sou · GTB377d2 · 2006-01-01 00:00:00 — En ytterligare begränsning är att inga garantier finns för att byggnaden bevaras på ett bra sätt. Det finns ett generellt krav på att byggnader ska underhållas, men i praktiken måste förfallet gå långt innan har tillräcklig grund för att ingripa. Byggnader som omfattas av rivningsförbud har ett starkare skydd mot både förvanskning och förfall. Riv- ningsförbud är inte detsamma som förvanskningsförbud, men kan meddelas endast för byggnader som omfattas av sådant förbud. I praktiken kan också rivningslov vägras endast för byggnader som skulle kunna omfattas av ett sådant skydd. Det finns ingen anledning att avskaffa möjligheterna att införa riv- ningsförbud i detaljplan eller områdesbestämmelser. Kulturbebyg- gelseutredningens förslag om kulturminnesmärkning kan vara ett möjligt komplement och alternativ, men behöver inte utesluta att rivningsförbud kan meddelas även i detaljplan eller om- rådesbestämmelser. Problemet med bostadsförsörjningen som prövningsgrund är dels att den måste tillämpas utifrån marknadsmässiga och fastig- hetsekonomiska bedömningar, vilka utgör betydande osäkerhets- faktorer, dels att den omfattar bostadssociala ambitioner som inte kan följas upp med stöd av PBL. Bestämmelsen har sitt ursprung från den tid då kommunerna var skyldiga att upprätta bostadsförsörjningsplaner. är detta ingen skyldighet, men riktlinjer för bostadsförsörjningen ska antas av kommunfullmäktige under varje mandatperiod. Kommunala bo- stadsförsörjningsprogram kan läggas till grund för prövning av riv- ningslov, om hänsyn tas till byggnadens skick och läget på bo- stadsmarknaden. Därtill är bestämmelsen ägnad att vara ett var- samhetsskydd för de boende, vilka då en rivning aktualiseras har ett svagt besittningsskydd enligt både jordabalken och hyreslagen. Det ligger således i hög grad i hyresgästernas intresse att kunna påverka Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt beslut i rivningsfrågor (se Didón m.fl., s. 8:108). Emellertid stöds detta intresse inte av någon bestämmelse i PBL. Kriteriet för rivningslov avser bostadsförsörjningen i kommunen, inte bostadsbehovet för de berörda individerna. Rivningslov kan inte vägras vare sig med stöd av de boendes inställning eller i av- vaktan på att deras bostadsfråga löses. PBL ger inte direkt stöd för att vare sig underrätta hyresgäster om ansökningar om rivningslov, ge dem tillfälle att yttra sig före beslut eller delge dem beslutet med besvärshänvisning. Den socialt betingade prövningsgrunden framstår därför som förledande, och kriteriet i sig som förlegat. Boendet är en viktig funktion i samhället och för medborgarna, men inte den enda vik- tiga. Sysselsättning och service är lika betydelsefulla funktioner för välfärden. Nedläggning och kanske rivning av arbetsplatser, skolor och andra serviceinrättningar kan vålla samma sociala problem och upprördhet som rivningen av bostäder. En utökning av prövnings- grunderna i denna riktning har aktualiserats, men kommittén finner inga övertygande skäl för att kommunerna på detta sätt ska styra vare sig bostads- eller lokalmarknaden, eftersom den bakomlig- gande problematiken inte får sin lösning genom bestämmelser av detta slag i PBL. Problemet med bristande underlag för prövningen av bevarande- värden skulle kunna minska genom att prövningskriterierna för- tydligas eller villkoras med krav på särskilt dokumenterat underlag, vilket emellertid skulle motverka den öppna tolkning och tillämp- ning som är avsedd i propositionen och ter sig angelägen att efter- sträva. Man kan också vid prövningen av rivningslov tänka sig en hänvisning till kraven i 2 kap. såsom beträffande prövningen av bygglov. Med anledning av kommitténs förslag behöver 8 kap. 16 § PBL ändras. Kommittén har inte behandlat ersättningsreglerna, som kan ha stor betydelse för hur bestämmelserna om rivningslov och riv- ningsförbud tillämpas. Ersättning utgår inte enbart i samband med prövningar av rivningar utan kan också utgå till följd av införande av skyddsbestämmelser. Reglerna skiljer sig åt, men en översyn av ersättningsreglerna bör dock ske särskilt och inom ramen för en samlad översyn. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Rivningsanmälan krävs för rivning av byggnader eller delar av byggnader som inte är komplementbyggnader, bygglovsfria eko- nomibyggnader eller totalförsvarets hemliga byggnader (9 kap. 2 § PBL). Till rivningsanmälan ska fogas en rivningsplan över hur riv- ningsmaterialet ska hanteras – om inte annat bestämmer. Rivningen ska ske så att olika material kan omhänder- tas var för sig. får besluta att rivningsplan krävs även för byggåtgärder som kan innebära att farligt utrivningsmate- rial uppkommer (9 kap 2 a och 4 §§). Kravet på rivningsplan har inneburit att både byggherrar och kom- muner har skaffat sig kunskap om hur olika slags rivningsavfall kan och bör omhändertas, och vart det kan sändas. Tillsyn av hur riv- ningsplan följs utanför byggplatsen sker dock inte i någon större utsträckning från byggnadsnämndernas sida. I konsekvens med att bygganmälan slopas föreslås att även kravet på rivningsanmälan avskaffas. Kvalitetsansvarig ska dock finnas även i rivningsärenden, och behovet av kontroll och tillsyn av riv- ningsarbetena ska gås igenom och beslutas i anslutning till riv- ningslovsprövningen. Kravet på rivningsplan föreslås dock slopas inom ramen för PBL. Hanteringen av rivningsavfallet bör regleras genom , och tillsynsansvaret ligga på den kommunala nämnd som ansvarar för miljö- och hälsofrågorna. Förslaget syftar och bedöms leda till att tillsynen av miljöfarligt rivningsavfall kan förbättras. Miljöför- valtningarna har erfarenheter och kunskaper om annan avfallshan- tering, och kan anses innehålla de nödvän- diga bestämmelserna. Hantering av avfall behandlas i 15 kap. miljö- balken. Där stadgas i 19 § att om det behövs av återanvändnings- eller återvinningsskäl eller andra hälso- eller miljöskäl, får reger- Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt ingen meddela föreskrifter som innebär att ett visst slag av avfall ska förvaras och transporteras bort skilt från annat avfall samt meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för ändamålet. Regeringen får överlåta åt en myndighet eller åt kommunerna att meddela sådana föreskrifter. Kommittén föreslår att kravet på rivningsanmälan i PBL tas bort och att regeringen meddelar de föreskrifter som behövs för att miljöfrågarna i anslutning till rivningsarbeten ska kunna omhän- dertas väl med stöd av . Detta kräver vissa ändringar av dagens bestämmelser i och den nya regleringen ska enligt kommitténs förslag föras in i 9 kap. 8 § PBL. 10.8Tidsbegränsade och periodiska bygglov Kommitténs bedömning och förslag Bygglov som tillfällig åtgärd kan , mot grannars vilja, ges för planstridiga och mer eller mindre olämpliga åtgärder för en sam- manlagd tid av . Så kan ibland ske även för permanent av- sedda åtgärder som inte ryms inom ramen för mindre avvikelser. Kommittén föreslår följande ändringar. Tidsbegränsade bygglov kan sökas och lämnas avseende alla bygglovspliktiga åtgärder. Ansökan ska innehålla en redovisning av hur och när åtgärden ska avvecklas och platsen återställas. Den maximala tiden skärs ned från tjugo till för åtgärder som kan vara planstridiga men fyller kraven på lämplig placering och utformning, och till för andra åtgärder. Regeringen bemyndigas att utfärda föreskrifter för tilllämp- ningen av de tekniska egenskapskraven. Inriktningen bör vara att tidsbegränsade bygglov kan beviljas med avsteg från dessa krav utom i fråga om hälsa, säkerhet och tillgänglighet. Periodiska bygglov kan ges för säsongsanknutna åtgärder med villkor att utnyttjas endast del av år. Ansökningar om bygglov ska kunna avslås om den åtgärd som man söker lov för i allt väsentligt överensstämmer med den åtgärd man fått tidsbegränsat lov för tidigare. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Bygglov för tillfälliga åtgärder regleras i 8 kap. 14 § PBL. Sådant lov kan lämnas för bygglovspliktiga åtgärder som inte fyller gällande bestämmelser och som är av tillfällig karaktär. Det kan gälla upp- förande av enkla byggnader, ändrad användning av lokaler eller andra åtgärder som är planstridiga eller inte fullt och långsiktigt lämpliga på platsen. Lov kan beviljas i första omgången och förlängas till sammanlagt maximalt . Tillfällig åtgärd kan även regleras i detaljplanen och sålunda vara en alternativ, plan- enlig användning av marken, som dock prövas enligt bestämmel- serna om bygglov för tillfällig åtgärd. Bygglov för tillfällig åtgärd syftade ursprungligen till att mark som är planlagd för viss användning tillfälligt ska kunna tas i bruk för andra ändamål som kan genomföras i avvaktan på att planen genomförs och inte försvårar att så sker. Men i praktiken har syftet vidgats till att angelägna åtgärder ska kunna tillåtas också på mark som har ianspråktagits och byggnader som har uppförts enligt gäl- lande plan. I byggnadsstadgan var den totala tiden inte begränsad, men åt- gärden skulle omprövas minst . Enligt PBL kan lov lämnas vid första ansökan och förlängas med i ta- get till sammanlagt högst . Något motiv för den föränd- ringen uttalades inte i förarbetena till PBL. I propositionen Änd- ring av m.m. förklarades och kommenterades tidsfristens längd enbart ur den sökandes perspektiv. Departementschefen fann inte några betänkligheter från rätts- säkerhetssynpunkt med bygglov för tillfälliga åtgärder. Utgångs- punkten var att det inte var till nackdel för den enskilde att ha bara ett sådant lov till stöd för sin markanvändning. Lov för tillfälliga åtgärder skulle ses som en möjlighet som fanns i reserv för det fall att den gällande planen lägger hinder för ett permanent lov. Reglerna om lov för tillfälliga åtgärder ansågs med andra ord vara uppställda i sökandens intresse (prop. 1985/86:1 s. 723). Ingenting nämndes om berörda sakägares intresse och de even- tuella nackdelar som de kan få kännas vid till följd av att bygglov Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt medges för åtgärder som inte följer gällande planer eller fyller upp- ställda krav, men ända kan tillåtas . Varken i lag- texten eller i förarbetena sägs heller något om på vilka grunder bygglov får lämnas, utöver att sökanden begär det. I kommenta- rerna av Didón m.fl. (s. 8:103) anges att en praktisk och ekonomisk förutsättning kan vara att byggnaden eller anläggningen inte byggs fast, dvs. att det inte är orimligt att bygg- naden rivs eller åtgärden upphör inom . Den uppfattning som framförs i kommentarerna är att paragrafen över huvud taget inte tycks vara avsedd att användas för att mera allmänt lämna lov för planstridiga åtgärder som är av mer eller mindre permanent natur. Detta motsägs dock av departementschefens nyssnämnda moti- vering att de tjugo åren ska ses som en möjlighet i reserv för det fall att den gällande planen lägger hinder för ett permanent lov, dvs. som en ren form av dispens. Paragrafens totala avsaknad av reella prövningsgrunder i förening med generösa tidsgränser har också öppnat för en vid tillämpning, och därtill en rad tolkningsproblem och en betydande rättsosäker- het. Lång tid av olägenheter för grannar Grannar som upplever olägenheter av åtgärden har svårt att förstå att en varaktighet kan anses tillfällig. Tidsfristen kan jämföras med att byggarbeten, byggbodar och annat som kan vara till olägenhet i näromgivningen bara ska behöva tålas efter ett beslut om bygglov. Oklart vad som är en tillfällig åtgärd Det är oklart vad som är en tillfällig åtgärd. Av kommentarerna och rättsfallen framgår att åtgärden ska ha tillfällig karaktär, dvs. att den praktiskt och ekonomiskt ska vara rimlig att avveckla inom den avsedda tiden. har även funktionella aspekter anlagts, såsom att åtgärden inte får vara långsiktigt oundgänglig på platsen. Lov för tillfällig åtgärd benämns ibland tillfälligt lov, vilket kan miss- Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt uppfattas så att det är lovet som är provisoriskt, och att det kan ges i avvaktan på ett pågående planarbete. Det händer att bygglov för tillfällig åtgärd begärs och beviljas för att undgå planändring för åtgärder som strider mot detaljplanen och inte kan betraktas som mindre avvikelser, men betecknas som tillfälliga åtgärder även om de är permanent avsedda. Det angivna förfarandet har enligt ovan visst stöd i förarbetena och kan även ske utan att uppenbart strida mot lagstiftningen. Ett inte ovanligt exempel gäller väsentligt ändrad användning, som en- ligt förarebetena aldrig kan vara en mindre avvikelse från gällande detaljplan. En ändrad användning kan betraktas som en trovärdig tillfällig åtgärd om inga avsevärda ingrepp i byggnaden behövs eller om ändringarna är så generellt användbara att de inte måste åter- ställas – eller om helt enkelt avstår från att pröva saken, vilket den ju inte är skyldig att göra. En annan möjlighet inom ramen för dagens uppdelning mellan bygglov och bygganmälan är att byggherren genomför den inre an- passningen enligt reglerna för bygganmälan och därefter tar bygg- naden i bruk för den nya och planstridiga användningen med stöd av bygglov för tillfällig åtgärd. Lämplighetskriterier för prövningen av på vilka grunder lov får be- viljas respektive kan eller ska avslås saknas helt. Bestämmelserna i 8 kap. 11 och 12 §§ är satta ur spel, och därmed helt eller delvis såväl eventuella fastighets- och detaljplaner som lämplighetskraven i 2 och 3 kap. Inga andra prövningskriterier är heller angivna – eller uteslutna – i sammanhanget. De kan hämtas inom såväl som utom bygglovs- kraven i PBL, t.ex. bland de tekniska egenskapskraven i BVL, vilket innebär att kraven kan ställas högre för tillfälliga än för permanenta åtgärder. Det är inte ens givet att prövningen ska hållas inom bygglagstiftningens ramar. Det fria prövningsutrymmet är avsett i förarbetena och bekräftas av rättsfallen, som inte ger tydligare be- sked än att lov får ges om mer talar för än emot den avsedda åtgär- den, vilket således får avgöras från fall till fall. Paragrafen har ka- raktär av generalklausul, som kan tillämpas utifrån de syften som i sammanhanget bedöms beaktansvärda. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Bygglov för tillfälliga åtgärder som är säsongsbundna men åter- kommer på samma plats år måste sökas på nytt . Det finns ett behov av men ingen form för bygglov för periodiska åt- gärder. Vad som måste ske när eller innan tiden för ett bygglov för tillfällig åtgärd går ut – senast – är inte helt klart. Åtgärden måste i princip upphöra om den inte genom planändring kan ges permanent lov. Men ansökan om bygglov för en ny tillfällig åtgärd – mer eller mindre snarlik den föregående – kan sökas och beviljas , efter en prövning på ytterligt obestämda grunder. Kommittén föreslår att bestämmelsen i 8 kap. 14 § avseende tillfäl- liga lov ändras och att benämningen tillfälliga lov ersätts med lov för tillfällig åtgärd och periodiska lov. Dessutom föreslås vissa ju- steringar i övrigt som kommenteras i det följande. Den sammanlagt möjliga tiden för en tillfällig åtgärd som inte fyller normala minimikrav är orimligt lång med hänsyn till grannarnas rättigheter. Det är rimligt att åtgärder som är angelägna men inte fyller samhällets krav på anpassning och hänsyn till omgivningen ska kunna tillåtas , men det är inte rimligt att den ska kunna fortgå , för att därefter eventuellt permanentas. Åtgärder som inte fyller alla krav på hänsyn och an- passning till omgivningen bör accepteras i högst . Vilka krav eller i vilken grad kraven i 2 kap. 5 § ska vara uppfyllda får bedömas av från fall till fall, och de eventuella olägenhe- terna vägas mot nyttan av åtgärden. Det måste m.a.o. finnas goda skäl för att bevilja bygglov för en åtgärd som bedöms innebära större olägenheter än som normalt måste accepteras enligt gällande Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt Åtgärder som fyller kraven fullt ut men strider mot gällande detaljplan bör kunna accepteras . De som medges öppnar för åtgärder som är avsedda att vara permanenta, men är alltför planstridiga för att passera som mindre avvikelse. Tillfälliga åtgärder som är bygglovspliktiga kräver enligt dagens regler i många fall även bygganmälan. Fråga uppkommer i många sådana ärenden om alla de tekniska egenskapskraven enligt 2 § BVL måste uppfyllas i fråga tillfälliga åtgärder. Vid en sammanläggning av bygglov och bygganmälan blir detta en fråga att ta ställning till i bygglovsprövningen. En precisering av vilka krav som ska hävdas vid tillfälliga åtgärder behövs, och görs lämpligen i förordning om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., där kravens tillämpning vid ändringsåtgärder återfinns . Ansökningar om tidsbegränsade bygglov ska sålunda bedömas både mot bygglovskraven i PBL och de tekniska egenskapskraven i BVL – som förtydligas genom föreskrifter i förordningen om tek- niska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVF). För att åtgär- der ska kunna beviljas bör endast krävas att före- skrifterna enligt BVF är uppfyllda. I dessa fall får lovet inte för- längas. För att åtgärder ska kunna beviljas bör krävas att de tillgodoser både kraven i BVF och placerings- och utform- ningskraven i 2 kap. 5 § PBL. Det är kommitténs uppfattning att de tekniska egenskapskraven ska vara i huvudsak uppfyllda för att lov ska kunna beviljas . Avvecklingen ska vara byggherrens ansvar Den tillfälliga karaktären och de praktiska och ekonomiska möjlig- heterna att avveckla åtgärden framstår i sig inte som ett väsentlig allmänt intresse, utan som en privatekonomisk fråga. Prövningen av om åtgärden har tillfällig karaktär leder till en för PBL ovid- kommande och för många bygglovhandläggare främmande bedöm- ning av investerings- och återställningskostnader. När en byggherre önskar uppföra en permanent byggnad är det banken och inte som bedömer om han har råd till det, trots att Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt en konkurs under färdigställandet kan äventyra många av premis- serna för bygglovet. När en byggherre ansöker om lov för en till- fällig åtgärd bör det på samma sätt vara dennes sak att bedöma lön- samheten och genomförbarheten inklusive avvecklingsmöjligheten av åtgärden och sak att bedöma lämpligheten inom den utmätta tiden och därtill att vid behov sätta kraft bakom beslutet när tiden är ute. Avvecklingen är en naturlig del av ge- nomförandet av åtgärden, och att pröva den ligger utanför bygg- nadsnämndens ansvar och de flesta bygglovshandläggares kompe- tens. För att markera denna förändring bör benämningen ändras till tidsbegränsade lov. För att avvecklingen ska vara trovärdig bör det redan i bygglovs- ansökan redovisas varför åtgärden behövs bara och hur avvecklingen ska gå till. Efter det att den maximalt möjliga tiden gått ska en ny ansökan för snarlik åtgärd på platsen – i ganska vid mening – inte kunna beviljas. I ett bygglov för tillfällig åtgärd får enligt 8 kap. 14 § andra stycket medges att en byggnad eller annan anläggning uppförs, byggs till eller i övrigt ändras och att en eller byggnadsdels använd- ning ändras. Denna bestämning av tillämpningsområdet är oklar i syftet och i relation till bygglovsplikten. Den framstår som onödig. Tidsbegränsade bygglov bör kunna ges för alla slags bygglovsplik- tiga åtgärder. Bygglov ska inte behöva sökas och prövas på nytt enbart därför att den avsedda åtgärden regelbundet avvecklas t.ex. och återtas eller sommaren. Om åtgärden fyller kraven för bygglov ska permanent lov kunna ges med periodisk giltighet. I andra fall kan tidsbegränsat lov ges med motsvarande begränsning. Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt De första byggloven för tillfällig åtgärd som givits med stöd av PBL löper ut . Många givna lov för tillfälliga åtgärder kom- mer att gälla , kanske till 2018, och fordrar därför övergångsbestämmelser som medger detta (se kapitel 15). Kommitténs bedömning och förslag Förhandsbesked om bygglov har ett mycket begränsat till- lämpningsområde. Det täcker bara en liten del av de frågor om vad lagen tillåter som en byggherre kan ha inför ett projekterings- arbete. Bindande förhandsbesked om bygglov föreslås kunna ges röran- de alla krav som kan aktualiseras vid en bygglovsprövning. Byggherren kan enligt 8 kap. 34 § begära och få ett formellt och bindande förhandsbesked om bygglov avseende den del av bygg- lovsprövningen som avser lokaliseringskraven, dvs. i princip de all- männa intressen enligt nuvarande 2 kap. PBL som ska tillgodoses vid prövning av bygglov utanför område med detaljplan. Syftet är att byggherren inte ska behöva lägga ned fortsatt projek- teringsarbete om det kan finnas hinder för etableringen som sådan. En utvidgning till att beskedet ska kunna omfatta även de tekniska egenskapskraven avseende t.ex. tillgänglighet och användbarhet har diskuterats tidigare. Plan- och byggutredningen föreslog med hän- visning till den avsedda reduceringen av bygglovsprövningen att förhandsbeskedet helt skulle avvecklas. Flera remissinstanser menade att det i stället borde utvecklas, vilket dock avfärdades som obehövligt i propositionen med motiveringen att ansvaret skulle ligga på byggherren och kraven utformas så att de inte medgav något avsevärt tolkningsutrymme (prop. 1993/94:178 s. 91). Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt De tekniska egenskapskraven lämnar främst vid ändringsåtgärder utrymme för tolkningar och skälighetsbedömningar – avvägningar mellan allmänna och enskilda intressen – som i slutändan endast kan göra. Det innebär att byggherren inte kan vara helt säker på att han utifrån sina helt legitima egna intressen gör samma avvägning som kan komma att göra. Därmed har byggherren inte full kontroll över vilka förutsättning- arna för projekteringen är, och har inte heller möjlighet att ta an- svar för att kraven kommer att uppfyllas, om inte byggnadsnämn- den på begäran ger sin mening till känna. Och det måste kunna ske genom ett formellt och bindande beslut, för att byggherren tryggt ska kunna gå vidare med sitt projekt, eller få saken prövad i högre instans. Förhandsbesked ska kunna lämnas i alla frågor som prövas i bygglovet Byggherren ska kunna begära ett formellt förhandsbesked rörande alla förutsättningar som gäller för att få bygglov. Förhandsbeskedet ska sålunda avse om en åtgärd som kräver bygglov kan tillåtas med avseende på inte bara den avsedda platsen, som , utan också det avsedda utförandet med hänsyn till ett eller flera av samhällets krav, t.ex. kravet på tillgänglighet genom hiss vid en vindsinred- ning. Beskedet ska vid behov kunna villkoras med krav på intyg om kontroll av utförd projektering. Byggherren har möjlighet att få underlag och vägledning för sina ställningstaganden genom att begära ett tidigt samråd. Det finns ingen anledning att frångå denna bestämmelse, som innebär att byggherren tidigt kan få besked om hur nämnden bedömer kri- tiska frågor i ett byggprojekt, t.ex. hisskravet. Något bindande be- sked eller överklagbart beslut om tillämpningen av de tekniska egenskapskraven kan emellertid inte ges vare sig i anslutning till samrådet eller i annan form. Det kan i det nu aktuella änd- ringsförslaget ges i beslutet om bygglov, men byggherren kan vilja ha besked i saken långt . Förhandsbeskedet skulle kunna tillämpas i vidare mening . Den åtgärd som ska prövas om den kan tillåtas på platsen kan Prövning, kontroll och tillsyn av byggnadsprojekt beskrivas mer eller mindre ingående, och i beskedet får byggnads- nämnden enligt 8 kap. 34 § PBL bestämma de villkor som behövs. Men bestämmelserna avser inte och förutsätter inte en sådan tillämpning. Såvitt känt har den heller aldrig blivit använd på detta sätt och inte heller prövad i praxis. Bestämmelserna syftar till att förhandsbesked ska kunna lämnas rörande principiella lokalise- ringsfrågor på underlag av enkla handlingar. Vid reformen 1995 skulle ett utvidgat förhandsbesked om bygglov vara ologiskt, eftersom det skulle gå längre än bygglovs- prövningen i sig.