sou · GTB357d9 · 2006-01-01 00:00:00 — Våra medlemmar upplever problem med vilken skattesats som skall användas. De flesta tror man skall använda moms på allt som rör kultur. Man lägger ofta moms på sitt gage (skall inte momsbeläggas). Ett ytterligare problem som uppstått är regeringsrättens dom av- seende . Regeringsrätten har i sin dom sagt att skall belägga sina produktioner moms och Riks- skatteverket har sagt att det här gäller för alla musikproduktioner. Detta har fått till följd att det nu diskuteras att man måste ha två bolag, ett bolag där man fakturerar ut sitt gage och ett bolag där man fakturerar ut produktionskostnaderna. Som den digitala tekniken utvecklats och används av olika konstnärliga kategorier (målare, grafiker, illustratörer, fotografer m.fl. arbetar med samma bildbehandlingsprogram för bildfram- ställning där fotografi kan vara en del av det färdiga resultatet), är det numera ofta omöjligt att avgöra när en bild ska karaktäriseras som fotografi och beläggas moms eller när den ska karaktäriseras som illustration/konstverk och beläggas . Enligt uppgift har våra medlemmar inte uppfattat några problem vare sig när det gäller gränsdragning eller tillämpning av den lägre momssats som infördes på upphovsrättsområdet då upplåtelse och överlåtelse av upphovsrättsligt material blev momspliktigt och momssatsen sattes till . Efter att information om den lägre nivån erhållits och de administrativa rutinerna an- passats har, systemet fungerat väl. Differentierade momssatser för- orsakar generellt sett inga problem för förlagen. Ur administrativt hänseende spelar därför inte momsnivån någon roll. De nya momsreglerna innebär att royalty och annan ersättning till upphovsrätter till t ex texter, översättningar och illustrationer belagts mervärdesskatt. Moms skall endast utgå om upp- hovsmannen är yrkesmässigt verksam och det är upphovsmannen som ska informera om hon är momsskyldig eller ej. Enligt uppgift fungerar detta bra och förlagen upplever inga problem. Den ekonomiska föreningen var tidigare inte registrerad till moms. I och med att moms infördes på rättigheter kom vår verk- samhet att bli momspliktig. Det var således enbart momsen som träffar vår verksamhet, men vi får förmånen av att göra avdrag för de momskostnader vi har i var verksamhet, vilket vi således inte hade tidigare. Musikförlag är däremot affärsdrivande företag som alltid varit registrerade till moms. De måste numera, sedan moms infördes på rättigheter, hålla reda på huruvida de upphovsmän man samarbetar med är registrerade till moms eller inte. Detta innebär ett administ- rativt merarbete. Moms på noter är beroende av distributionsform vilket får ogynnsamma konsekvenser. Exempel: Via en hemsida på Internet erbjuds konsumenter att köpa noterna till ett musikaliskt verk. Väljer man att köpa verket i tryckt form som levereras via postorder är momssatsen . Väljer konsumenten att köpa verket i digital form för omedelbar nedladdning till den egna datorn är momssatsen . Detta är ytterligt olyckligt eftersom många skolor, musikskolor, musikhögskolor, körer etc. gärna vill köpa noter för omedelbar nedladdning. En del förändringar som planeras i Upphovs- rättslagen motiveras med att det ska bli lättare för skolor att an- vända Internet och datorer i undervisningen. Internet som marknadsplats och utmärkt distributionskanal hämmas av dessa olikheter i moms i de båda fallen. Det finns ett stort tryck att erbjuda noter och texter via Internet och på den marknaden måste seriösa aktörer konkurrera med de som utan tillstånd erbjuder framförallt texter, ofta med ackordanalyser, utan kostnad på nätet. Det är därför mycket angeläget att noter och texter som distribue- ras via nätet i digital form också beläggs moms. Moms på musik i grafisk, dvs. tryckt form, beläggs moms medan samma musik i ljudande form, t.ex. på en CD beläggs, moms. Exempel: En bok med låtar texter och noter beläggs moms, medan ett samlings album, CD eller DVD, med låtar beläggs moms. Detta är ur kon- sumentsynpunkt en egendomlig konsekvens av den, gränsdrag- ning som gjorts. Föreningen har noga följt utvecklingen inom kultursektorn under sina verksamhetsår och konstaterar att det råder stor osäkerhet om hur beskattning skall ske. Osäkerheten beror till stor del på den osäkerhet och okunskap som råder inom skatteförvaltningen. Olika lokala skattemyndigheter tillämpar mervärdesskatten på olika sätt. Samma situationer bedöms olika beroende på vilken skatte- myndighet man tillhör. Dessutom kan man inom samma skatte- myndighet ge olika svar vid förfrågan. Denna rättsosäkerhet är ett stort problem. En ytterliggare bidragande orsak är att det inom kultursektorn råder en viss okunnighet om hur skatter skall hanteras i allmänhet och mervärdesskatten i synnerhet. Detta gäller såväl hos arrangörer som hos musikanter. a)Problemen gäller gränsdragningen. Entrén till ett artistiskt framträdande skall beskattas moms, medan entrén till en danstillställning skall beskattas moms. b)En artist som driver eget bolag skall vid kontakten med arrangören inte lägga på någon moms medan produktions- bolaget, som tillhandahåller samma artist, skall lägga på moms. I första exemplet skall inte heller moms läggas på produktionskostnader som artisten har t.ex. Ljud- ljus- anläggning, rekvisita, resor, buss m.m. De anses vara under- ordnade artisten och eftersom artisten är undantagen från moms råder osäkerhet. Detta medför en fördyring av pro- duktionen då artisten inte får göra avdrag för ingående moms. c)Var går gränsen för om artisten driver bolaget. Om ban- det/orkestern har 5 medlemmar och 3 äger bolaget men de andra 2 driver det? Det finns otaliga exempel på dessa gränsdragningsproblem som ständigt uppstår p g a undantaget för utövande konstnär . Som tidigare nämnts fungerar mervärdesskatten inte inom kul- turområdet. En del av orsakerna har ovan nämnts. Att skattemyn- digheten skall göra bedömningar om vad som är artisteri () och vad som är annat () är inte rimligt. De har inte den utbild- ningen. Svensk Scenkonst (f.d. De bestämmelser i som har skapat mest problem är följande: 3 kap 11 § pkt 1 undantag för utövande konstnärs framförande av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. En stor del av verksamheten hos , länsteatrarna och länsmusiken innebär att man säljer hela produktioner till annan arrangör som i sin tur säljer biljetter, tillträde, till publiken. När mervärdesskatt infördes på teater- och konsertbiljetter omhändertog inte ML denna försäljning av hela pro- duktioner. meddelade RSV i ett brevsvar att undantaget för utövande konstnär var tillämpligt i dessa fall. Teatrarna och orkestrarna betraktades alltså i dessa fall som utövande konstnärer. Regeringsrättens dom (mål 7007-2000) innebär dock, enligt RSV:s handledning till SKM, att tillämplig skattesats i dessa fall är . Dessvärre är det dock så att SKM ger olika svar på denna punkt när t.ex. länsteatrarna och länsmusiken efterfrågar SKM:s tolkning med anledning av RR-domen. I några fall har SKM ännu inte kunnat ge besked. Det föreligger alltså en i allra högsta grad osäker rättstillämpning. Vidare råder fortfarande osäkerhet, och olika besked från SKM, beträffande vilken skattesats t.ex. regissörer och scenografer skall tillämpa – 0, 6 eller . 4 kap 8 §, ideella föreningars momsstatus. Som vi har framfört i vårt remissvar på mervärdesskatteutredning- ens betänkande, Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74), förutsätter vi att den utredningens förslag rörande den ideella sektorn på kulturområdet inte genomförs innan mer- värdesskattesatsutredningens analys av konsekvenserna av moms- förändringarna 1997 på kulturområdet är klar. 8 kap 13a §, avdragsbegränsning Svensk Scenkonst, dåvarande , framförde inför införandet av moms på teater- och konsertbiljetter att av- dragsbegränsningsbestämmelsen, p.g.a. kulturinstitutionernas olika verksamhet och också olika organisationsformer, skulle innebära båda gränsdragnings- och tillämpningsproblem. I de fall full av- dragsrätt skulle ha inneburit överkompensation ansåg vi att reglering av anslagen hade varit bättre. Denna vår farhåga har be- sannats. Några kulturinstitutioner har omvandlats till primärkom- munala eller landstingskommunala förvaltningar eller kommunal- förbund bl.a. för att genom den s.k. Ludvikamomsen kunna dra ingående moms. De som redan var sådana förvaltningar har kunnat dra av all ingående moms. Några kulturinstitutioner, som är organiserade som stiftelser, har av SKM betraktats som så osjälvständiga i förhållande till huvudmännen kommun eller lands- ting att de inkomstskattemässigt och mervärdesskattemässigt har betraktats som förvaltningar. Avdragsbegränsningsbestämmelsen i ML träffar, enl. RSV:s momshandledning, enbart verksamhet som omsätter sådana före- ställningar som enligt 7 kap. 1 § 3 st. 5 p. ML ska beskattas med skattesatsen . Om företaget även bedriver annan verksamhet ska för den verksamheten de allmänna reglerna om avdragsrätt i ML tillämpas. Detta innebär alltså, efter ovannämnda RR-dom, blandad verksamhet med gränsdragningsproblem som följd för bl.a. andelen avdragbar ingående moms. och de tjänsteleverantörer inom kultursektorn har problem med gränsdragningen mellan olika former av köpta tjänster inom programproduktionen. Definitioner på olika pro- gramtjänster är svåra och ofta är tjänsterna kombinerade. Regel- verket inom mervärdesskatteområdet är komplicerade och svåra för många kulturarbetare att sätt sig in i. Klassificeringen av vad olika ingående tjänster i TV-produktioner egentligen innebär och ställer för krav på tjänsteleverantören är inte alltid klara för personer inom t.ex. skattemyndigheterna som har att bedöma mervärdesskatte- ärenden. De olika skattemyndigheterna i landet bedömer därför moms- frågorna olika. Samma typ av tjänst kan ha olika verkshöjd av konstnärligt och kulturellt innehåll och det blir kan medföra olika bedömningar om vilken mervärdesskattesats som är tillämplig. För har det en mycket stor inverkan på program- kostnaderna och därmed programbesluten om en tjänst skulle be- dömas tillhör kategorin i stället för mervärdesskatt. har skattemyndigheten i för ett flertal medverkande i programproduktioner ifrågasatt om rätt mervärdesskattesats har tillämpats. har anlitat egen och utomstående expertis för att bistå dessa medver- kande. Flera av de medverkandes intresseorganisationer har till- sammans med också uppvaktat finansdeparte- mentet med konkreta förslag till förenklingar och förbättringar i mervärdesskattelagen inom kulturområdet. (Se bilaga 1 Lag- ändringsförslag 3 kap. 11§ och 7 kap. 1§ ML, enhetlig mervärdes- skattesats inom kulturområdet). Exempel där skattemyndigheten ifrågasatt vilken mervärdes- skattesats som ska tillämpas är fotografers tjänster. Tele- vision anser att det är ett stort konstnärligt innehåll i fotograf- tjänsterna i TV-produktion. Ofta söker man speciella fotografer för speciella produktioner eftersom det fordras en konstnärlig kom- petens. Andra exempel på områden där anser att skattemyndigheter ofta gör felaktiga bedömningar av vad den köpta tjänsten innebär, och vilka krav på konstnärlig kompetens som fordras, är redigering. För , till skillnad från alla kommersiella TV- bolag, är mervärdesskatten en kostnad, varför är extra angelägen om att inte för hög mervärdesskattesats av okun- skap tillämpas. För kommersiella TV- bolag är detta inte lika ange- läget eftersom ingående mervärdesskatt återhämtas. I många fall har mervärdesskattesats tillämpats av tjänsteleverantörer till kommersiella TV-bolag för tjänster som enligt klart tillhör kategorin . Detta inträffar för att gränsdragnings- problematiken är komplicerad och tjänsteleverantörer inom kultur- sektorn vill eliminera risken att ha fakturerat för låg mervärdes- skattesats. Många av de tjänster som köper till sin pro- gramproduktion är av olika natur och med olika mervärdesskatte- satser. Ofta är det ett paket av olika tjänster som köps och det kan ibland vara svårt att särskilja mixen av de ingående tjänsterna. SVT bifogar ett Lagändringsförslag 3 kap. 11 § och 7 kap. 1 § ML, enhetlig mervärdesskattesats inom kulturområdet (se bilaga 1 till denna bilaga). Osäkerheten om vilken mervärdesskattesats som är tillämplig för olika programtjänster inom TV-produktion är stor bland de kultur- arbetare som anlitar. Mycket tid har lagts ner både hos och hos kulturarbetarna för att elimi- nera riskerna att fel mervärdesskattesats tillämpas. Dessutom har mycket tid och administration lagts ner i kontakter med skatte- myndigheterna för att förklara och specificera kulturtjänster. De förändringarna av mervärdesskattelagen inom kulturområdet som genomfördes och 1997 har medfört vissa gränsdragnings- och tillämpningsproblem för UR:s verksamhet. UR köper till sin programproduktion tjänster som är av olika natur och som har olika mervärdesskattesatser. Leverantörer inom kultursektorn av dessa tjänster till programverksamheten har ofta problem vad avser gränsdragningen mellan olika former av ofta sammansatta eller kombinerade tjänster. Tjänster med konstnärligt och kulturellt innehåll kan bedömas på skilda sätt från fall till fall mot bakgrund av frågor om upphovsrättslig verkshöjd. Även olika bedömningar kan ske huruvida sammansatta tjänster, till huvudsaklig karaktär skall utgöras av en rättighetsupplåtelse av litterära och konstnärliga verk och/eller utövande konstnärers framföranden. Innebörden av olika ingående tjänster i TV och radioproduktioner är dessutom inte alltid tydlig för de personer inom t.ex. skattemyndigheten som har att bedöma mervärdesskatteärenden. Gränsdragningsproblematiken drabbar UR genom att tjänste- leverantörer inom kultursektorn vill eliminera risken att fakturera för låg mervärdesskattesats. erfarenheter av tillämpningen av den reducerade skattesatsen är att den i huvudsak är väl fungerande och att det är ett effektivt medel för att uppnå de syften som ligger till grund för reglerna. De tillämpningsproblem som föreligger på scen- och medieområdet sammanhänger i första hand med att en utövande konstnärs framförande av ett konstnärligt eller litterärt verk är undantagna från skatteplikt. har i olika samman- hang, bl.a. tillsammans med andra organisationer verksamma inom sektorn i en skrivelse till , för- ordat införandet av en enhetlig mervärdesskattesats om inom kulturområdet. Att slopa det nuvarande undantaget från skatteplikt för utövande konstnärers framförande av ett konstnärligt eller litterärt verk skulle innebära en betydande förenkling av regelsystemet. Det skulle bl.a. ta bort de gränsdragningsproblem som förekommer i förhållande till upplåtelser eller överlåtelser av rättigheter till ljud- och bildupptagningar av ett sådant framförande som beskattas med den reducerade skattesatsen om . vill samtliga framhålla att ett upphävande av detta undantag från skatteplikten förutsätter att man även fortsätt- ningsvis tillämpar en reducerad skattesats. Att ta bort undantaget i kombination med införandet av en normalskattesats skulle på de grunder som redovisats ovan få starkt negativa effekter. Därigenom blir bibehållandet av den reducerade skattesatsen på kulturområdet en förutsättning för att kunna uppnå den förenkling av regelsy- stemet som ett slopande av skattebefrielsen för utövande konst- närer skulle innebära. vill i övrigt hänvisa till de svar som lämnats av Konstnärliga och () där ingår. Tidningsutgivarna uppfattar genomslaget av de begränsningar som genomfördes och som tämligen be- gränsade för tidnings- och mediebranschens del. Redan tidigare hade en kulturmomsnivå för omsättning av dagstidningar in- rättats. De mera konkreta problem som uppstått - och alltjämt uppstår - gäller frilansmedarbetare, vars ställning som tillfälliga eller mera frekventa uppdragstagare kan vålla svårigheter vid bedöm- ningen av huruvida dessa är mervärdeskatteskyldiga eller ej. 4Andra effekter av mervärdesskatteförändringarna inom kulturområdet samt generella synpunkter på mervärdesskattesystemet inom kultursektorn Folkets Hus och Parker Den införda mervärdesskatten har helt klart påverkat kostnads- bilden negativt för alla allmännyttiga kulturarrangörer. Syftet med införandet av kulturmomsen var en indirekt subvention till kultur- verksamhet. Eftersom allmännyttiga föreningar är skattebefriade kunde inte dessa föreningar dra någon nytta av införandet. a)De allmännyttiga föreningarna har inledningsvis inte på- verkats vare sig negativt eller positivt. I jämförelse med kulturarrangörer som har mervärdesskatteplikt har dock de allmännyttiga föreningarna hamnat i ett ekonomiskt sämre läge, eftersom de inte getts möjligheten att lyfta någon moms. Här kan nämnas att FHP tog upp en förhandling med kultur- departementet kring momsen för biografer, som gav samma effekt för de allmännyttiga föreningarna. FHP:s 300 biografer erhöll efter detta en momskompensation på närmare 1 milj. kr för den missade möjligheten att momsregistrera sig. Vad gäller kulturmomsen har ingen kompensation beviljats. b)När kulturmomsen infördes delade de flesta artister/orkestrar upp sitt gage i två delar, en fysikerdel och en produktionsdel. Produktionsdelen blev momspliktig. Denna moms har inte varit möjlig för de allmännyttiga föreningarna att lyfta. Hade en ärlig redovisning genomförts i produktionsbolagen borde prisbilden inte förändrats. Ganska tydligt har dock en smyg- höjning av gaget genomförts genom att momsen i många fall lagts ovanpå det tidigare bruttobeloppet. Skattepliktiga har inte reagerat och allmännyttiga föreningar har drabbats. c)Ett ytterligare mycket negativt inslag inträffade när domstolen slog fast att produktion sålt genom ett produktions- bolag/förmedlare, och inte av artisten själv, skulle beläggas mervärdesskatt. Vi förstår inte domstolens moti- vering varför en produktion sålt av artistens eget bolag be- skattas och om samma produktion säljs genom att annat produktionsbolag beskattas . Denna -iga mervärdesskatt slår direkt igenom som en kostnadsökning för den allmännyttiga föreningen, vilka inte har möjlighet att lyfta denna skatt. Generellt kan sägas för hela kultursektorn att förändringarna i momslagstiftningen har inneburit ytterligare administration. Relativt små inkomster drabbas av ett alltmer kom- plicerat momssystem. Momssystemet inom kulturområdet skulle dock förenklas betydligt om en enhetlig kulturmoms införs om . Positivt för upphovsrättsorganisationerna har varit att av- dragsrätten för moms har sänkt kostnaderna för dessa och de har därigenom kunnat betala ut högre ersättningar till rättighets- havarna, upphovsmännen och utövande konstnärer. Även om moms inom kulturområdet normalt uppfattas som något negativt kan det för vissa kulturskapare vara positivt, t.ex. för de kulturskapare som har höga ingående momskostna- der, exempelvis frilansare av olika slag (tecknare, journalister m.fl.), vissa bildkonstnärer, fotografer m.m., dvs. sådana grupper av kul- turskapare som har möjlighet att kvitta sin utgående moms. Det är dock önskvärt att momssatsen för alla dessa grupper är låg, dvs. inte högre än . Inom kulturområdet finns många verksamheter som helt eller delvis finansieras med anslag och bidrag från stat och kommun, medan andra är självfinansierade. De offentliga bidragen har till- kommit för att främja olika kulturverksamheter och göra dem till- gängliga för envar till ett inte alltför högt pris. Karaktäristiskt för kulturområdet är ett starkt beroende av offentliga bidrag och att dessa verksamheter sällan inbringar ekonomiska vinster eller över- skott. Utformningen av skattesystemet har därför stor betydelse för möjligheterna att driva kulturverksamheter, vilket förstärks av att dessa normalt riktar sig till arrangörer eller direkt till privatper- soner, som inte har möjlighet att vältra över skatten på någon annan. Fler och fler konstnärer har upptäckt fördelarna med moms- systemet. Detta har resulterat i att många har valt att gå in i systemet genom att registrera sig. Det stora flertalet står dock fortfarande utanför systemet dels för att administrationen känns betungande och skrämmer dem dels för att deras kundkrets består av privatpersoner och andra som inte själva är skattskyldiga. Momsen fördyrar i dessa fall konstnärernas alster så mycket att de får svårigheter att kunna sälja dem. Musikarrangörer i samverkan och Amatörkulturens samråds- grupp Först måste sägas att för de allmännyttiga ideella kulturförening- arna liksom för andra ideella föreningar är den mest betydelsefulla bestämmelsen i nuvarande mervärdesskattelagstiftning 4 kap. 8 §, som innebär att när föreningen är frikallad från skattskyldighet enligt lagen om statlig inkomstskatt räknas verksamheten inte som yrkesmässig. Och därmed är föreningarnas verksamhet huvud- sakligen undantagen också från mervärdesskatteredovisning. Om detta undantag tas bort, kommer allmännyttiga ideella före- ningars situation att drastiskt förändras när det gäller redovisnings- skyldighet beträffande mervärdesskatt. I betänkandet från SOU 2002:74 Mervärdesskatt i ett EG-rätts- ligt perspektiv (bl.a. sid. 333) hänvisas frågan om det generella undantaget för kultur till den nu startade utredningen. Vi anser att det är mycket angeläget att denna fråga äntligen får en seriös be- handling, särskilt med tanke på att den förra utredningen så lätt- vindigt avfärdade hela problematiken. Det ovan nämnda undantaget är grundläggande för riksorganisa- tionernas och medlemsföreningarnas ekonomiadministration. Utan detta undantag blir en stor del av föreningarna redovisnings- skyldiga. Hur detta påverkar rent ekonomiskt är omöjligt att säga, det beror ju till stor del på skattesatsen. Men att det medför en mycket tyngre administrativ börda står helt klart. Eftersom de arrangerande föreningarna inom och ax så vitt vi känner till inte redovisar mervärdesskatt på grund av ovan redovisade undantag, har de troligen inte heller märkt några sär- skilda effekter av de förändringar av mervärdesskattelagen som genomfördes resp. . Några av de större arrangerande föreningarna har fört diskussio- ner på initiativ av respektive lokala skattekontor angående att verk- samheten är så omfattande att den borde räknas som näringsverk- samhet, och att därmed också mervärdesskatt borde redovisas. Detta gäller främst några föreningar, som vid sina festivalarrange- mang har stora entréintäkter, men även en del andra föreningar med mer omfattande arrangerande verksamhet. Här finns en stor osäkerhet beträffande hur det ekonomiska utfallet skulle bli vid redovisning på grund av de olika mervärdesskattesatserna. Andra negativa effekter: Som en direkt följd av förändringar av momsreglerna inom kultur- området ansökte om förhandsbesked innebärande att deras tillhandahållande av turnéproduktioner skulle anses som upplåtande av upphovsrätt. Ärendet avgjordes av Regeringsrätten (RR) i dom , mål nr 7007-2000. yrkar i sitt överklagande till RR att skatt skall tas ut av beskattningsunderlaget enligt 7 kap. 1§ ML. Av intresse är att () yrkade att hela den an- givna ersättningen skulle vara undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 11§ 1 i mervärdesskattelagen. Om RR gått på RSV:s linje, hade den mervärdesskatt som be- lastar ideella arrangerande kulturföreningar till och med minskat något. Men beslutet blev att full moms skulle gälla på ett pro- duktionsbolags tillhandahållande av artistframträdande. Detta har inneburit starkt ökande kostnader för kulturföreningarna. Följden av ovanstående avgörande i RR blev att Riksskatte- verkets tidigare uppfattning att undantaget gäller i samtliga led fram till arrangör reviderades 2002. Undantaget är be- gränsat till att enbart gälla bolag som drivs av någon av artisterna. praxis med en uppdelning till en momsfri gagedel och en momsbelagd förmedlingsdel eller produktionskostnad ändrades. Detta har medfört stora kostnadsökningar för de ideella kultur- föreningar när det gäller artistkostnader.