sou · GTB335 · 2006-01-01 00:00:00 — (1997:483), - lagen (1998:506) om punkt- - lagen (1998:506) om punkt- m.m. av alkoholvaror, tobaks- m.m. av alkoholvaror, tobaks- varor och mineraloljeprodukter, varor och mineraloljeprodukter, (1999:1229), eller (1999:1229), 10Senaste lydelse av förordningens rubrik 2003:1023. 11Senaste lydelse 2004:1354. - annan författning med bestämmelser om skatter och socialavgifter, kassaregister m.m., eller - annan författning med bestämmelser om skatter och socialavgifter, 2.om planerad, beslutad, pågående eller avslutad revision och annan kontroll av skatter och avgifter, 3.om att fordran mot en person registrerats hos kronofogde- myndigheten, om indrivningsresultat, och om att en person ålagts betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk person, 4.om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation, konkurs eller näringsförbud och om betalningsinställelse, 5.om antal anställda och anställdas personnummer, 6.om postgiro- och bankgironummer, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot skatteåterbetalning på ett konto samt uppgifter om fullmakten och kontot, 7.om bouppteckning eller dödsboanmälan, dödsbodelägare, tillgångar och skulder samt övriga uppgifter som behövs i verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälan enligt , 8.för förberedelsearbete vid fastighetstaxering, 9.om lagfarna köp av hela eller delar av fastigheter samt om fastighetsregleringar vid vilka mer än två hektar , betesmark och skogsmark överförs från en fastighet till en annan och där frivillig överenskommelse om likviden föreligger, 10.om tillsyn enligt alkohollagen (1994:1738), 11.som behövs för handläggning av ärende enligt lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden eller annars för informationsutbyte och annan handräckning enligt inter- nationella åtaganden, 14.från om tillstånd enligt alkohollagen och om omsättning enligt restaurangrapport, 15.från länsarbetsnämnden om beslut om arbetsmarknads- politiska åtgärder samt om utbetalt belopp och datum för utbetalningen, 16.från om debiterad mervärdesskatt vid import, exportvärden, antal import- och exporttillfällen samt de tids- perioder som uppgifterna avser samt uppgifter från verket som behövs för tillämpningen av 3 kap. 30 § andra stycket mervärdes- skattelagen, 17.från om försäkring mot kostnader för sjuklön när det gäller arbetsgivaren och den försäkrade, om sjukpenningsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete och om utsänd person, och 18.om avgiftsskyldighet till sådant trossamfund som har eller har beviljats uppbördshjälp enligt 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund samt om församlingstillhörighet inom . meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får behandlas i beskattningsdatabasen. Denna förordning träder i kraft . 1.Förslag till lag om ändring i lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar1 dels att nuvarande 3 § skall betecknas 8 § och nuvarande 4 § skall betecknas 9 §, dels att 1 och 2 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 3–7 §§, samt närmast före 3 § en ny rubrik av följande lydelse. verksamhet enligt denna lag omfattar brott enligt 1.skattebrottslagen (1971:69), 2.19 kap. 1 § första stycket 4 aktiebolagslagen (1975:1385), 3.11 § tredje stycket lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., (1991:481) samt (1991:481), 11 kap. 5 § . får medverka vid undersökning också i fråga om annat brott än som anges i första stycket, om åklagaren finner att det finns särskilda skäl för detta. 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2003:665. 2Senaste lydelse 2003:665. Åklagare som leder förundersökning enligt 23 kap. rättegångs- balken får vid undersökningens verkställande anlita biträde av . Åklagaren får begära biträde av också i fråga om utredning av brott innan förundersökning har inletts. får inte verkställa beslut om tvångsmedel. får besluta om och verkställa beslut om tvångs- medel endast i den utsträckning som följer av 4–6 §§. får inte använda våld enligt 29 § polislagen (1984:387) i större utsträckning än som följer av 7 §. får verkställa beslut om beslag enligt 27 kap. 1 § och husrannsakan enligt 28 kap. 1 § i de fall våld mot person inte behöver användas. Om husrannsakan verkställs av en polisman får åklagaren uppdra åt tjänsteman vid att medverka vid förrättningen. Tjänstemannen vid får därvid genomsöka de utrymmen som är föremål för husrannsakan. 3 Senaste lydelse 2003:665. När verkställer ett beslut om husrannsakan eller medverkar vid husrannsakan med stöd av 5 §, får tjänsteman vid , i fråga om brott som avses i 1 §, ta egendom i beslag utan föregående beslut av åklagaren eller rätten. Därvid gäller 27 kap. i tillämpliga delar. Åtgärden skall skyndsamt anmälas till åklagaren som skall pröva om åtgärden skall bestå. När verkställer ett beslut om husrannsakan, får låta öppna lås om det behövs för att åtgärden skall kunna genomföras. Denna lag träder i kraft . 2.Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 28 kap. 7 § skall ha följande lydelse. Vid husrannsakan skall såvitt möjligt ett av förrättningsmannen anmodat trovärdigt vittne närvara. Förrättningsmannen äge anlita erforderligt biträde av sakkunnig eller annan. Den, hos vilken husrannsakan företages, eller, om han ej är tillstädes, hans hemmavarande husfolk skall erhålla tillfälle att övervara förrättningen så ock att tillkalla vittne, dock utan att undersökningen därigenom uppehålles. Har varken han eller någon av hans husfolk eller av dem tillkallat vittne närvarit, skall han, så snart det kan ske utan men för utredningen, underrättas om den vidtagna åtgärden. Vid förrättningen må målsägande eller hans ombud tillåtas att närvara för att tillhandagå med nödiga upplysningar; dock skall tillses, att målsäganden eller ombudet icke i vidare mån än för ändamålet erfordras vinner kännedom om förhållande, som därvid yppas. Bestämmelser om medverkan vid husrannsakan finns i 5 § lagen (1997:1024) om Skatte- verkets medverkan i brottsutred- ningar. Denna lag träder i kraft . 3.Alternativ A – en omfattande direktåtkomst till beskattningsdatabasen 3.1Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet4 skall ha följande lydelse. Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för 1.fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter, 2.bestämmande av pensionsgrundande inkomst, 4.revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, 5.tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, 6.handläggning av mål och ärenden om ansvar för någon annans skatter och avgifter, 7.fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande, 8.verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälningar enligt , och 9.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Uppgifter som behandlas enligt första stycket får även behandlas för tillhandahållande av information som behövs i brotts- bekämpande verksamhet enligt lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar. Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse av lagens rubrik 2003:670. 5Senaste lydelse 2003:670. 3.2Förslag till lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsut- redningar6 dels att 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 14 a §, samt närmast före 14 a § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag gäller utöver personuppgiftslagen (1998:204) vid behandling av personuppgifter i verksamhet för att 1.bedriva spaning och utredning i fråga om brott som avses i 1 § lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutred- ningar, 2.förebygga brott som avses i 1. behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om person- komst till uppgifter i beskattnings- uppgifterna ingår i eller är strukturerad samling av person- för sökning eller samman- övrigt är helt eller delvis automatiserad eller om person- uppgifterna ingår i eller är strukturerad samling av person- för sökning eller samman- 6Senaste lydelse av förordningens rubrik 2003:668. 7Senaste lydelse 2003:668. Vid sökning i beskattnings- databasen får endast uppgift om namn, person- eller samordnings- nummer användas som sökbegrepp. Denna lag träder i kraft . 3.3Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att det i taxeringslagen (1990:324) skall införas en ny paragraf, 3 kap. 18 §, av följande lydelse. Om skall utfärda föreläggande enligt 5 §, skall den enhet inom som medverkar vid brottsutredningar på begäran ange om det i den enhetens verksamhet finns uppgifter som innebär att ett föreläggande inte får förenas med vite. Denna lag träder i kraft . 3.4Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs att det i skattebetalningslagen (1997:483) skall införas en ny paragraf, 23 kap. 2 a §, av följande lydelse Om skall utfärda föreläggande enligt 14 kap. 3 §, skall den enhet inom som medverkar vid brottsutredningar på begäran ange om det i den enhetens verksamhet finns uppgifter som innebär att ett föreläggande inte får förenas med vite. Denna lag träder i kraft . 3.5Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att det i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter skall införas en ny paragraf, 15 kap. 9 §, samt närmast före 15 kap. 9 § en ny rubrik av följande lydelse. 17 kap. 1– 5 §§, skall som medverkar vid brottsutredningar på begäran ange om det i den enhetens verksamhet finns uppgifter som innebär att ett föreläggande inte får förenas med vite. Denna lag träder i kraft . 3.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet8 skall införas en ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse. På begäran av den enhet inom brottsutredningar skall lämnas ut uppgifter som avses i 2 kap. 3 § 1– 5, 7, 9 och 10 lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i Denna förordning träder i kraft . 8 Senaste lydelse av förordningens rubrik 2003:1023. 4.Alternativ B – en begränsad direktåtkomst till beskattningsdatabasen 4.1Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet9 skall införas en ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse. På begäran av den enhet inom brottsutredningar skall lämnas ut lagen (2001:181) om behandling lämnas ut till enskild. Denna förordning träder i kraft . 9 Senaste lydelse av förordningens rubrik 2003:1023. 1Utredningens uppdrag och arbete Utredningen skall behandla två frågor, nämligen kontroll av omsättning i kontantbranscherna och skattebrottsenheternas verksamhet. När det gäller den första frågan skall vi undersöka om det är möjligt att införa krav på att näringsidkare som säljer varor och tjänster till allmänheten mot kontant betalning skall hålla ett tekniskt system som möjliggör en tillförlitlig efterhandskontroll av omsättningen. Uppdraget omfattar att lämna förslag på ut- formningen av en sådan ordning, att lämna förslag till nödvändiga lagändringar, att utreda organisationsfrågor och att utreda vilka tekniska krav som skall ställas på systemen. I uppdraget ingår även att överväga och lämna förslag till kontrollbefogenheter och sanktioner för att säkerställa att det föreslagna systemet uppfyller sina syften. Enligt direktiven bör vi lämna en kravspecifikation på den tekniska utrustning som behövs för att syftet med reformen skall uppnås. Specifikationen bör hålla en sådan grad av exakthet att den kan ligga till grund för tillverkning av apparaturen eller för ytterligare föreskrifter. I fråga om skattebrottsenheternas verksamhet skall vi utreda hur verksamheten kan effektiviseras och då särskilt kartlägga och analysera skattebrottsenheternas behov av att använda processuella tvångsmedel. I uppdraget ingår även att analysera behovet av och möjligheterna att utvidga skattebrottsenheternas tillgång till uppgifterna i beskattningsdatabasen. Slutligen skall vi analysera behovet av en utvidgning av skattebrottsenheternas verksamhets- område. Om det behövs skall vi föreslå lagändringar. Utredningens direktiv återges i sin helhet i bilaga 1. Utredningens uppdrag och arbete Totalt har nio sammanträden hållits avseende respektive del av utredningen. Några av dessa har varit gemensamma för hela utredningen. Experterna , , , , och har deltagit i arbetet med kontroll av omsättning i kontantbranscherna. har deltagit i arbetet med skattebrottsenheternas arbete. Övriga experter har deltagit i arbetet med båda frågorna. Arbetet har skett i nära samarbete med utredningens experter från berörda departement, myndigheter och organisationer. Dessutom har ett stort antal kontakter förekommit med andra myndigheter, organisationer och företag. På utrednings- sammanträden har en representant från lämnat information om taxametrar och representanter från ett antal företag har lämnat information om de krav de ställer på kassa- register. Även privatpersoner har hört av sig till sekretariatet. Studiebesök har gjorts på , en skattebrottsenhet, vid och . Information om lagstiftning i andra länder har inhämtats bl.a. genom enkäter. Företag i kassaregisterbranschen har beretts tillfälle att inkomma med synpunkter till utredningen. Genom beslut av regeringen har framställan från SAMEB om krav på typgodkända kassaregister inom restaurang- branschen överlämnats till utredningen. Samråd har skett med vad gäller förslagets förhållande till alkohollagens (1994:1738) krav på kassaregister och med vad gäller redovisning av förslagets konsekvenser för små företag. Utredningen har också haft kontakt med den arbetsgrupp inom som utreder schabloniserade inslag vid beskattningen. 2Utgångspunkter för utredningens arbete har särskilda satsningar gjorts för att bekämpa skattefusket och den ekonomiska brottsligheten i . Problemen kvarstår dock fortfarande. Det finns ett starkt samband mellan skattefusk och ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten avser mindre företag som använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga så medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Vidare drabbas den svarta arbetskraften t.ex. genom att sjukpenning och andra ersättningar inte kan beräknas utifrån lönen. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället skall kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Det är svårt att beräkna storleken på den svarta sektorn eftersom det är fråga om verksamheter och transaktioner som man vill dölja. har i betänkandet Våra skatter (SOU 2002:47) beräknat att skattefelet – det samlade skatteintäktsbortfallet på grund av att gällande skatteregler inte tillämpas fullt ut – uppgår till av bruttonationalprodukten, eller av skatteintäkterna. Två tredjedelar av detta kan hänföras till den svarta sektorn, dvs. oredovisade företagarinkomster och svartarbete. Det skulle – beräknat på uppgift från om bruttonational- produkten (Pressinformation från SCB nr 2005:056) – innebära att den svarta sektorn uppgår till . Vissa branscher har kommit i fokus när det gäller svart arbetskraft och skattefusk. Det gäller bl.a. byggbranschen, frisörbranschen och restaurangbranschen. Utgångspunkter för utredningens arbete Som framgår av föregående kapitel skall utredningen behandla två frågor, nämligen kontroll av omsättning i kontantbranscherna och skattebrottsenheternas verksamhet. När det gäller den första frågan skall vi undersöka om det är möjligt att införa krav på att näringsidkare som säljer varor och tjänster till allmänheten mot kontant betalning skall hålla ett tekniskt system som möjliggör en tillförlitlig efterhandskontroll av omsättningen. I fråga om skatte- brottsenheternas verksamhet skall vi utreda hur verksamheten kan effektiviseras och bl.a. kartlägga och analysera skattebrotts- enheternas behov av att använda processuella tvångsmedel. Båda delarna av utredningens arbete syftar således till att på olika sätt motverka både enklare former av skattefusk och mer avancerad ekonomisk brottslighet. I ena fallet skall detta ske genom att ställa krav på att enskilda näringsidkare skall skaffa viss teknisk utrustning som skall underlätta skattekontrollen och i det andra fallet genom att förbättra skattebrottsenheternas möjligheter att utreda skattebrott. Som nämndes inledningsvis har särskilda satsningar gjorts för att bekämpa skattefusket och den ekonomiska brottsligheten. , som inrättades och är en åklagarmyndighet för bekämpning av ekonomisk brottslighet, har en central roll inom ekobrotts- bekämpningen. Vid handläggs framför allt borgenärs- och skattebrott. kan Skatte- verket biträda åklagarna vid utredning av skattebrott. Den brottsutredande verksamheten bedrivs vid särskilda skattebrotts- enheter inom . Sådana finns vid landets samtliga skatteregioner. kom med sitt betänkande Branschsanering och andra metoder mot ekobrott (SOU 1997:111) – ett betänkande som behandlar en av de frågor som denna utredning skall ta upp. Därefter har frågor med anknytning till det som vi skall behandla utretts . Ofta har förslagen inte alls eller endast delvis lett till lagstiftning, vilket visar att frågorna är mycket komplexa och svårbedömbara. Dessa svårigheter har ofta sin grund i att krav på ökad kontroll väcker frågor om hur den personliga integriteten och rättssäkerheten skall tillgodoses. En annan svårighet är att man ofta rör sig i gränslandet mellan vanliga skatteutredningar och brottsutredningar och fråga uppkommer då när den tidpunkt inträder då någon skall anses Utgångspunkter för utredningens arbete anklagad för brott och således särskilda rättssäkerhetsaspekter skall iakttas. När det gäller frågor om den personliga integriteten kan först konstateras att det i svensk lagstiftning inte finns någon enhetlig definition av begreppet personlig integritet. Begreppet har i svensk rätt definierats negativt utifrån den kränkning av den personliga integriteten som kan ske. Någon positiv definition av begreppet finns alltså inte. Svensk lagstiftning innehåller flera grundläggande bestämmelser till skydd för den personliga integriteten. I 1 kap. 2 § RF föreskrivs att det allmänna skall värna om den enskildes privatliv. Även i finns sådana bestämmelser, t.ex. i artikel 8 om rätt till skydd för privat- och familjeliv. gäller som lag här i landet enligt lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Enligt sekretesslagen (1980:100) skyddas bl.a. enskildas förhållanden under vissa förutsättningar av sekretess. I 2 kap. 3 § RF finns en särskild bestämmelse som avser integritetsskydd vid användandet av automatisk databehandling. Enligt bestämmelsen skall varje medborgare, i den utsträckning som anges i lag, skyddas mot att den personliga integriteten kränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehandling. Personuppgiftslagen (1998:204) syftar till att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter. När det gäller rättssäkerheten brukar en av de grundläggande aspekterna anses vara att de enskilda skall kunna förutse de rättsliga följderna av sitt handlande och att lika fall därför skall bedömas på lika sätt. En annan är att legalitetsprincipen skall iakttas, vilket bl.a. innebär att det allmännas handlande skall regleras med stöd av klar och tydlig lag. Sedvanerättsligt anses också behovs- och proportionalitetsprinciperna gälla vid all myndighetsutövning. Dessa innebär att åtgärder som vidtas skall stå i rimlig proportion till vad som står att vinna med dem. En annan viktig rättssäkerhets- fråga är den enskildes rätt till domstolsprövning av tvångsåtgärder. Det är fiskala del som har ansvaret för skatteutredningar. Sådana bedrivs normalt utan att tvångsåtgärder behöver tillgripas. Kontrollen av att uppgifter som de skattskyldiga lämnar i sina deklarationer är riktiga kan ske på olika sätt. Skrivbordsgranskning som är den vanligaste utredningsformen Utgångspunkter för utredningens arbete innebär att kontakt tas med den skattskyldige genom en skriftlig förfrågan eller telefonsamtal. Efter överenskommelse med den skattskyldige kan vid besök eller annat personligt sammanträffande göra vissa kontroller mot räkenskaper eller andra handlingar. Revision är den mest långtgående utredningsformen. Även en revision skall dock genomföras i samverkan med den skattskyldige och på ett sådant sätt att den inte onödigt hindrar verksamheten. En utförlig bestämmelse härom infördes . trädde tvångsåtgärdslagen i kraft. Denna lag tillämpas när en revision inte kan genomföras i samverkan med den skattskyldige och innehåller särskilda rättssäkerhetsgarantier om bl.a. domstolsprövning. En misstanke om skattebrottslighet uppkommer oftast hos i ett pågående skatteärende. skall enligt 17 § skattebrottslagen (1971:69) göra anmälan till åklagare så snart det finns misstanke om att det har begåtts ett brott mot skattebrottslagen. När en sådan anmälan har gjorts beslutar åklagaren om en förundersökning skall inledas och det blir då fråga om en skattebrottsutredning. Åklagaren avgör om polisen eller skattebrottsenheten skall ha hand om utredningen. Rättegångs- balkens regler om förundersökning i brottmål gäller för en sådan utredning. Frågor om personlig integritet och rättssäkerhet uppkommer i utredningens arbete både när det gäller kontrollen av kontantbranscherna och skattebrottsenheternas verksamhet. Vid en bedömning av hur kontrollen av kontantbranscherna skall utformas kan det t.ex. diskuteras i vilken utsträckning denna kontroll bör ske genom oaviserade besök och anonyma kontrollräkningar av gäster på en restaurang eller kunder i en kiosk m.m. För skattebrottsenheternas del uppkommer problem när det gäller att avgöra på vad sätt de skall få del av sekretessbelagda uppgifter som finns inom fiskala del, nämligen om det helt eller delvis skall kunna ske genom så kallad direktåtkomst eller om det i varje ärende krävs en sekretessprövning. En viktig uppgift för utredningen blir därför att finna en lämplig avvägning mellan kraven på kontroll i syfte att minska skattefusk och ekonomisk brottslighet och skyddet för den personliga integriteten. Vi har under utredningsarbetet fått uppfattningen att både den seriösa delen av kontantbranschen och den skattebetalande allmänheten ser det som en viktig uppgift att bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet och därför Utgångspunkter för utredningens arbete accepterar en ökad kontroll som alltför stora ingrepp i den personliga integriteten inte skulle accepteras. Vi ser det som vår uppgift att undersöka vilka juridiska och tekniska möjligheter som finns och tillhandahålla redskapen för att göra denna avväg- ning, en avvägning som till syvende och sist är en politisk fråga. Vidare kan konstateras att den del av uppdraget som avser kontroll av kontantbranscherna innehåller frågor av komplicerad teknisk karaktär men också vissa besvärliga avgränsningsfrågor.