sou · GTB3111 · 2006-01-01 00:00:00 — Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i internationella situationer - m.m., del 1 Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i internationella situationer – m.m. Slutbetänkande av Utredningen om föräldraansvar och skydd av barn i internationella situationer SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag om ett svenskt tillträde till om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn. I uppdraget ingick även att föreslå de kompletterande bestämmelser som behövs till den nya II- förordningen (EG) nr 2201/2003 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv. utsåg chefen för , statsrådet , hovrättsrådet till särskild utredare. Som sakkunniga i utredningen förordnades ämnessakkunnige , ämnesrådet , ämnessakkunnige , departementsrådet och kanslirådet . entledigades fr.o.m. och entledigades fr.o.m. . kanslirådet förordnades som sakkunnig fr.o.m. . entledigades fr.o.m. och förordnades departementsrådet som sakkunnig. Som experter förordnades advokaten , numera generaldirektören , avdel- ningsdirektören , professorn och kammarrättslagmannen . Hovrättsassessorn anställdes som sekreterare i utredningen fr.o.m. . Delbetänkandet Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen (SOU 2004:80) överlämnades . Utredningen överlämnar härmed betänkandet Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i internationella situationer – m.m. (SOU 2005:111). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Förkortningar och ordförklaringar ......................................... Exempel och översättning ....................................................... för internationell privaträtt....................... Europeiska unionen och II-förordningen ................. FN:s konvention om barnets rättigheter ............................... Regler gällande gentemot vissa stater .......................... Svensk autonom rätt ..................................................... Yrkanden i samband med äktenskapsmål .................... Olovliga bortföranden och kvarhållanden av barn...... Vård och omhändertagande genom Särskild företrädare för barn ...................................... Interimistiska beslut och territoriella åtgärder.......... 3.3.10 Överenskommelse om vilken myndighet som skall utöva behörighet................................................. 3.4.3 Skydd för tredje man .................................................. 3.4.4 insatser för barn och unga .............. 3.5 Erkännande, verkställighet och förbud mot omprövning ... 3.5.3 Förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption 3.5.4 Lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens 3.5.5 Lagen (1932:540) om erkännande och verkställighet av dom, som meddelats i , 3.5.6 Lagen (1936:79) om erkännande och verkställighet av dom som meddelats i ....... 3.5.7Lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn ........................... Verkställighetsförfarandet enligt 21 kap. Verkställighetsförfarandet enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga........... – innehåll, offentligrättsliga aspekter och tolkning ............................................... Särskilt om de offentligrättsliga aspekterna ......................... 4.2.4 Kritik mot ........................ Förutsättningar för att ratificera konventionen................... 5.1.1 Skälen för ett svenskt tillträde till konventionen ..... 5.1.2 Finns det några hinder för en svensk anslutning? Införlivande genom inkorporering ....................................... förordningen, konventionsbundna regler och autonom 6.2Särskilt om förhållandet mellan II-förordningen andra internationella instrument ........................................... 6.3.2 Särskilt om förhållandet mellan 1996 års i förhållande till autonom rätt.... 7.1Allmänt om behörighetsreglerna i 1996 års Behörighet för myndigheterna i barnets hemviststat........... 7.2.1 Artikel 5 ........................... Behörighet för myndigheterna i barnets vistelsestat i 7.3.1 Artikel 6 ........................... 7.3.2 Förhållandet till II-förordningen.................. Olovligt bortförande eller kvarhållande av barn .................. 7.4.1 Artikel 7 ........................... Konsekvenser av ettårsperioden................................. 7.4.3 Förhållandet till II-förordningen.................. Framställning om åtagande av behörighet eller bemyndigande att utöva behörighet...................................... 7.5.1 Artiklarna 8 och 9 ........... 7.5.2 Förhållandet till II-förordningen.................. Behörighet för domstolen i äktenskapsmål .......................... 7.6.1 Artikel 10 ......................... 7.6.2 Förhållandet till II-förordningen.................. 7.6.3 Gränsdragningen mellan behörighetsreglerna i 7.7Åtgärder i brådskande fall och åtgärder med territoriell Artikel 11 i relation till II-förordningen...... Artikel 12 i relation till II-förordningen...... Konkurrerande behörighet och litispendens........................ Tillämpningen i förhållande till EU:s medlemsstater och till fördragsslutande stater ......... Vidtagna åtgärders kontinuitet och övriga frågor................ Tidpunkt för behörighet ............................................ Avtal om behörighet................................................... Behovet av lagändringar......................................................... 7.10.2 Behörighet enligt artiklarna 5, 6, 11 och 12 .............. 7.10.3 Olovligt bortförande eller kvarhållande av barn....... 7.10.4 Framställning om åtagande av behörighet eller bemyndigande att utöva behörighet .......................... 7.10.5 Behörighet för domstolen i äktenskapsmål .............. 7.10.6 Konkurrerande behörighet och litispendens ............ 7.10.7 Vidtagna åtgärders kontinuitet och övriga frågor .... Allmänt om lagvalsbestämmelserna i 1996 års Lagval vid utövande av behörighet........................................ Tillerkännande eller upphörande av föräldraansvar ............. 8.3.1 Artikel 16 ......................... 8.3.2 Direkt på grund av lag – utan ingripande av 8.3.3 Genom överenskommelse – utan ingripande av 8.3.4 Föräldraansvar vid ändring av hemvist ...................... Utövande av föräldraansvar ................................................... 8.4.1 Artiklarna 17 och 18 ........ Skydd för tredje man.............................................................. 8.6.1 Artiklarna 20–21 .............. 8.6.2 Artikel 22 ......................... Behovet av lagändringar ......................................................... 8.7.1 Lagval vid utövande av behörighet............................. 8.7.2 Tillerkännande eller upphörande av 8.7.3 Utövande av föräldraansvar........................................ 8.7.4 Skydd för tredje man och övriga lagvalsregler .......... Erkännande och verkställighet enligt 1996 års 9.1Allmänt om reglerna om erkännande och verkställighet i 9.2.1 Artikel 23 ......................... 9.2.2 Beslut i fråga om erkännande eller icke- erkännande av en åtgärd.............................................. 9.2.3 Exekvaturförfarandet och förbuden mot Åtgärder för att underlätta verkställighet ............................. Behovet av lagändringar ......................................................... Erkännande och vägransgrunder................................ 9.5.2 Beslut om erkännande och icke-erkännande............. Förbuden mot omprövning........................................ 9.5.6 Åtgärder för att underlätta verkställighet.................. Samarbete och tillhandahållande av information enligt 10.1.1 Samarbete och information enligt 1996 års 10.1.2 Sekretess och anmälningsskyldighet ......................... 10.2.1 Funktion enligt ............... 10.2.2 Centralmyndighetsfunktionen i andra 10.3.1 uppgifter enligt 1996 års Information om ett enskilt barn ........................................... 10.4.2 Berörda artiklar ............. Upplysningar om en umgängesförälder ............................... 10.5.1 Berörd artikel ................ Samrådsskyldighet inför placeringen av ett barn i en annan fördragsslutande stat................................................... 10.6.1 Berörda artiklar ............. Genomförandet av skyddsåtgärder....................................... 10.7.1 Berörd artikel ................ Särskilda överväganden i förhållande till Avgifter och avtal mellan stater ............................................ 10.9.1 Berörda artiklar ............. Allmänna bestämmelser och slutbestämmelser i 1996 De allmänna bestämmelserna och slutbestämmelserna i 11.2.1 Berörd artikel ................. Behandlingen av personuppgifter och sekretess................... 11.3.1 Berörda artiklar ............. 11.4.1 Berörd artikel ................. Översättning av handlingar.................................................... 11.5.1 Berörd artikel ................. 11.6.3 Behörighet för den egna statens myndigheter i 11.7.1 Berörda artiklar ............. Allmänt tillämpliga bestämmelser .............................. Autonom rätt obehövlig i vissa fall ....................................... En ny lag om internationella föräldraansvarsfrågor ............. 12.3.1 En ny lag ...................................................................... 12.3.5 Erkännande av utländska avgöranden ....................... 12.3.6 Litispendens och vilandeförklaring ........................... 12.3.9 Ordre public................................................................ Behov av ytterligare ändringar i autonom rätt ..................... 12.4.3 Vårdnad m.m............................................................... 12.4.5 Övriga lagändringar .................................................... Kommentar till de återstående artiklarna i 1996 års En samlad exekvaturlagstiftning ........................................... Frågan om inkorporering ...................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. 14.2.1 Lagen om 1996 års och de 14.2.2 Lagen om internationella föräldraansvarsfrågor Konsekvenser av förslagen......................................... Förslaget till lag om 1996 års om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn................................................................... Förslaget till lag om internationella 16.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1904:26 s.1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap Förslaget till lag om ändring i ....................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).... 16.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:394) med kompletterande bestämmelser till II- 16.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn ............................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv .............................................................. Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den rörande äktenskap och förmyn- rörande äktenskap, adoption tillämplig lag i frågor till skydd för skydd av barn och samarbete vid behörighet, tillämplig lag, erkän- nande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn allmänna bestämmelser som gäller i förhållande till alla stater, när ingen bunden lagstiftning är tillämplig Förkortningar och ordförklaringar SOU 2005:111 2201/2003 av 2003 om domstols behörighet och av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upp- hävande av förordning (EG) nr 95/46/EG enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana för de mänskliga rättigheterna och barn samt om återställande av vård Den förklarande rapporten till 1996 publicerad i Hague Conference on private international law, Procee- dings of the Eighteenth Session, to 19 October 1996, Protection of children, Edited by Conference, SDU Publishers/ The SOU 2005:111 Förkortningar och ordförklaringar lagen (1990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga en stat som är medlem i Europeiska Nytt juridiskt arkiv, avd. I Nytt juridiskt arkiv, avd. II domar på privaträttens område förordningen (1989:177) om er- m.m. och om överflyttning av barn lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vård- Utredningen har fått i uppdrag att lämna förslag om ett svenskt tillträde till den i dagtecknade konven- tionen om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn (). I utredningens uppdrag ingår att ta ställning till hur konven- tionen bör införlivas i svensk rätt och om bör reservera sig. Förslag på författningsändringar skall lämnas. Likheter och skillna- der mellan och rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (II-förordningen) skall belysas. I uppdraget ingår också att ge förslag på vilken myndighet som lämpligen bör utses till centralmyndighet i förhållande till och II-förordningen och om vissa uppgifter bör handhas av centralmyndigheten eller av andra myndigheter eller organ. En särskild fråga för utredningen är vidare att överväga om vissa bestämmelser lämpligen även bör åter- finnas i de allmänt tillämpliga lagarna. Det gäller t.ex. reglerna om förmynderskap och den särskilda behörighetsregeln som gäller vid olovligt bortförande eller kvarhållande av barn. Om utredningen under arbetets gång skulle finna att någon anknytande interna- tionell familjerättsfråga bör tas upp står det utredningen fritt att göra det. Eftersom vissa av de frågor som omfattas av Haag- konvention är reglerade i II-förordningen är Europeiska unionens (EU:s) medlemsstater förhindrade att på egen hand ansluta sig till konventionen. EU har dock för avsikt att fatta ett beslut som bemyndigar medlemsstaterna att ratificera konven- tionen, och förväntar sig också att medlemsstaterna skall göra det. Utredningen föreslår att skall tillträda Haag- konvention så snart EU bemyndigar medlemsstaterna att göra det. Utredningen föreslår vidare att konventionen skall införlivas med svensk rätt genom inkorporering, vilket innebär att konventionens bestämmelser kommer att gälla som lag i . Förslaget omfattar dock inte konventionens slutbestämmelser som enligt utredningens bedömning inte är nödvändiga att inkorporera. Där- till föreslår utredningen vissa till konventionen kompletterande bestämmelser för att svenska myndigheter skall kunna tillämpa konventionen. och förslag till kompletterande bestämmelser Ett av syftena med är att förbättra skyddet för barn i internationella situationer. För att uppnå detta syfte innehåller konventionen bestämmelser som reglerar vilket lands myndigheter som skall vara behöriga att vidta åtgärder, liksom bestämmelser om vilket lands lag som skall tillämpas i olika situationer. Även frågan om erkännande av avgöranden som med- delats i de fördragsslutande staterna regleras, liksom förutsätt- ningarna för att ett utländskt avgörande skall kunna verkställas. Konventionen innehåller också bestämmelser om samarbete mellan myndigheter i olika länder. är tillämplig på frågor om föräldra- ansvar och åtgärder till skydd för barn . Med föräldraansvar avses vårdnad eller varje liknande förhållande som avgör föräldrars, förmyndares eller andra rättsliga företrädares rättigheter, befogenheter och ansvar i förhållande till barnets person eller egendom. Konventionen avser såväl civilrättsliga som offentligrättsliga skyddsåtgärder för barn. röra vårdnad, umgänge, förmynderskap och godmanskap samt frågor som rör placering av barnet i familjehem eller på en institution, tillsyn genom offentlig myndighet av den omvårdnad som barnet får samt förvaltning av barnets egendom. Däremot omfattas inte frågor om t.ex. faderskap, adoption, barnets namn eller underhållsskyldighet. Förhållandet till andra internationella instrument och till autonom rätt De frågor som omfattas av är i flera avseenden redan reglerade i andra internationella instrument. Ett av dessa är den tidigare nämnda II-förordningen, som är tillämplig i civilrättsliga frågor om föräldraansvar. II- förordningen har företräde framför i de fall då barnet har hemvist i en stat som tillämpar II- förordningen (dvs. i EU:s medlemsstater med undantag av ), eller när det är fråga om att verkställa ett avgörande som har meddelats av en medlemsstat i EU. När det gäller andra internationella konventioner gäller som huvudregel att deras tillämpning inte påverkas av och det anges särskilt att denna konvention inte påverkar tillämpningen av den i dagtecknade konventionen om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (). Vid ett svenskt tillträde till bör dess bestämmelser däremot gälla framför den svenska autonoma rätten (dvs. de allmänt tillämpliga lagarna som gäller när ingen EG-rättslig eller annan konventionsbaserad lagstiftning är tillämplig). Detta förhållande framgår av utredningens lagförslag. reglerar myndigheters internationella behörighet i frågor om föräldraansvar. Utom när annat följer av II-förordningen ger konven- tionens bestämmelser internationell behörighet till svenska myndigheter när ett barn har hemvist i och i förhållande till barn i vars hemvist inte kan fastställas eller som är på flykt. Konventionen ger därutöver behörighet till svenska myndigheter i förhållande till barn som vistas i (eller i förhållande till barns egendom i ) om det är fråga om brådskande fall eller med avseende på s.k. territoriella åtgärder som endast gäller i . Åtgärder som vidtas i brådskande fall och territoriella åtgärder kan härefter ersättas av åtgärder som vidtas av de myndigheter som normalt sett är behöriga. Utredningen föreslår att det införs en lagregel om reservforum för socialnämnden i fall då svensk behörighet föreligger enligt , men då det inte finns någon behörig socialnämnd enligt svenska regler. I övrigt behövs enligt utredningens bedömning inte några kompletterande lagregler eller lagändringar för att de nämnda behörighetsreglerna skall kunna följas. finns vidare en bestämmelse som rör behörighet vid fall av olovligt bortförande eller kvarhållande av ett barn. Myndigheterna i den stat där barnet hade hemvist före bortförandet eller kvarhållandet behåller sin behörighet tills barnet har fått hemvist i en annan stat och vissa angivna förut- sättningar är uppfyllda. Myndigheterna i tillflyktsstaten har fram till dess endast behörighet i brådskande fall. Bestämmelsen kan ses som ett komplement till regelsystemet , som ju rör just olovligt bortförda eller kvarhållna barn, och fordrar inte för sin tillämpning någon ytterligare kompletterande bestämmelse. Det finns en inbyggd flexibilitet så att den internationella behörigheten så långt möjligt kan bestämmas utifrån ett enskilt barns bästa. Enligt konventionen är det möjligt för myndigheterna i två fördragsslutande stater att i ett visst fall, utifrån vad som är bäst för barnet, komma överens om vilken stats myndighet som skall vara behörig. En myndighet kan också ge parterna tillfälle att lämna in en framställning om behörig- het till myndigheterna i en annan stat. Möjligheten att överföra behörighet skall dock användas endast i undantagsfall och kommer bara i fråga om båda myndigheterna är överens om att detta är till barnets bästa. Barnet måste också ha viss anknytning till den stat vars myndigheter ursprungligen inte är behöriga. Vissa komplette- rande bestämmelser krävs för att svenska myndigheter skall kunna hantera dessa bestämmelser i konventionen. Utredningen föreslår därför att den svenska myndigheten som huvudregel skall kommu- nicera en framställning om behörighet med parterna innan beslut fattas. Det föreslås också att förfarandet som huvudregel skall vara skriftligt men att muntlig handläggning skall kunna komma i fråga i vissa fall, t.ex. om det skulle vara till fördel i det enskilda fallet. Utredningen föreslår vidare att i länsrätt skall en framställnings- fråga kunna avgöras av en domare utan nämnd (något som även föreslås gälla i förhållande till II-förordningens mot- svarande bestämmelse om överföring av behörighet). Utredningen föreslår också att ett beslut i en framställningsfråga inte skall få överklagas. När det gäller överklagandefrågan överväger och (enligt utredningsförslag) att införa någon form av överklaganderätt, medan länder som t.ex. , och valt att inte låta ett sådant beslut få överklagas. Särskilt mot bakgrund av att bestämmelsen skall användas i undantagsfall och att den svenska och den utländska myndigheten måste vara överens i frågan anser utredningen att nackdelarna med att tillåta överklagande överväger eventuella fördelar. De nackdelar som är särskilt påtagliga är den tidsutdräkt som en överklagande- möjlighet ofrånkomligt leder till, och att en överklagandemöjlighet i denna fråga ger ytterligare utrymme för föräldrar att tvista om sitt barn, något som enligt utredningens uppfattning inte kan anses vara i barnets intresse och till barnets bästa. Det är vanligt att frågor om föräldraansvar uppkommer i äkten- skapsmål och konventionens behörighetsbestämmelser ger också en möjlighet att pröva frågorna i samband med ett sådant mål. Myndigheterna i en fördragsslutande stat som utövar behörighet i ett äktenskapsmål får pröva en fråga om föräldraansvar bl.a. under förutsättning av att en av föräldrarna har hemvist i den stat där äktenskapsmålet prövas och att det är till barnets bästa att frågan prövas i samband med äktenskapsmålet. Denna bestämmelse kräver inte några kompletterande lagregler. Slutligen skall nämnas att konventionen innehåller en litispendensbestämmelse som innebär att svenska myndigheter – även om de i och för sig är behöriga – skall avstå från att utöva sin behörighet om motsvarande åtgärder har begärts och fortfarande övervägs hos myndigheterna i en annan fördragsslutande stat som för begäran var behöriga. Den myndighet som har anlitats först kan dock avstå från sin behörighet. Som har framgått är bestämmelserna liksom flera av II-förordningens bestämmelser i vissa avseenden tillämpliga i förhållande till alla barn, och således även om ett barn genom medborgarskap har anknytning till en stat som inte har tillträtt . II-förordningen är dock sådant att II-förordningen skall tillämpas framför inom sitt tillämpnings- område (dvs. i princip i civilrättsliga frågor när barnet har hemvist inom EU med undantag av ). Detta ger i de allra flesta fall inte upphov till några problem eftersom behörighetsgrunderna i II-förordningen och till största delen överensstämmer. innehåller, till skillnad mot II- förordningen, bestämmelser om vilket lands lag som skall tillämpas vid avgörande av frågor om föräldraansvar. I enlighet med huvudregeln skall svenska myndigheter i första hand tillämpa svensk lag vid utövandet av sin behörighet enligt bestämmelserna i konventionen. Undan- tagsvis får dock utländsk lag beaktas eller tillämpas. När det gäller föräldraansvar direkt på grund av lag (ex lege) eller i liknande fall, föreskriver konventionen att lagen i den stat där barnet har hemvist skall tillämpas.