sou · GTB35 · 2006-01-01 00:00:00 — Resterande volym utgörs i huvudsak av frimärkta försändelser, och den volymandel svarspost som skickas från företag och organisa- tioner. Posten har 2004 tillhandahållit den samhällsomfattande posttjänsten och därmed distribuerat alla sina enstaka försändelser i enlighet med gällande pristak. Som framgår av , figur 3:20 har Postens pris ökat kraftigare än KPI. En orsak till detta är den tidigare pristakskonstruktionen som gällde under peri- oden –1997, som medförde att Posten 1997 kunde höja pri- serna med i genomsnitt . Dessutom kan det inte uteslu- tas att en höjning av priset har skett för att kompensera för kon- torspostens sjunkande volymer, eftersom detta medfört en högre kostnad per försändelse. (Se vidare kapitel 7 för fakta om prisre- gleringen.) I figuren nedan ställs portoutvecklingen för 20 grams inrikes riksförsändelser mot den allmänna prisutvecklingen (KPI) och kostnaden för arbetskraft (= arbetare inom privat sektor). kr/st exkl moms Postens pris för 1:a-klassbrev inrikes exkl. moms, index 1993 = 100. Källa: PTS, 2004. Figuren visar att de kundgrupper som betalar ordinarie pris för det enstaka portot har sett kostnaden per försändelse öka med (exkl. moms) . Under samma pe- riod har KPI endast ökat . Brevlådepost är post som postas i brevlåda av privatpersoner – van- ligtvis frankerad med frimärken vilken distribueras som enstaka försändelser. Området är det minsta inom brevmarknaden med mellan av alla fakturerade och betalda brevförsän- delser, beroende bl.a. på hur flödet av svarspost klassificeras och hur hushållens andel av det totala antalet försålda frimärken upp- skattas. Posten är i praktiken ensam aktör på all rikstäckande brevlåde- post. Enligt Postens uppgifter härrör av in- täkterna från frimärksförsäljningen för inrikes försändelser från hushållen. skulle det betyda en volym på omkring 137 miljoner brev, vilket motsvarar av Postens totala antal befordrade brev. Svarspost står för totalt omkring 100 miljoner för- sändelser, varav den största andelen antas skickas från hushåll till företag. Volymutvecklingen för brevlådepost har varit negativ 2003. De båda produkterna a-brev och ekonomi- brev har sjunkit med vardera . Sett ur ett något längre perspektiv har det frimärkta brevet uppvisat den kraftigaste minskningen; 2003 hade årsvolymen halverats jämfört med . Volymutveckling för a-brev och 1998 2003, index 1998 = 100. Källa: PTS, 2004. Sannolikt beror en stor del av volymnedgången hos hushållen på en övergång till att kommunicera via andra kanaler, t.ex. telefon, In- ternet och e-post. Som tidigare nämnts har Posten 2004 tillhandahållit den samhällsomfattande posttjänsten, vilket betyder att de enstaka försändelserna i brevlådeposten har omfattats av ett pristak. Att Postens pris inkl. moms har ökat kraftigare än inflatio- nen (se figur 3:22 nedan) har framför allt två orsaker. För det första infördes moms på posttjänster 1994 , vilken höjdes till året därpå. För det andra byggde det tidigare prista- ket på en annan konstruktion, vilket medförde att Posten 1997 kunde höja priserna med i genomsnitt . Det går dock inte att utesluta att det höjda priset också är en spegling av de sjun- kande volymerna för brevlådepost. (Se vidare kapitel 7 för fakta om prisregleringen.) I figur 3:22 nedan ställs portoutvecklingen för 20 grams inrikes riksförsändelser mot den allmänna prisutvecklingen (KPI) och kostnaden för arbetskraft (= arbetare inom privat sektor). Eftersom hushållen inte kan dra av momskostnaden är priset inkl. moms det bästa sättet att beskriva kostnadsutvecklingen för hus- hållen. kr/st inkl moms Postens pris för 1:a-klassbrev inrikes enstaka försänd- elser, inkl. moms. Källa: PTS, 2004. Således har denna kundgrupp sett kostnaden per försändelse gå upp , medan KPI endast ökat . Även hushållen kan välja att skicka sina brev som ekonomibrev. Postens enstaka ekonomibrev delas ut senast den tredje vardagen efter inlämningsdagen. Som kompensation för den långsammare distributionen får kunden en prisrabatt på jämfört med 1:a-klassbrevet. sålde Posten 150 miljoner enstaka ekonomibrev, varav omkring 50 miljoner var frimärkta. Framtiden för enstaka försändelser –2003 har den sammanlagda volymen av enstaka brev minskat med omkring 200 miljoner försändelser, eller . Den största minskningen har mängden övernatt- befordrade brev inom brevlådepost uppvisat, vilken halverades un- der perioden. Denna utveckling beror till stor del på att kommuni- kation via brev har ersatts med andra former av kommunikation, t.ex. mobiltelefon, Internet och e-post. Detta är en utveckling som kan antas fortsätta . En annan trend som påverkar volymerna negativt är att mindre företag lägger ut postproduktionen på tredje part, vilket gör det möjligt att konsolidera enstaka brev till sändningar och därmed minska antalet enstaka försändelser även vid oförändrade totalvo- lymer. Sändningar utgör det största området på brevmarknaden med av den totala volymen, medan kontorspost svarar för av marknaden och andelen för brevlådepost uppgår till . I området sändningar ingår delområdena ekonomibrev- sändningar, a-brevsändningar, adresserad direktreklam och adresse- rade tidskrifter. Sammanfattning av utvecklingen – 2003 per delområde. Lägre priser för stora Något högre pris enligt prislista22 Högre priser enligt prislista, men troligtvis lägre priser pga. indivi- 21Priset enligt Postens prislista har ökat något 2003. Detta ger dock ingen rättvisande bild av utvecklingen, eftersom Posten erbjuder storkunderna sänd- ningsrabatter utöver listpriset, något som försvårar en analys av prisutvecklingen. Gällande stora sändningar har de faktiska priserna sänkts avsevärt. 22Priset enligt Postens prislista har ökat något –2003. Detta ger dock ingen rättvisande bild av utvecklingen, eftersom Posten erbjuder storkunderna sänd- ningsrabatter utöver listpriset, något som försvårar en analys av prisutvecklingen. 23Prisutvecklingen enligt Postens listpris har varit kontinuerligt ökande , men även här försvåras analysen av att både Posten och CityMail tecknar unika avtal med rabatter med en majoritet av kunderna. Analysen visar dock att listpriset för ADR-sändningar i princip har följt listpriset för ekonomibrevsändningar. Eftersom delområdena har flera lik- heter, och det t.o.m. ibland kan vara svårt att skilja dem, åt kan det dock antas att de verkliga Högre priser på både Posttid- ningar A och B är i princip enda Posten är i princip Priset på övernattbefordrade brev () har ökat exkl. 1998 2003, med Posten är i princip Priset på övernattbefordrade brev mer 1998 2003, () har ökat inkl. moms bl.a. beroende på att moms infördes /1995 Till oadresserad direktreklam, vanligen förkortat ODR, räknas alla försändelser som inte bär mottagarens personliga adress. ODR kan delas in i tre typer: Gruppreklam, som är den vanligaste distributionsformen för kommersiell reklam till hushåll och företag. Den delas inte ut till dem som undanbett sig reklam. priserna för ADR har uppvisat samma tendens som priserna för ekonomibrevsändningar och således har sjunkit . Gruppförsändelser, som är avsedda för information av icke kommersiell karaktär, t ex. information från statliga och kommunala organ, politiska partier och ideella föreningar. Mottagarna är hushåll, och även de som tackat nej till re- klam får försändelsen. Selekterad direktreklam, som är en förfinad form av ODR. Den delas ut i områden där kundens målgrupp finns bäst representerad, exempelvis till unga eller gamla, barnfamiljer i lägenhet eller villa. av hushåll tackar nej till oadresserad direktreklam; i storstäderna är denna siffra något högre medan det på många mindre orter är det betydligt färre som tackar nej. De största köparna av ODR är framför allt de stora kedjorna inom dagligvaruhandeln och sällanköpshandel med produkter som vitva- ror, möbler, hemelektronik etc. Kunderna kännetecknas av att de är mycket kommunikationsintensiva. De är dessutom professionella medieköpare som är starkt prismedvetna samt har höga krav på flexibilitet och anpassning. Den oadresserade direktreklamen konkurrerar inte bara med adresserad direktreklam utan också med andra mediekanaler. Enligt uppgifter som publiceras av IRM utgör distributionen av oadresse- rad direktreklam av de totala reklaminvesteringarna i . ODR omsätter ca av de som omsätts på den totala mediemarknaden i . Enligt IRM ökade reklaminvesteringarna i ODR 2003 med jämfört med , och det var endast annonseringen via Internet som visade en starkare tillväxtsiffra. distribuerades drygt 3 miljarder ODR-försändelser i Sve- rige. Det innebär att nästan försändelser på den svenska postmarknaden utgörs av oadresserad direktreklam. Detta kan jämföras med antalet ADR-försändelser som uppgick till ca 700 miljoner stycken. Det finns två stora företag för distribution av ODR i och (). Posten är den klart dominerande aktören med en marknadsandel på , följt av SDR vars marknadsandel uppgår till . Av de resterande av marknaden svarar företaget för och ett antal mindre lokala distributionsföretag och idrottsföre- ningar för någon procent. Marknadsandelar inom distribution av ODR-försänd- elser 2003 (procent). Källa: PTS, 2004. Det totala antalet oadresserade försändelser har ökat med 55 pro- cent . Snittpriset för en oadresserad försändelse sjönk med , därefter ökade snittpriset successivt igen och var 2003 detsamma som 1993. Att priserna började stiga igen efter 2000 kan vara ett utslag av att marginalerna pressats så lågt i konkurrensen att före- tagen behövde höja sina priser för att slå vakt om sin lönsamhet. Något som ytterligare talar för att konkurrensen pressat priserna är att snittvikten per oadresserad försändelse ökat , vilket borde ha medfört prisjusteringar uppåt i stället för nedåt. Prisutveckling för Postens ODR-tjänster var ODR en marginalprodukt för Posten, men 1993 integrerades utdelningen av oadresserade försändelser med den ordinarie brevbäringen. Enligt Posten förbättrades lön- samheten väsentligt och nådde en topp 1998 i samband med ratio- nalisering av bladningen, men därefter sjönk marginalen. Posten anser att det inte har varit möjligt att höja priset fullt ut i samma takt som kostnaderna ökat. har en differentierad prislista införts genom att kunden betalar ett högre pris för utdelning under s.k. högtrafik- veckor (t.ex. i samband med löneutbetalningar) än under normala trafikveckor. IRM:s rapport visade att prognosen om ökande reklaminvesteringar infriats; de totala investeringarna i me- dieutrymme ökade jämfört med samma kvartal 2003. Mest ökade de direktkommunicerande medierna Internet och direktreklam, men även de tryckta medierna visade starka tillväxt- tal. De trender som präglar marknaden för direktreklam är ökade krav från kunderna att leverantörerna kan ta ett helhetsansvar samt att produkter kan skräddarsys efter kundens unika behov. Detta ställer krav på aktörerna att det måste bli enklare att köpa direkt- reklam både nationellt och på nordisk nivå, och att aktörerna kan garantera en viss avtalad medie- och reklameffekt. Dessutom kommer efterfrågan på olika kombinationer av media att öka, lik- som efterfrågan på olika kombinationer av elektroniska och fysiska medier. Oadresserad direktreklam antas ligga på en ganska till- växtnivå på mellan . kan dock utvecklingen av marknadsföring i lokal tv till viss del komma att ersätta traditionella ODR-utskick. Framför allt kommer oadresserad direktreklam att kombineras med andra me- dier i större utsträckning. Utvecklingen av digital tv kommer också att innebära möjligheter att skapa och sälja direktreklam. Det som talar emot en fortsatt tillväxt av ODR är lönsamheten, eftersom ökad konkurrens skapar prispress, vilket i sin tur kan ge försäm- ringar av kvalitet, leveranssäkerhet etc. Paketmarknaden definieras vanligtvis utifrån försändelsernas vikt, där paket som väger upp till brukar benämnas lättgods, till skillnad från tunggods dit man räknar försändelser med vikt över som ofta lastas på pall. I denna beskrivning har vi valt att koncentrera oss på den svenska inrikesmarknaden för lättgods, ef- tersom detta område innefattar den samhällsomfattande tjänsten och eftersom Posten har den största andelen av sitt logistiksorti- ment här. Paketmarknaden i har aldrig varit reglerad, utan det har rått fri konkurrens mellan marknadens aktörer. Posten är, genom sitt uppdrag att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten, dock den enda paketdistributör i som står under PTS till- syn. Beskrivningen av paketmarknaden tar därför sin utgångspunkt i Postens utbud av pakettjänster, eftersom uppgifter om volymer och priser för övriga paketdistributörer i saknas. I analysen inkluderas samtliga försändelser som följer Postens paketvillkor även de som väger under . Avgränsningar mot kurir- och expressmarknaden Den traditionella logistikmarknaden har förändrats mot allt mer kundanpassade distributionslösningar beroende på ökade krav på snabbare leveranser och högre leveranssäkerhet. Paketdistributö- rerna samarbetar ofta och köper transportkapacitet av varandra, allt efter kundernas önskemål. Mot den här bakgrunden blir gräns- dragningen mellan traditionell distribution av paket respektive kurir- och expressbefordran allt mer otydlig. Enligt förmedlades nästan 1,9 miljoner express- och kurirförsändelser , och antalet bud- och kurirtjänster ökade kraftigt jämfört med . Någon närmare beskrivning av kurir- och expressmarknaden görs emellertid inte i detta avsnitt. Varor utgör en liten del av postmarknaden och omfattar både små och stora paket samt den omfattande distributionen av postorder- produkter och paketdistribution mellan företag. Närmaste konkur- rerande marknad är brevmarknaden, där lättare varor av mindre värde – t.ex. böcker, skivor, fotografier och liknande produkter ofta skickas som brev tack vare det förmånligare priset. I någon mån konkurrerar även bud och kurirverksamhet med paketverk- samheten, åtminstone i storstäderna. Den direkta konkurrensen till distribution av brev som innehåller varor och paket utgörs av van- liga godstransporter. På den svenska inrikesmarknaden för lättgods hade Posten en helt dominerande ställning . Sedan tilltog konkurrensen från den traditionella transportsektorn, när företag som , ASG samt ett stort antal budfirmor bör- jade köra paket dörr till dörr mellan företag. Utvecklingen på marknaden för paket och frakttjänster kännetecknas av att stora internationella aktörer med väsentligt större hemmamark- nader och marknadstäckning har köpt upp transportbolag i . I flera fall är det internationella postföretag som köpt svenska transportföretag. Schenker och DHL/Danzas är exempel på sådana företag. Figur 3:24 nedan illustrerar kommunikationsmönstret för Pos- tens pakettjänster, dvs. hur företag och privatpersoner skickar paket mellan sig. Av Postens paketförsändelser svarar företags- kunderna för av volymerna, medan härrör sig från privatpersoner. De paket som privatpersoner skickar till företag består i huvudsak av returnerade postorderpaket. till samtliga paketdistributörer på den svenska marknaden blir an- delen paket som privatpersoner skickar ännu mindre, eftersom öv- riga paketdistributör så gott som uteslutande vänder sig till före- tagskunder. Kommunikationsmönstret för Postens lättgodstjänster 2003 (procent). Källa: Posten, 2004. Jämfört med 1999 skickade privatpersoner hälften så många paket till varandra , men man skickade fler paket till företag. Antalet paket som skickas från företag till privatperso- ner har också ökat. Ökningen beror enligt Svenska Postorderföre- ningen, som är de svenska postorderföretagens branschorganisa- tion, på en uppgång för postorderföretagens försäljning. Paket- strömmen mellan företag har däremot minskat med . En viktig kundgrupp för paketdistributörerna är postorder- och e-handelsföretag. Enligt uppgår an- talet varuleveranser i till 14 miljoner, vilket är omkring en fjärdedel av det totala antalet lättgodsförsändelser som distribueras på inrikesmarknaden i . Eftersom övervägande delen av postorderföretagens kunder är privatpersoner runt om i landet har paketdistributörer som har ett rikstäckande nät av hämtställen för paketen en klar konkurrensfördel. De flesta transportföretag vänder sig till företagskunder. Även om det inte finns något som formellt hindrar en privatperson från att anlita dessa, krävs det i allmänhet en större volym per transport- tillfälle (transportkostnaden beräknas i regel efter kubikvolym) än vad en privatperson vanligtvis skickar. Posten är därför i stort sett den enda paketdistributör som privatpersoner och andra konsu- menter som skickar små paketvolymer kan vända sig till för rikstäckande paketbefordran i landet. När det gäller företagspaket, dvs. paket som skickas av företag antingen till andra företag eller till privatpersoner, kan företags- kunderna välja mellan ett antal paketdistributörer i . För- utom Posten är de största paketdistributörerna i DHL/Danzas som ägs av tyska Posten (), Schenker Privpak, som ytterst ägs av , TNT som ägs av hol- ländska Posten samt () som ägs av och Posten . Därtill kommer ett antal mindre lokala transportföretag. Posten har varit den största aktören på in- rikesmarknaden i för företagspaket med vikten un- der perioden 2003, trots konkurrens från ett antal paket- distributörer. Posten uppskattar sin andel på denna marknad till mellan . är Posten och Schenker Privpak ensamma om att erbjuda paketdistribution till privatpersoner via paketombud i rige. Posten och Privpak uppskattar sina marknadsandelar av alla postorderpaket som skickas i till 75 respektive 20 . Enligt finns förut- sättningar för en väl fungerande konkurrens när det gäller distribu- tionen av postorderpaket i , eftersom Postens och Privpaks produktinnehåll och servicekoncept är ungefär detsamma. Posten har dock en konkurrensfördel genom att man kan erbjuda både rikstäckande brev- och paketdistribution, jämfört med de europe- iska konkurrenterna som enbart kan erbjuda paketdistribution, eftersom en inte obetydlig del av postorderförsändelserna skickas som brev. Dessutom skickar postorderföretagen ca 150 miljoner kataloger, fakturor, kundmeddelanden etc. till de svenska hushål- len.24 En förutsättning för fortsatt konkurrens är dock att paketombu- den, som svarar för bland annat utlämning av paket, inte binds upp 24 Enligt Svenska Postorderföreningens branschfakta på . uteslutande till en viss paketdistributör. Något annat som påverkar konkurrensen är att kundgrupperna ser väldigt olika ut storleks- mässigt, vilket ger dem olika förhandlingsposition gentemot distri- butörerna. Av ca 45 medlemmar står en handfull företag för över hälften av den totala omsättningen på postordermarknaden. Postens inrikes paketvolym har uppgått till mellan 40 och 43 miljoner paket . De senast fem åren har antalet förmedlade inrikespaket minskat med nästan 5 pro- cent. Däremot har Postens totala volymer av förmedlade paket ökat, beroende på att utrikespaketen har ökat kraftigt . Det är företagens ökade internationalisering samt Postens medverkan inom det europeiska som har möjliggjort denna utveckling. Volymutveckling för Postens inrikes paketvolymer 1993–2003. Källa: PTS, 2004. Av Postens inrikes pakettjänster är tjänsten DPD Företagspaket den största, och den utgör ca två tredjedelar av Postens totala inri- kes paketvolym. Tjänsterna Postpaket, Postorderpaket och Hem- paket utgör tillsammans en knapp tredjedel av den inrikes paket- volymen. Ytterligare två pakettjänster ingår i analysen Postorder Kundretur samt en tjänst som består av en förfrankerad kartong (520 x 320 x 123mm) som har benämnts som Sverigepake- tet. I följande beskrivning kommer dock tjänsten Inrikes kartong med porto benämnas som Sverigepaketet. Här redovisas bara prisutvecklingen för Posten inrikes paket, eftersom PTS endast har tillgång till dessa uppgifter och inte till uppgifter för övriga paketdistributörer. Tabellerna nedan visar att priset för de pakettjänster (Postpaket och Sverigepaket) som an- vänds av kunder som betalar kontant (hushåll och mindre företag) har ökat betydligt mer än priserna för tjänsterna Företagspaket och Hempaket som vänder sig enbart till företag. Överlag (inbegripet alla viktklasser 3, 5, 10, 15 och ) har priserna för paket- tjänster ökat med mellan mer än KPI. Sammanfattning av prisutvecklingen för Postens inrikes pakettjänster, – (procent). Sverigepaket (kartong med porto) Hempaket (1999 2003) Källa: PTS bearbetning av prisstatistik, 2004. Prisöversikt för Postens inrikes pakettjänster 2003–01– 01, priser inkl. moms (kronor) Sverigepaket (kartong med porto) Källa: PTS bearbetning av prisstatistik, 2004. började Posten med olika prislistor för kontant betalande kunder respektive avtalskunder. Priset per viktklass är lägre för avtalskunder jäm- fört med om kunden betalar kontant. En viktig skillnad är dock att avtalskundens pris bestäms av paketets volym25 och att kunden betalar det högsta priset beräknat efter antingen verklig vikt eller volym. Avtalskundernas paket hanteras dessutom annorlunda, eftersom paketens volym avläses elektroniskt medan kontantkun- derna alltid betalar efter verklig vikt enligt fastställda viktintervall. Eftersom kontantkundernas paketpriser fastställs mer schabloni- serat innebär detta att två identiska paket kan kosta olika beroende på om kunden betalar kontant eller är avtalskund. I regel betalar kontantkunden mer än avtalskunden. Posten menar att prisskillnader mellan avtalskunder och kon- tantkunder är kostnadsmotiverade pga. att både sättet att ta betalt och hanteringen av avtalskundernas paket sker mer rationellt än den oftast styckevisa hanteringen av kontantkundernas paket. I diagrammet nedan jämförs Företagspaket ekonomi och Postpaket för perioden och 2003 med Sve- rigepaketet , eftersom Postpaketet och Sverige- paketet är de två pakettjänster som främst används av privatperso- ner. Postpaketet prissätts utifrån olika viktklasser, medan Sverige- paketet har ett enhetspris oavsett vikt upp till . Detta gör Sve- rigepaketet till det billigaste alternativet vid vikter över . Trots att Sverigepaket får väga upp till ligger enhetspriset betydligt närmare priset för ett 3 kilos Postpaket än priset för ett Postpaket på . Prissättningen kan förklaras av att den faktiska snittvik- ten för alla paket, även Sverigepaketet, ligger på drygt . 25 Fraktpriset utgår från antagandet /m3. Volymen beräknas genom att multiplicera längd x bredd x höjd. För att beräkna volymvikten multipliceras volymen med . Källa: samt /schenker 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Prisjämförelse inkl. moms mellan Sverigepaketet och Postpaket på (kronor). Källa: PTS bearbetning av prisstatistik, 2004. Figur 3:27 nedan visar prisutvecklingen för DPD Företagspaket 16.00, Postpaket, Hempaket och Sverigepaketet för viktklassen . Jämförelsen visar att Postpaketet utgör det billigaste alternativet för paket som väger högst ; detsamma gäller för 5 kilos försändelser. När försändel- sen väger är Sverigepaketet det billigaste alternativet, vilket också gäller om försändelserna väger . Hempaket har under nästan hela perioden varit den dyraste tjänsten, följt av DPD Företagspaket 16.00. höjdes dock priset för Hempaket i nivå med DPD Företagspaket. 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Prisjämförelse inkl. moms mellan Postens inrikes pakettjänster, , 1993–2003 (kronor). Källa: PTS bearbetning av prisstatistik, 2004. De trender som kan skönjas på paketmarknaden är en ökad inter- nationalisering av företagskunderna. Den tekniska utvecklingen tillsammans med EU-utvidgningen har bidragit till att nya gräns- överskridande handelsmönster har skapats, och detta är en utveck- ling som förväntas fortsätta. Dessutom genomför många storföre- tag omstruktureringar som syftar till att effektivisera verksamhe- ten, bl.a. genom att man centraliserar beslutsfattandet till större geografiska områden samt koncentrerar tillverkningen till ett fåtal platser.