sou · GTB331 · 2006-01-01 00:00:00 — heter det i utlys- ningstexten: Forskning om lärande, kunskapsbildning och kunskapstraditioner inom –skolväsende (förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning) –högre utbildning (särskilt lärarutbildning), –folkbildning, informella miljöer och arbetsliv. Forskning om skolsystemets/utbildningssystemets utveckling med avseende på –samspelet med social/politisk/ekonomisk förändring, –normalisering, integration och marginalisering. 9Aasen, P. m.fl. (2005), s. 66 10Nybohm, (2000). dominerande inslaget bland de av beviljade projekten.11 Figur 5.3 Projektens metodologiska profil Källa: Aasen m.fl. (2005) Ett annat viktigt moment i ett forskningsprojekt är dess över- gripande syfte, dvs. vad man vill uppnå med projektet. I detta avse- ende har utredningen valt att skilja mellan projekt som haft förstå- else eller förklaring som huvudsyfte, sådana som varit inriktade mot att förändra praxis (redskaps- respektive ändringsorienterade) och projekt av utredningskaraktär. Utredningen noterar svårig- heten att inom ett område som detta skilja mellan de i använda begreppen grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete, men konstaterar att uppgift är att främja den grundläggande forskningen. I genomgången av projekten visar det sig att det övervägande antalet av projekten i sina målformuleringar har varit förståelse- eller förklaringsinriktade och endast en mindre andel har haft som 11 När det gäller blandningskategorien ger utredningen följande kommentar: Kombinatisjon av ulike data og metoder benevnes ofte som metodetriangulering. Kategorien Blandning impliserer imidlertid ikke nødvendigvis metodetriangulering fordi den helt klart inkluderar projekter som består av ulike og ofte relativt uavhengege delprosjekter, som anvender ulike metoder. Prosjektene representerer dermed noe annet enn metodetriangulering som går ut på å belyse samme problemstilling ved hjelp av forskellige data og metoder. Selv om det som regel inngår kvantitative data i de undersøkelseopplegg vi har kategori- serat som Blandning, er hovedintrykket at det er kvalitative data og analyser som dominerer det metodiske opplegget for de 151 innvilgede prosjektene. (s. 68) syfte att direkt stödja ett förändrings- eller reformarbete. Utred- ningen säger sig emellertid ha haft en vid tolkning av vad förkla- rande studier innebär. De flesta av projekten som hamnar inom denna kategori har ambisjoner om å forklare handlingsmønstre eller sociale mönstre ut fra aktørenes egne intensjoner eller kon- tekstuelle forhold, uten at det redegjøres for hypoteser og hvordan hypoteser skal testes.12 12 projekt har kategoriserats som ändrings- orienterade, medan 5 projekt betecknats som redskapsorienterade. Figur 5.4 Projektens syfte Källa: Aasen m.fl. (2005) I utredningen har man också karakteriserat projekten efter problemförankring genom att fokusera på projektens analys- nivåer och perspektiv. Här visar det sig att huvuddelen av projekten, 87 st., har karakteriserats som processorienterade, dvs. tar sin utgångspunkt i målsättningar, beslutsformer, innehåll och metoder samt realisering och resultat. De övriga kategorierna är: samhälls- mässiga förutsättningar (22), individuella förutsättningar (17), utbildningspolitiskt orienterade (13) och individuella resultat (11).13 12Ibid, s. 70 13Ibid, s. 75 Källa: Aasen m.fl. (2005) Ett centralt begrepp i satsningen på utbildningsvetenskaplig forsk- ning från Utbildningsvetenskapliga kommitténs sida är lärande. Detta uttrycks på följande sätt i Utbildningsvetenskapliga kommitténs särskilda anvisningar: Det är angeläget att öka för- ståelsen för lärande, kunskapsbildning och kunskapsanvändning. Det är också nödvändigt att förstå villkoren och förutsättningarna för lärande under olika skeden i livet och i olika sammanhang samt hur lärandet skall organiseras.14 Av de 151 projekten som beviljats medel har 99 projekt använt sig av begreppet lärande i sina ansökningar. Här påpekar emellertid utredningen at også projekter som ikke ekplisitt anvender lärings- begepet, kan belyse forhold knyttet til dette begrepet. Søkander som ikke har nevnt läringsbegrepet, er for eksempel et projekt som går närmare inn på fusk og plagiat og normsystemene rundt dette i en utdanningssammenheng.15 Särskilda anvisningar för utbildningsvetenskap (2005), s. 3 15Ibid, s. 77 När det gäller projektens relevans, har utredningen sökt efter for- muleringar i projektbeskrivningarna som knyter problemställning- arna till generella utbildningspolitiska kunskapsbehov eller kun- skapsbehov inom lärarutbildningen. En tredjedel av projekten refe- rerar till projektens betydelse för aktuella samhällspolitiska frågor, t ex utbildningspolitiska reformer m.m. En tredjedel av projekten baserar sin relevansbeskrivning på den ökande tendensen till styr- ning av skolans innehåll och konsekvenserna för professionalise- ringen av lärarrollen. Utredningen har också försökt besvara frågan om projekten praktiska relevans i förhållande till lärarutbildningen. I ca en tredje- del av projektansökningarna uppges att forskare, doktorander eller andra medarbetare som är involverade i projekten har lärar- eller förskolebakgrund. Ett antal projekt har sin anknytning till lärar- utbildningen genom att en eller flera forskare är anställda på eller i övrigt är knutna till lärarutbildningsenheter. I många fall refererar också projektens tema, problemställning och mål till lärarutbild- ning.16 Utredningen har emellertid inte studerat relevansproblematiken utifrån avnämarnas uppfattningar om forskningsresultatens relevans för verksamheten. Ett projekt kan ju mycket väl anknyta till rele- vanta problemställningar för skola och lärarutbildning, och invol- vera forskare med direkt anknytning till lärarutbildningen, men likväl i slutändan inte uppfattas som relevant. En sådan bedömning kan göras först efter projektet avslutats och forskningsresultatets eventuella betydelse för lärarutbildningen bedömts. Till relevans- problematiken hör därutöver frågan om projektresultatens sprid- ning till avnämarna, dvs. om den av finansierade forskningen blivit känd inom skolsektorn. 5.6Relation till tidigare forskning och internationell dimension När det gäller projektens förhållande till tidigare forskning och teoriutveckling på området, använder sig utredningen från NIFU/ STEP av fyra kategorier för att koppla projekten till en teoretisk tradition. 41 projekt har karakteriserats som baserade på struktur- 16 Ibid., s. 79-80 alistiska eller funktionalistiska teorier, dvs. sådana som riktar sök- ljuset mot ett större mönster av relativt stabila relationer eller fokuserar på konsekvenserna av olika samhällsmässiga förhållan- den. 64 projekt har karakteriserats som byggande på fortolkende teorier, dvs. sådana som fokuserar på förståelsen av de enskilda aktörernas handlingar i den speciella kontext som handlingen ingår. 34 projekt är baserade på konstruktivistiska teorier, dvs. sådana som fokuserar på språk- och diskursanalytiska frågor, och 10 projekt baseras på konfliktteorier, dvs. sådana som fokuserar på motsättningar och förändringar i samhället. En annan viktig dimension gäller projektens förhållande till den internationella forskarvärlden.17 Vilken bild framträder då bland de av finansierade projekten? I den tidigare refererade undersökningen från NIFU/STEP analyseras projektens internationella dimension med hjälp av begreppen teoretiska referenser, empiriska referenser, internatio- nella jämförelser och internationellt forskningssamarbete. Projekt med teoretiska referenser utgör den svagaste formen för kontakt med den internationella forskarvärlden. Projekt med empiriska referenser har i regel också teoretiska referenser. Detta gäller två tredjedelar – 111 projekt – av de undersökta projekten. Nästa nivå utgörs av de projekt som gör internationella jämförelser, dvs. studien syftar till komparativa analyser. 19 projekt hamnar i denna kategori. Den högsta graden av internationalisering, slutligen, utgörs av kategorin internationellt forskningssamarbete, där forskare från flera länder samarbetar om genomförandet av projektet. 9 av de undersökta projekten hamnar i denna kategori.18 17För exakt observerade följande: (Forskningen i) de rent humanistiska vetenskaperna (är) smalspårig, provinsiell och traditionalistisk. Eminent sakkunniga vänner utomlands har till författaren ofta försynt uttryck sin förundran över att så relativt få självständiga bidrag till den internationella vetenskapliga diskussionen görs av svenska forskare – t ex i fråga om olika utomnordiska folks historia, litteratur eller konst eller i fråga om betingelserna och lagarna för människosjälens funktioner, samfundens och staternas liv, pedagogikens teori och konst eller hela kretsen av de allmänna kultursocio- logiska sammanhangen. Språkgränsen synes fungera som ett tullskydd för en vetenskaplig produktion väsent- ligen inriktad på hemmamarknaden. Den får sällan härdningen av den internationella kon- kurrensen. Särskilt inom vissa humanistiska vetenskaper är det påtagligt att våra inhemska forskare icke blir internationella auktoriteter. Citerat efter , (1994), s. 226 18Ibid., s. 85 Figur 5.6 Projektens internationella orientering Källa: Aasen m.fl. (2005) startade en satsning på s.k. praxisnära forskning. Inledningsvis valde man en öppen håll- ning. Det handlade om att satsa på praxisnära forskning för att främja en utveckling av forskning i nära anslutning till verksam- heter. Genom detta hoppades man kunna bredda perspektiv och frågeställningar samt engagera lärare och lärarutbildare i forsk- ningsarbetet.19 För att markera att det handlade om att stödja grundläggande forskning av hög kvalitet valde Utbildningsveten- skapliga kommittén att använda termen praxisnära grundforsk- ning. Man inrättade också en praxisgrupp som hade till uppgift att leda satsningen på den praxisnära forskningen. hölls en konferens som hade titeln forskning inom det utbildningsvetenskapliga området. I den rapport som byggde på de föreläsningar och seminarier som hölls under konferensen skriver Utbildningsvetenskapliga kommitténs praxisgrupp: 19 Utbildningsvetenskap – ett forskningsområde under uppbyggnad, (2003) har valt beteckningen praxisnära för forskning som bedrivs i nära anslutning till pedagogiska verksam- heter. uppgift är att stödja forskning av hög kvalitet. Den praxisnära forskning som kan stödjas av har därför kunskapsutveckling som sitt främsta syfte, till skillnad från forskning som främst syftar till utveckling av praktiska verksamheter. Det är praxisnära grundforskning som Utbildningsveten- skapliga kommittén därför vill rikta uppmärksamheten mot. Vid bedömning av den vetenskapliga kvaliteten i sådan forskning måste dock hänsyn tas till dess specifika villkor och karaktär.20 Men då flertalet projektansökningar innehåller någon form av anknytning till en praktisk verklighet, blir det svårt att i praktiken urskilja vad som kan klassificeras som ett praxisnära projekt.21 Detta sammanhänger framför allt med vagheten i begreppet och bristen på klargörande preciseringar, som vi kunnat konstatera redan i föregående kapitel.22 kom forskarutbildningen återigen upp på den politiska dagordningen. Målsättningen var att finna nya organisa- toriska former som skulle effektivisera forskarutbildningen och förbättra användningen av befintliga resurser. I det sammanhanget aktualiserades de amerikanska graduate schools, med en strukturerad forskarutbildning och en särskild forskarutbildningsorganisation, som en modell för en effektivisering av svensk forskarutbildning. Tanken hade väckts proposition om forskarutbild- ning, och syftet var att öka inslaget av metodisk undervisning och handledning i forskarutbildningen. Förslaget innebar förändringar i riktningen mot en mer sammanhängande forskarutbildning, ökad handledning, bättre sammanhållet kursutbud och samverkan över ämnesgränser m.m. Förslaget om att införa svenska forskarskolor efter amerikanskt mönster återkom forskningsproposition, men förslagen fick ett svalt mottagande på universiteten. forsknings- proposition förordades en utveckling av alternativa forskarutbild- ningsmodeller jämsides med den traditionella modellen: 20Forskning av denna världen – praxisnära forskning inom utbildningsvetenskap, Vetenskaps- rådets rapportserie , s. 5 21Se även , , (2005), s. 27 22Utbildningsvetenskapliga kommittén har själva inga uppgifter om hur många av de finansi- erade projekten som varit praxisnära. Av speciellt intresse är s.k. forskarskolor, eller graduate schools som med framgång har prövats i flera andra länder. Inom dessa ges forskar- utbildningen en mer sammanhållande form, med ett utbud av kurser och seminarier inom brett definierade områden.23 Forskarskolor kan sägas utgöra ett av de tillgängliga instrumenten som finns att tillgå när det gäller utvecklandet av ett forsknings- område.24 Ett antal nya sådana forskarskolor finns nu inom det utbildningsvetenskapliga området – tack vare satsningar från regeringen, forskningsråd, forskningsstiftelser, och universitet och högskolor. Flertalet av dessa forskarskolor är inriktade mot under- visningen i grund- och gymnasieskola.25 etablerades 16 forskarskolor med särskilda medel i enlighet med regeringens förslag i den forskningspolitiska proposi- tionen Forskning och förnyelse.26 Skälet för dessas inrättande var i huvudsak två: (i) att forskarskolorna skulle främja samverkan i forskarutbildningen och att (ii) forskarskolemodellen ytterligare borde prövas för att förbättra forskarutbildningen. Två av dessa forskarskolor tillhörde det utbildningsvetenskapliga fältet: en i Pedagogiskt arbete () och en i Naturvetenskaper- nas och teknikens didaktik ().27 Ungefär beslöt att inrätta en forskar- skola i matematik med ämnesdidaktisk inriktning. introducerade och kom- petensutveckling ett forskningsprogram om lärande och IT (LearnIT) som även innehöll en nationell virtuell forskarskola. Även har gett bidrag till forskarskolor. beviljade kommittén anslag till fem olika forskarskolor och dessutom några planerings- bidrag. En av dessa var den ovan nämnda forskarskolan i mate- matisk didaktik. En annan forskarskola som fått stöd av Utbild- ningsvetenskapliga kommittén är Nationell forskarskola i svenska med didaktisk inriktning, där syftet är att vidareutveckla och befästa ett forskningsområde av största betydelse för lärarutbildning och 23Högskoleverket (2000), s. 23 24I En ny doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt (SOU 2004:27) fram- hålls: Det är inte möjligt, och inte heller enligt vår bedömning önskvärt, att sätta upp ett mål som innebär att all doktorsutbildning ska utföras inom ramen för forskar- skolor. Det måste finnas både olika former av forskarskolor och mer traditionella genom- förandeformer. 25Kim, , (2003) Forskning om lärande I högre utbildning – en översikt, s. 54. 2000/01:3 är beteckningen forskarskola i teknisk och naturvetenskaplig didaktik. pedagogisk verksamhet.28 Med detta hoppas man kunna bidra till att fylla ungdomsskolornas och lärarutbildningarnas behov av fors- karutbildad personal. Forskarskolan har 16 doktorander. Studier av lärande i ungdomsskolan och för lärarutbildningens behov gäller delvis även Forskarskolan med inriktning mot estetiska lärprocesser: gestaltning, kunskaps – didaktik. Det övergripande kunskapsområde som forskarskolan ser som mest angeläget att utveckla är estetiska lärprocesser och bildning genom estetisk bearbetning.29 Forskar- skolan har 8 doktorander. Forskarskolan Advanced Programme in Reflective Practice – som bygger på dialogseminariemetoden – handlar om hur erfarenhetsbaserad kunskap kan synliggöras och göras åtkomlig för reflektion på både individuell och kollektiv nivå. Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning har som mål att bidra till en förbättring av matematikämnets ställning i skolan och högskolan. Forskarskolan har 20 doktorander. Slutligen har finansiellt bidrag getts till en forskarskola gällande Vuxenpeda- gogik och folkbildning. Denna forskarskola är inriktad på lärande både i institutionaliserad form och i arbetsliv och vardagsliv. Ett särskilt intresse ägnas samspelet mellan arrangerad utbildning och lärande i vardagslivet.30 Då de flesta forskarskolorna inte varit igång , är det för tidigt att uttala sig om de långsiktiga effekterna på det utbildningsvetenskapliga området.31 28Program för i svenska med didaktisk inriktning, s. 1. 29Ansökan för Forskarskola med inriktning mot estetiska lärprocesser:gestaltning-kunskaps- didaktik 30Från och med 2005 finansierar UVK även en forskarskola i utbildningshistoria, (värdinstitution), och . 31En viktig aspekt av lärarutbildningsreformen var att öka resurserna till forskning och fors- karutbildning. I Lärarutbildningsutvärdering, del 3, har man bl.a. studerat antalet antagna till forskarutbildning med anknytning till lärarutbildningen. I denna under- sökning kan man notera en markant ökning av antalet forskarstuderande efter lärarutbild- ningsreformen. Utbildningsvetenskapliga kommitténs verksamhet SOU 2005:31 Forskarskolor med stöd från Svenska med didaktisk inriktning KTH advanced programme in Källa: , Verksamhetsberättelse 2003 I den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (Prop. 2000:01:3) framhölls att den utbildningsvetenskapliga kommittén skulle besluta om medelsfördelning till forskning och forskarutbildning som i nationell konkurrens bedöms ha hög vetenskaplig kvalitet och som bedrivs i nätverk.32 Dessa nätverk skulle byggas upp genom att forskare från flera lärosäten, varav minst ett universitet och en högskola, gemensamt inlämnar en ansökan om medel till forskningsprojekt med ett flertal disputerade forskare. Även forskarstuderande skulle kunna knytas till dessa projekt. Detta nätverkskrav fick i regleringsbreven formuleringen att medlen huvudsakligen (skall) användas till forskningsprogram i nära anslutning till lärarutbildning inom vilka universitet och högskolor skall samverka.33 Vid sitt andra sammanträde, , diskuterade kommittén uppläggning och inriktning av det kommande arbetet (6 §). Leda- möterna var eniga om att uppbyggnaden av forskningsmiljöer och nätverk skulle prioriteras framför stöd till individer. Anordnade av konferenser och/eller seminarier sågs som effektiva medel att stimulera nätverksbyggandet. har gett stöd till en mängd olika former av samverkan och nätverk. Det har t ex gällt gemen- sam kollegial utvärdering,34 intern samverkan inom högskolan,35 bedömning av forskningsansökningar inom utbildningsrelaterad forskning,36 värd för forskarstudier37 eller utvecklandet av alternativ till traditionell forskning och utveckling inom skolutvecklings- området.38 Samverkan i nätverk är emellertid ofta otydligt beskrivet i ansökningarna. Många har inte heller uppgett någon samarbets- 2000/01:3, s. 110. 33Regleringsbrev för 2001. 34För inledde ett samarbete med och och som bl.a. resulterade i en gemensam kollegial utvärdering. 35Vid finns ett väl fungerande samarbete kring bland annat gemensam hand- ledning av doktorander, kurssamverkan och gemensamfinansiering av doktorandtjänster. 36Mitthögskolan och planerar nu ett samarbete som rör bedömningen av forskningsansökningar inom utbildningsrelaterad forskning. 37Umeå står även som värd för Genusforskarskolan liksom för den Nationella forskarskolan i pedagogiskt arbete. Därutöver samarbetar man med forskarskolan Svenska med didaktisk inriktning, forskarskolan i matematikdidaktik, samt forskarskolan Naturvetenskapens och teknikens didaktik. Skapandet av och utvecklandet av forskarutbildningsämnet pedagogiskt arbete kan ses som den främsta åtgärden för att främja mång- och tvärvetenskap. 38Genom etableringen av för skolutveckling () i samverkan med vill utveckla ett alternativ till traditionell forskning och utveckling inom skolutvecklingsområdet. Forskningen är här inriktad mot skolans orga- nisatoriska, kunskapsmässiga och kulturella strukturer och förändringar. Inom det regionala samarbetsprojektet för man även diskussioner omkring möjligheten för ett närmare samarbete mellan lärosätena inom lärarutbildningsområdet, framför allt när det gäller fors- karutbildning och forskning i anslutning till pedagogisk yrkesverksamhet. Fördelningen av medel gällande nätverk framgår av Tabell 5.4 nedan. Tabell 5.4 Antal ansökningar med och utan samverkan, beviljade och avslagna. Avser 2002, 2003 och 2004. (Inkl. projekt, forskarskolor, nätverk) (Inkl forskarassisten) Källa: , Verksamhetsberättelse 2003 Samverkanskravet är emellertid inte oproblematiskt för de sökande, då det inte någonstans i Utbildningsvetenskapliga kommitténs material framgår hur detta kriterium används vid bedömningen av ansökningar. Det utbildningsvetenskapliga området är under utveckling och dess karaktär har ännu inte formats.39 Utbildningsvetenskap har byggts upp och definierats i ett växelspel mellan forskarna på fältet och Utbildningsvetenskapliga kommitténs beslut om forskningsstöd. Huvuddelen av det stöd gett har gått till forskning med anknytning till skola och lärarutbild- ning. Metodologiskt och teorimässigt spänner projekten över vida områden. Genom sitt arbete har lagt grunden till en bred definition av utbildningsveten- skaplig forskning. Fram träder ett forskningsområde av tvärveten- skaplig natur, innehållande bidrag från en mängd ämnen och disci- pliner. 39 anser att Utbildningsvetenskap som forsknings- område utformas genom en dialog mellan och fors- karna, se Verksamhetsberättelse 2003. 6Finansiering av utbildningsvetenskap – en översikt Regeringen aviserade i den senaste forskningspolitiska propositio- nen (prop. 2000/01:03) en satsning på utbildningsvetenskap. bildades en utbildningsvetenskaplig kommitté som disponerade , och som disponerar . Dessutom inrättades två nationella forskar- skolor i teknisk och naturvetenskaplig didaktik respektive i peda- gogiskt arbete. I den senaste budgetpropositionen (2004/5:01) be- skrivs utvecklingen inom området på följande vis: Forskning med anknytning till lärarutbildning är ett område som därigenom givits stora resurser och som byggs ut kraftigt.1 I arbetet med att utveckla det utbildningsvetenskapliga området har lärosätena hunnit olika långt beroende på vilket sätt och hur länge verksamheten bedrivits tidigare. Flertalet lärosäten har skapat en organisation med knytning till det särskilda organet (som är obligatoriskt för lärosäten med lärarutbildning). I det enklaste fallet finns en samordnare, medan andra har skapat institutioner, inrättat lärarutbildningsnämnder och fakultetsnämnder. Organisa- tionen tar exempelvis fram planer för grundutbildningens forskningsanknytning där ett viktigt inslag är examensarbetet och utvecklingen av lämpliga magisterprogram. Likaså försöker man säkerställa rekryteringen genom att erbjuda attraktiva tjänster med utrymme för forskning för att öka andelen disputerade lärare. En del lärosäten satsar på samarbeten mellan olika ämnen för att und- vika fragmentering i lärarutbildningen. Forskarutbildningen växer också, bedriven både i traditionell form och inom forskarskolor och flera nya forskarämnen har sett dagens ljus. 1 Prop., sid. 116 Finansiering av utbildningsvetenskap – en översikt Som ny aktör i det forskningsfinansiella landskapet har den utbild- ningsvetenskapliga kommittén –2005 haft till sitt förfogande (se Tabell 6.1). Merparten av dessa medel har gått till forskning som initierats av forskarna själva. Totalt har det beviljats för perioden –2008. Av detta har gått till forsknings- projekt som haft en varaktighet eller längre och forskar- skolor. Forskarskolorna har erhållit . Finans- ieringen av forskarassistenter har uppgått till och nätverken har erhållit . Medel disponerbara för forskningsstöd 2001–2005 (mnkr) I propositionen En förnyad lärarutbildning (Prop.