sou · GTB360 · 2006-01-01 00:00:00 — De arrangemang som enbart beskrivs positivt är mottagandet på flygplatserna (, , ) och i viss mån det faktum att Rådet har bildats till stöd för de anhöriga. Fortsatta behovet av professionellt stöd Ett resultat man bör ta fasta på är den rädsla som kan skönjas bakom en del av svaren. De drabbade och anhöriga är oroliga för vad som ska hända då stödet/hjälpen försvinner. Hur blir det sedan? Kommer man att klara av att återhämta sig på egen hand då intresset och uppmärksamheten inte längre finns? Just denna problematik och rädsla framgår av svaren på den sista öppna frågan i enkäten som handlade om hur man ser på sitt eget och familjens fortsatta behov av professionellt psykologiskt stöd. Även en osäkerhet finns vad gäller finansieringen . De allra flesta uttrycker att de har ett fortsatt stort behov av professionellt stöd. Det framstår som att de flesta av dem får sådant stöd . En del är dock osäkra och svarar att det eventuellt kan komma att behövas längre fram. Endast ett fåtal svarar att inget stöd behövs. Många uttrycker även kommande behov för familjen; syskon, man/hustru eller barn, i en del fall där dessa inte får eller vill ha stöd . Både bland dem som svarar att ett fortsatt behov finns och bland dem som är osäkra anges identifiering av saknade anhöriga som en viktig faktor för hur behovet kommer att se ut framöver. Vissa uppger väntan och osäkerhet som påfrestande och tror att då deras anhöriga identifieras kommer det att ske en lättnad och ett minskat behov. Andra känner en oro för hur de kommer att reagera då identifiering sker, hur de ska klara av begravning etc. Några uttrycker dessutom en oro för att inte privatekonomin ska räcka till att bekosta det professionella stöd de känner att de behöver. Undersökning av hur hemkomna svenskar som berörts av flodvågskatastrofen i har upplevt samhällets stöd Rådet för stöd och samordning efter flodvågskatastrofen har genomfört en undersökning där Rådet efterfrågar hur hemkomna svenskar blivit bemötta och vilken hjälp de fått av myndigheter och sjukvård. (avser såväl medicinsk som psykosocial hjälp). Undersökningen genomfördes –. Målgruppen var svenskar som varit i vid tillfället för katastrofen men som inte förlorat någon anhörig. 1 011 hemkomna svenskar intervjuades. Rådets arbete har till stor del fokuserats på gruppen drabbade som förlorat anhöriga. I enlighet med Rådets direktiv är det centralt att alla grupper av drabbade följs upp. Med detta som utgångspunkt initierades denna undersökning av hur flodvågs- katastrofen drabbat den stora grupp av människor som befann sig på plats i katastrofområdet, men som inte förlorade någon anhörig. Undersökningen visar att: av de grupper som anser sig drabbade av flodvågskatastrofen menar en mycket stor del (), att de faktiskt fått den hjälp av myndigheter som de anser sig ha behövt. Totalt sett är det som är tveksamma eller missnöjda med den hjälp som de har fått. för den största gruppen återvändande har det inte varit aktuellt med sjukvårdsinsatser, varken i eller i . För dem där det varit aktuellt, både som anhöriga och drabbade så anser sig de flesta fått den hjälp de behövt. En förhållandevis liten del totalt sett () uttryckte miss- nöje med sjukvårdsinsatserna. barn har till mycket stor del har fått den hjälp de behövt från skola och annan barnomsorg. Totalt sett är det som anser sig inte fått den hjälp för barnet som man ansett sig behöva. många har uttryckt besvikelse över att man inte blivit uppsökt från myndighetshåll. Önskemål om att myndigheter på eget initiativ ska utforska hjälpbehovet hos den enskilde har uttryckts i undersökningen. kritiken fortvarande är massiv mot , och över att svenska insatser inte funnits på plats tillräckligt snabbt det finns en oro (49 stycken),över att myndigheter inte kommer att följa upp hjälpbehovet långsiktigt hos dem som drabbats Den största delen av de personer som deltagit i undersökningen anser att de fått den hjälp av myndigheter och sjukvård som de har efterfrågat. Däremot anser en mycket stor del att man inte själv skulle behövt efterfråga hjälp eller stöd i någon form, utan att myndigheter och sjukvård skulle kontaktat dem som drabbats av flodvågskatastrofen. Genom denna undersökning avsåg Rådet kartlägga de drabbades uppfattning om hur de upplevt stödet som samhället erbjudit dem som drabbats av flodvågskatastrofen. Vi ville se vilka behov som funnits, och förutse framtida sådana. Rådets arbete hitintills har fokuserats till stor del på gruppen drabbade som förlorat anhöriga. För att rådet ska kunna utföra sitt uppdrag i enlighet med de direktiv som givits är det centralt att alla grupper av drabbade följs upp. Därför initierades denna under- sökning av hur flodvågskatastrofen drabbat gruppen som funnits på plats men inte förlorat någon anhörig. Undersökningen genomfördes i form av telefonintervjuer. Utifrån de ca 16 500 personer som registrerats som ankomna till efter katastrofen intervjuades 1 011 personer som fyllt . Alla register och uppgifter har hanterats strängt konfidentiellt och intervjuarna har arbetat under tystnadsplikt och sekretess. Hur resultatet ska tolkas Frågorna i denna undersökning är allmänt hållna och med möjlig- het att avge öppna svar. Detta för att ge de intervjuade en möjlighet att avleverera mer fylliga svar. Det innebär att resultatet därför ger en ganska översiktlig bild av hur de drabbade upplevt det stöd de fått vid hemkomsten till . Sammantaget med andra undersökningar och annan statistik bör dock denna undersökning ge en god bild av hur de drabbade upp- levt stödet och hjälpen som erbjudits, eller som man ansett sig vara i behov av. Resultatet av undersökningen redovisas fråga för fråga. Vilka har deltagit i undersökningen 1 011 personer har deltagit i undersökningen. Av dessa var män och kvinnor. Urvalet har skett slumpvis. Av de uppringda var själv utsatta för flodvågen. hade anhöriga som utsatts för flodvågen. 40 pro- cent hade själv utsatts för flodvågen och hade anhöriga som också utsatts för flodvågen. fanns på plats i katastrofområdet men drabbades inte av flodvågskatastrofen. Det innebär att antingen själva var utsatta för flodvågskatastrofen, hade anhöriga som blev utsatta för flodvågskatastrofen, eller blev både själva utsatta och hade anhöriga som blev utsatta för flodvågskatastrofen. Grupp 1 – själv utsatt för flodvågen Grupp 2 – anhörig utsatt för flodvågen Grupp 3 – både själv och anhörig utsatt Grupp 4 – fanns på plats men drabbades ej Efter denna första fråga som definierade vilken kategori den svarande tillhörde ställdes frågan: Tycker du att du efter flodvågskatastrofen fått den hjälp av myndigheter som du behövt? Bilaga 4 SOU 2005:60 Svaren fördelade sig enligt följande: I tabellerna finns + respektive -tecken utsatta. Ett +-tecken innebär att det aktuella värdet är signifikant högre än motsvarande värde i totalkolumnen. Ett –tecken betyder att värdet är signifikant lägre. Undersökningen visar utifrån totalnivån att nära hälften anser att de fått den hjälp av myndigheter som man anser sig behövt. Av de två grupper (grupp 1 och 3) som faktiskt utsatts för flodvågs- katastrofen kan noteras att de i signifikant högre grad svarar att de fått den hjälp av myndigheter som de anser sig ha behövt. En relativt hög andel förutom dem i grupp 4 som inte drabbats svarar att det inte varit aktuellt med någon hjälp från myndig- heternas sida. Bland dem som svarade Nej/Tveksam(totalt 103) ställdes en öppen följdfråga där man ombads beskriva vilken hjälp man skulle behövt. Inom ( ) anges antal personer som uttrycker denna ståndpunkt. Frisvaren utvisar starka önskemål om uppsökande verksamhet från myndighetshåll. Myndigheterna hörde inte av sig överhuvudtaget Fått ta egen kontakt om man skulle ha någon hjälp De utvisar också negativ kritik mot , och hur flodvågskatastrofen hanterades av dem, både på plats i katastrof- området och här hemma i . Denna kritik riktades både till specifik person och till myndigheten i stort ( 22 ) ingen från konsulatet kom till det sjukhus där min man låg jag fick inte den information från UD som jag velat ha Vidare framkom kritik mot bristen på information. Informations- bristen upplevdes som störst på plats i men riktas även mot myndigheter hemma och mot reseföretagen, (24). det tog innan vi fick informationen på plats problemet var avsaknaden av information från svenska myndigheter I övrigt framkommer att myndigheterna på plats var dåligt repre- senterade och att mottagandet vid hemkomsten till upp- levdes både som bra och dåligt i den meningen att man fann den vara överväldigande. Samtliga fick frågan: Tycker du att du efter flodvågskatastrofen fått den hjälp av sjukvården som du behövt? Vi tänker då både på medicinsk och psykosocial hjälp? Svaren fördelade sig enligt följande: I tabellerna finns + respektive -tecken utsatta. Ett +-tecken innebär att det aktuella värdet är signifikant högre än motsvarande värde i totalkolumnen. Ett –tecken betyder att värdet är signifikant lägre. Undersökningen visar att en tredjedel av alla anser sig ha fått den hjälp de behövt från sjukvården samt att det för en stor andel ej varit aktuellt med en sådan hjälp. Grupperna (1 och 3) som själva eller tillsammans med anhörig varit drabbad, svarade i signifikant högre grad att de fått hjälp från sjukvården. En förhållandevis låg andel svarade Nej/Tveksam angående sjuk- vårdshjälp. Dessa personer, totalt 58 till antalet, som visade miss- nöje med hjälpen fick i en öppen fråga exemplifiera vad man saknat. Inom ( ) anges antal personer som utrycker denna ståndpunkt. Frisvaren utvisar även här starka önskemål om uppsökande verksamhet (26) De skulle ringt alla som varit där från någon krisgrupp sades det, men något sådant samtal kom inte De borde ringt och frågat hur vi mådde I övrigt framkommer några få mer allmänna klagomål på sjuk- vården såsom att man anser sig nonchalant bemött, har åsikter om öppettider osv. jag fick träffa olika kuratorer varje gång, och blev less att varje gång behöva upprepa min historia ingen (läkare) tog hänsyn till att jag varit där, utan det var bara att vänta som alla andra Utöver detta framkommer oro över infektioner (4), att det varit svårt och dyrt att få psykosocial hjälp( 6) Nästa fråga i undersökningen rörde den hjälp som barn fått. Av de personer som ingick i undersökningen hade 485 personer egna barn . Till dessa ställdes följande fråga: Tycker du att barnen fått den hjälp de behövt av skola och annan barnomsorg? Vi tänker då både på medicinsk och psykosocial hjälp. Svaren fördelade sig enligt följande: I tabellerna finns + respektive -tecken utsatta. Ett +-tecken innebär att det aktuella värdet är signifikant högre än motsvarande värde i totalkolumnen. Ett –tecken betyder att värdet är signifikant lägre. Undersökningen visar att ansåg att barnen fått den hjälp de behövt från skola eller annan barnomsorg och att 9 pro- cent inte ansåg att så var fallet. För en tredjedel av barnen har det inte heller varit aktuellt med någon hjälp. Till de , eller 42 personerna, som inte ansåg att barnen fått den hjälp de skulle vara i behov av, ställdes likaledes en fråga om vilken hjälp de skulle ha behövt. De fick exemplifiera önskad hjälp i öppna svar som redovisas nedan. Inom ( ) anges antal personer som utrycker denna stånd- punkt. Frisvaren utvisar även här starka önskemål om uppsökande verksamhet (10) Ingen uppsökande hjälp, Vet knappt om dom pratat om det i skolan. Uppsökande skulle varit bra Svaren uttrycker också önskemål om att skolan skulle varit mer aktiv ( 17). det hade varit bra om skolan hjälpt barnen att bearbeta händelserna. Att de så att säga hade fått prata av sig I övrigt så har man önskemål om samtalsgrupper för barn och psykologisk hjälp riktad till barn (7) barnen skulle behövt mer psykologisk hjälp, de borde ha blivit tillfrågade liksom de vuxna Framtida behov/insatser Avslutningsvis fick samtliga 1011 i öppna svar komma med syn- punkter på vad de anser vara viktiga frågor för Rådet att för fram- tiden uppmärksamma och föra vidare. De synpunkter som inkom sammanfattas nedan. Inom ( ) anges antal personer som uttrycker denna ståndpunkt. Många uttrycker synpunkten att man inte var på plats tillräckligt snabbt, och att det tog innan någonting hände (80) Det tog att komma igång med insatserna på plats Även i dessa svar framkommer synpunkter på att informationen både på plats och hemma uppfattats som dålig ( 52) man visste inte vart man skulle ta vägen när man var där. Så det var väldigt virrigt gå ut med information, det fann inte något på Internet Ett relativt stort antal uttrycker också önskemål om kontinuitet. Att myndigheter långsiktigt ska följa upp de personer som är drabbade för att kontrollera vilka behov som finns. det är viktigt att man inte bara sätter in resurser precis när en katastrof har inträffat, utan att man följer upp noga längre fram Svaren utvisar också att det bör finnas en bättre beredskap inför nästa gång. Att bättre samordning ska finnas mellan olika myndig- heter, och att olika myndigheters arbete skall följas upp. hur ambassader och svenska myndigheter kan förbereda sig bättre för katastrofer där många svenska medborgare är drabbade om det inträffar något liknande måste man ha utarbetat hur man ska hantera det på myndighetsnivå. Beredskapen och ansvaret ska ligga på myndighetsnivå hos utbildade människor, inte på politisk nivå samordning mellan kommun och landsting, så att inte olika myndigheter kan bolla frågan mellan varandra Framförs också här kritik mot sätt att sköta sitt arbete (35) UD misskötte sig kapitalt För övrigt framkom att mottagande på flygplatserna hemma upp- fattades i lika delar positivt och negativt (16) stort stöd när vi kom till pådraget vid kunde kännas lite, var nästan lite väl mycket Enbart negativa omdömen har avgetts över medias rapporterande och agerande i samband med katastrofen (16) den massmediala skövlingen av både offren och anhöriga har varit negativ det behövs en bättre mediedisciplin, någon som håller hyenorna i koppel För övrigt kan nämnas att det framkommer kritik mot att alla på plats oavsett de blivit drabbade eller inte togs hem, (5 stycken). Eftersom vi inte ville se alla döda och det hemska så var det onödigt för oss att åka hem eftersom det mesta fungerade normalt jag kan väl tycka att det för vår del var nästan lite overkill med all hjälp som erbjöds oss Vi klarade oss utan skador och trauman, så de borde satsat mer på att hjälpa de som verkligen behövde vi tyckte det var väldigt ledsamt att vi blev tvingade till katastrofområdet när vi inte hade blivit utsatta för det som hände. Man borde ha tagit hänsyn till att det kanske fanns människor i som faktiskt inte hade blivit drabbade och inte hade behövt se det här hemska Slutligen ansåg några att det var positivt med denna enkät (9) jag tycker detta är bra med en uppföljande undersökning. En bekräftelse på något vis. För att underlätta identifiering av avlidna i flodvågskatastrofen har lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. ändrats så att vid olyckor eller andra händelser där ett stort antal människor avlidit får vävnadsprover ur PKU-biobanken användas även för identifiering av avlidna. Lagändringen trädde i kraft och är tidsbegränsad till utgången av . I vissa delar av Rådets för stöd och samordning efter flodvågs- katastrofen verksamhet kan det förekomma uppgifter om enskildas personliga förhållanden som kan vara mycket integritetskänsliga. Sekretesslagen (1980:100) har därför ändrats så att sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i den del av Rådets verksamhet som avser kontakter med drabbade och anhöriga till katastrofens offer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men. infördes en bestämmelse om att sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden hos i den del av verksamheten som avser utvärdering av nationell krishanterings- förmåga om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Lag- ändringen trädde ikraft . trädde lagen (2005:130) om dödförklaring i kraft. Den nya lagen innebär i korthet följande. Om det är utrett att den försvunne är död, får han eller hon dödförklaras utan väntetid. Är det inte utrett att den försvunne är död men i hög grad sannolikt att den försvunne är död får frågan om död- förklaring tas upp tidigast efter försvinnandet. Frågan om dödförklaring kan tas upp ifall för- svinnandet har skett i samband med en naturkatastrof, stor olycka eller under liknande omständigheter och det finns en mycket hög grad av sannolikhet för att den försvunne är död. I övriga fall får frågan om dödförklaring tas upp tidigast efter försvinnandet. Detta innebär att har någon för- svunnit utan att det finns några som helst tecken på vad som inträffat gäller enligt förslaget att frågan om dödförklaring prövas efter försvinnandet. Ifall dödsförklaring kan ske , efter ett eller beror på hur mycket som är känt om omständigheterna kring försvinnandet. handlägger ärenden om dödförklaring. Om det inte är utrett att den försvunne är död utfärdar en kungörelse. Kungörelsetiden vid ansökan om dödförklaring i samband med naturkatastrofer och liknande händelser är . För övriga ärenden är fristen . Arvs- och gåvoskatten slopades . Med anledning flodvågskatastrofen har lagstiftning införts som innebär att de personer som är skyldiga att betala arvsskatt till och med inte skall betala arvs- och gåvoskatt. Lagen trädde i kraft . införs nya regler om stärkt skydd för barn som bl.a. innehåller en ny bestämmelse om särskilt förordnad vårdnads- havare. Bestämmelsen innebär att en särskilt förordnad vårdnads- havare kan utses för ett barn vars föräldrar är varaktigt förhindrade att utöva vårdnaden om barnet. Detta ger möjlighet att snabbt utse vårdnadshavare för ett barn vars föräldrar är försvunna och befaras omkomna i t.ex. en naturkatastrof eller annan olycka men som ännu inte dödförklarats. måste dödförklaring av föräldrarna avvaktas innan en särskild vårdnadshavare kan utses. Den som har förordnats som särskild vårdnadshavare blir även förmyndare till barnet. Frågan om särskild vårdnadshavare prövas av tingsrätten på talan av socialnämnden. Regeringsuppdrag med anknytning till flodvågskatastrofen till och med 1.Regeringsuppdrag () till Kammarkollegiet med anledning av Asienkatastrofen Bl.a. analysera om de reseföretag som tagit hem svenskar från katastrofområdet haft en skyldighet att bekosta en omedel- bar hemtransport av sina resenärer, liksom om staten kan anses ha påtagit dig ett ekonomiskt ansvar för evakueringen. Lämna förslag till regeringen hur ansvaret för kostnaderna ska fördelas Uppdraget ska redovisas till regeringen () . 2.Kommissionen för utvärdering av nationell krishanterings- förmåga med anledning av naturkatastrofen i (Dir 2005:3) inrättades Kommissionen ska utvärdera vårt samhälles förmåga att hantera sådana påfrestningar som flodvågskatastrofen inneburit och på vilket sätt de erfarenheterna kan tas tillvara. Utvärderingen ska ske i form av en medborgarkommission. Den ska särskilt belysa hur riksdag och regering och de centrala myndigheterna, inklusive och utlandsmyndigheterna hanterat denna situation. Uppdraget ska redovisas . 3.Regeringsuppdrag () till att tillhandhålla särskild telefonservice till personer som drabbats av naturkatastrofen i ska tillhandhålla särskild telefonservice dit personer som bor och vistas i och som drabbats av natur- katastrofen i kan ringa för att få vägledning om konsument- rättsliga frågor som uppkommit till följd av katastrofen. Telefonservice ska upprätthållas så länge det finns behov av det. 4.Regeringsuppdrag () till Myndigheten för skol- utveckling att stödja arbetet med krishantering inom förskola, familjedaghem, fritidshem och skola För att stödja landets kommuner, skolor, fritidshem, förskolor och familjedaghem i deras krishantering har Myndigheten för skol- utveckling fått i uppdrag att sprida lärande exempel på kris- beredskap och krishantering med barn och ungdomar. Myndigheten för skolutveckling ska också undersöka behovet av och, om behov finns, genomföra insatser som kan stödja och utveckla krisberedskap och krishantering. Myndighetens arbete med detta uppdrag ska ske i samverkan med berörda myndigheter och organisationer. Erfarenheter, resultat och slutsatser av arbetet ska redovisas till Utbildnings- och senast i anslutning till årsredovisningen . 5.Rådet för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i inrättades . Rådet inrättades med uppdrag att verka för en samordning av svenska myndigheters insatser för hjälp och stöd till dem som har drabbats av katastrofen i . Rådet ska utgöra en funktion dit överlevande och anhöriga kan vända sig för att få vägledning och information. Rådet ska i övrigt verka för goda kontakter mellan å ena sidan anhöriga och efterlevande och å andra sidan myndig- heterna. En första samlad redovisning av arbetet ska lämnas . 6.1Uppdrag () att följa arbete med anledning av naturkatastrofen i . har i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna följa upp hur kort- och långsiktiga behov ser ut samt hur det kort- och långsiktiga stödet till barn, ungdomar och vuxna som drabbats av naturkatastrofen utformas inom ramen för ansvarsområden, följa upp de eventuella brister som finns i stödet samt hur dessa brister åtgärdas följa upp hur den erfarenhet och den kunskap som finns samlad hos olika myndigheter och andra aktörer tas tillvara av och , samt att vid behov lämna förslag på hur länsstyrelserna, Social- styrelsen och andra statliga myndigheter kan bidra till kan bidra till att underlätta för och grupper att ge ett bra stöd samt inom ramen för läns- styrelsernas och mandat initiera förändringar som kan bidra till att har det stöd som behövs för att klara de långsiktiga behoven. Uppdraget ska rapporteras till (). En första lägesrapport ska lämnas . Ytterligare lägesrapporter ska lämnas och . Uppdraget ska slutredovisas . 6.2.Uppdrag () att se över beredskapen för att omhänderta personer med hemvist i vid katastrofer utomlands. ska inom sitt verksamhetsområde och i samverkan med och Kommuner och Landsting och andra berörda, i en situation då många människor med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet, lämna förslag inom följande områden: beredskap för att i mycket tidigt skede sända svensk sjuk- vårdsexpertis till katastrofplatser för att bedöma behovet av sjukvårdsinsats. organisation och en plan för att möta en situation med många drabbade utanför gränser. beredskap för att sända svenska sjukvårdsteam utomlands för att ta hand om personer med hemvist i . Frågor som behöver lösas är bl.a. vårdgivaransvar, logistik, sjuktransporter, organisation och ledning på plats. ansvar och befogenheter för myndigheter och organisationer inom verksamhetsområde på lokal, regional och nationell nivå. struktur för hur samverkan med andra myndigheter och organisationer bör formaliseras och vilken akut beredskap som behöver hållas beredskap för att tillsammans med andra myndigheter och organisationer bemöta den resurs av hälso- och sjukvårds- personal som anmäler sig frivilligt vid en katastrof. identifiera kostnader och lämna förslag på finansiering med utgångspunkt att kostnaderna ska rymmas inom befintliga anslagsramar, samt ge förslag på författningsändringar som finner nödvändiga mot bakgrund av uppdraget. ska redovisa arbetsläget till (). Uppdraget ska slutredo- visas . 6.3.Tilläggsuppdrag () till om upp- följning av belastningen på psykiatrin med anledning av flodvågskatastrofen i ska följa utvecklingen inom barn- och ungdoms- psykiatrin samt vuxenpsykiatrin särskilt vad avser efterfrågan på, och tillgänglighet till psykiatrisk vård och eventuella effekter på tillgången till vård för övriga patientgrupper inom psykiatrin, samt belastningen på befintlig personal.