgrad. Beskriv- ningen tar sikte på förändringar i arbetsorganisationen och på uppnådda resultat när det gäller att minska deltidsarbetslösheten. 5Data avser samtliga primärkommunala verksamheter. 6Uppgiften är hämtad från en enkätundersökning som Kommuner och Landsting har genomfört . Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten i kommun tillhandahåller omsorg och vård för äldre och funktionshindrade. Verksamheten omfattar bl.a. olika typer av boenden och service för äldre, långtidssjuka och personer med långvariga psykiska funktionshinder. Förvaltningen sysselsätter totalt drygt 2 400 personer, varav ca 1 400 är anställda på deltid. Tre fjärdedelar av de deltidsanställda har en syssel- sättningsgrad som är eller högre. Undersköterskor och vårdbiträden utgör de två största personalkategorierna med tillsammans totalt ca 1 350 anställda. Av dessa är kvinnor. Drygt 430 personer arbetar i kök. Av dessa är kvinnor. Två andra stora personalkategorier är vårdare och skötare som tillsammans omfattar drygt 300 personer. Av dessa är kvinnor. Kommunen har under arbetat för att personal inom omsorgsförvaltningen skall få önskad sysselsättningsgrad. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden för anställda inom omsorgs- förvaltningen är . träffade kommunen ett lokalt kollektivavtal med . Avtalet reglerar rätt till heltidsanställning och partiell tjänstledighet för tillsvidare- och visstidsanställd personal inom omsorgsförvaltningen.7 Enligt avtalet skall anställningsavtalen för deltidsanställda omregleras till att gälla anställning på heltid. tillförsäkras arbetstagarna en rätt till partiell tjänstledighet som gäller tills vidare. Något skäl för tjänstledigheten behöver inte anges. Och den anställde kan ändra omfattningen av sin tjänstledighet eller återgå till att arbeta på heltid med tre månaders varsel. Av den avtalade arbetstiden skall schemaläggas och fullgöras på den ordinarie arbetsplatsen. Resterande arbetstid läggs i en s.k. timbank och fullgörs genom att arbetstagaren vikarierar på den ordinarie arbetsplatsen eller på andra arbetsplatser.8 I samband med genomförandet av avtalet övergår arbetsplatserna till s.k. tvättstugeschema. Ett sådant schema baseras på bemannings- behovet på den enskilda arbetsplatsen och utarbetas i samarbete med personalen. Flexibiliteten i systemet tillgodoses genom att arbetsplatsens planeringsperiod begränsas till fem eller . 7Genom avtalet införs även årsarbetstid för de yrkeskategorier inom omsorgsförvaltningen som organiseras av . 8Antalet timmar som ställs till förfogande genom timbanken anpassas för personal som är partiellt tjänstledig. Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten Det ger möjlighet att kontinuerligt se över verksamhetens behov och lägga scheman med hänsyn till arbetstagarnas behov och önskemål. Arbetet med genomförandet av avtalet pågår och skall vara slutfört . Kommunen räknar med att förändringarna inte kommer att medföra ytterligare kostnader i verksamheten. Man bedömer också att uttaget av arbetstid från timanställda kommer att minska till förmån för anställda som har andra anställningsformer.9 Äldre- och handikappomsorgen i sysselsätter 1 190 anställda, varav 1 084 är kvinnor. Av det totala antalet anställda arbetar ca 680 på deltid. De deltidsarbetande utgörs till av kvinnor. Vikariebehovet inom äldre- och handikappomsorgen är relativt och uppgår till ca 90 årsarbetskrafter. För att på ett effektivt sätt tillgodose behovet av vikarier inom omsorgsverksam- heten har kommunen infört en central resursförmedling. Till sitt förfogande har resursförmedlingen heltidsanställda vikarier, timanställda samt deltidsanställda som valt att utöka sin sysselsätt- ningsgrad. Antalet heltidsanställda vikarier har ökat från 16 stycken till 53 stycket . Nyrekryteringarna har skett främst bland personal som arbetat som timanställda inom äldre- och handikappomsorgen. Kommunen har utvecklat ett databaserat planeringssystem som matchar verksamhetens vikariebehov med den tid som personalen anger att de kan arbete. Genom att anställa vikarier på heltid och erbjuda utökad arbetstid till deltidsanställda har kommunen kunnat minska sina kostnader för vikarier. 2004 har den totala kostnaden för vikarieanskaffning inom omsorgsverksam- heten minskat med ca . Besparingen beror främst på att kostnaden för uttag av mertid och övertid samt kostnaden för introduktion av timanställda på nya arbetsplatser har minskat. erbjöd kommunen deltidsanställda under- sköterskor och vårdbiträden inom äldre- och handikappomsorgen 9 Uppgifter i detta avsnitt har inhämtats från avdelningschefen , i kommun och ombudsmannen , , . Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten möjlighet att gå upp till heltid eller till ett önskat högre arbetstidsmått. Den utökade arbetstiden utförs inom ramen för årsarbetstid.10 De som accepterar erbjudandet arbetar kvar på sina nuvarande arbetsplatser i samma omfattning som . För att få ytterligare arbetstid upp till önskad sysselsättningsgrad vikarierar arbetstagaren på andra arbetsplatser inom omsorgsverksamheten.11 Önskemålen om utökad arbetstid avser i de flesta fall en sysselsätt- ningsgrad på 85 . har 92 deltidsanställda inom omsorgsverksamheten utökat sin arbetstid. Det har varit möjligt för kommunen att tillgodose samtliga önskemål. Den genomsnittliga ökningen av sysselsättningsgraden uppgår till . Systemet med förmedling av vikarier och erbjudandet om högre sysselsättningsgrad har införts för köks- och måltids- personal. Utvidgningen omfattar ca 100 anställda på centralkök, skolor och boenden. kommer systemet att införas för drygt 1 000 anställda barnskötare och förskollärare.12 i kommun tillhandahåller omsorg och vård för äldre och funktionshindrade. Verksamheten omfattar bl.a. olika typer av boenden och service för äldre, långtidssjuka och personer med långvariga psykiska funktions- hinder. Förvaltningen sysselsätter totalt drygt 410 personer, varav drygt 220 är anställda på deltid. Bland deltidsanställd personal har en sysselsättningsgrad som är eller högre. Undersköterskor och vårdbiträden utgör de två största personal- kategorierna med tillsammans totalt ca 250 anställda. Av dessa är kvinnor. Några andra stora personalkategorier är vårdare, skötare och habiliterare som tillsammans omfattar ca 100 personer. Av dessa är kvinnor. har kommunen genomfört Hoforsmodellen, ett lokalt projekt inom ramen för HelaProjektet. Det övergripande syftet med projektet har varit att 10Förutsättningarna för erbjudandet regleras i ett lokalt kollektivavtal med . 11Arbetstagaren kan välja hur många arbetsplatser han eller hon vill vikariera på. För att höja sysselsättningsgraden krävs dock i regel att den utökade arbetstiden förläggs till minst tre arbetsplatser. 12Uppgifter i detta avsnitt har inhämtats från enhetschefen , Social- förvaltningen i . Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten ge personal inom vård- och omsorgsverksamheten möjlighet att välja önskad sysselsättningsgrad och få ett större inflytande över schemaläggning av arbetstiden.13 I projektet har 264 tillsvidare- anställda personer deltagit. Antalet deltagare inkluderar 15 personer som var tjänstlediga eller långtidssjuka under projekt- tiden. Kommunen har beslutat att permanenta de organisations- och arbetsformer som införts genom projektet. Beslutet innebär att personal inom vård- och omsorgsverksamheten ges rätt att välja önskad sysselsättningsgrad och att därefter göra ett nytt val en gång . I samband med genomförandet av projektet träffade kommunen ett lokalt kollektivavtal med . Avtalet reglerar införandet av en flexibel arbetstidsmodell inom vård- och omsorgsverksamheten och innebär att all arbetstid läggs i en s.k. timbank. Arbetstiden schemaläggs och fullgörs i huvudsak på den ordinarie arbetsplatsen. Det är endast i mycket liten omfattning som personal arbetar på andra arbetsplatser än den ordinarie. Den nya arbetstidsmodellen innebär också att arbets- platserna övergår till s.k. tvättstugeschema. Ett sådant schema baseras på bemanningsbehovet på den enskilda arbetsplatsen och utarbetas i samarbete med personalen. Planeringsperioden varierar mellan fem och . har möjligheten att välja önskad sysselsättningsgrad införts stegvis. valde 173 personer sysselsättningsgrad. Bland dessa valde att höjda sysselsättningsgraden med i genomsnitt . Övriga valde att sänka eller behålla sysselsättningsgraden. valde 238 personer sysselsättningsgrad. Bland dessa valde en tredjedel att höja sysselsättningsgraden med i genomsnitt . Övriga valde att sänka eller behålla sysselsättningsgraden. Drygt en tredjedel av de personer som valde sysselsättningsgrad 2004 har inte gjort några förändringar året därpå. har samtliga anställda som berörts av projektet valt syssel- sättningsgrad minst en gång. har antalet heltidsanställda ökat från 46 till 101 personer. har antalet deltidsanställda minskat från 213 till 160 personer. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden har ökat från till 13 Kökspersonal, receptionister, vaktmästare och personliga assistenter har inte deltagit i projektet och omfattas heller inte av beslutet att permanenta det lokala projektet. Det pågår dock diskussioner om att utöka tillämpningen till andra verksamheter och personalgrupper. Det pågående arbetet för att minska deltidsarbetslösheten Och det sammanlagda antalet årsarbetare har ökat från 208,8 stycken till 228,1 stycket . Införandet av den s.k. Hoforsmodellen har för inneburit en resultatförbättring av verksamheten med ca .