sou · GTB3106 · 2006-01-01 00:00:00 — Regering och riksdag slog 1998 fast ett sysselsättningsmål som innebar att av befolkningen skulle ha riktiga jobb . De som betraktas som sysselsatta är de som utför minst en timmes arbete (referensveckan), inklusive anställda som är tillfälligt frånvarande. De som definieras som sysselsatta inkluderar inte de konjunkturberoende program- men allmänt anställningsstöd, förstärkt anställningsstöd (två- och fyraårsinskrivna), särskilt anställningsstöd, offentligt tillfälligt arbete samt de som uppbär bidrag för start av näringsverksamhet. Personer som omfattas av vissa av dessa arbetsmarknadspolitiska program räknas däremot som sysselsatta i SCB:s statistik. Målet om sysselsättning 2004 uppnåddes inte. Enligt KI uppgick den reguljära sysselsättningen i genomsnitt , vilket innebar att målet underskreds med ca 160 000 personer. Sysselsättningen förväntas vända uppåt och öka och nästa år.8 Den reguljära sysselsättningen beräknas till 2007 vilket är markant lägre än regering- ens mål på . Sammantaget får ca en femtedel av befolkningen sin försörjning av olika typer av sociala ersättningar. kom med sin ekonomiska rapport om . Där slås bland annat fast att trots att produktiviteten ökat har inte sysselsättningen ökat i samma omfattning. För att behålla välfärdssystemet med en åldrande befolkning måste bland annat antalet arbetade timmar öka. Antalet arbetade timmar ligger för- hållandevis lågt. Detta beror bland annat på den omfattande ledig- hetslagstiftningen. Även om det finns sociala skäl för framför allt betalda ledigheter, blir konsekvensen att arbetsutbudet minskar. Föräldraledigheten anses för generös eftersom den kan hämma kvinnors utrymme på arbetsmarknaden. Rapporten påpekar även att studieledigheten bör bli mer fokuserad på arbete och att friåret bör tas bort. Såvitt avser de äldre anser att incitament för att skjuta fram tidpunkten för pension bör införas.9 9OECD Economic Survey of , kapitel 4, Raising hours worked. KI konstaterar i sin rapport 200510 om de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebildningen att det finns behov av ett ökat arbetsutbud för att bibehålla en stark samhällsekonomi. Antalet arbetade timmar är av central betydelse för BNP och därmed för utrymmet för privat och offentlig konsumtion. KI:s förslag till hur arbetsutbudet skall öka är åtgärder för att öka invandrarnas arbetskraftsdeltagande, att minska ohälsan, senarelägga den genom- snittliga pensionsåldern samt öka genomströmningen i studie- systemen. Enligt KI bör parterna avstå från att avtala om arbets- tidsförkortningar. Därtill bör enligt Jämställdhetspolitiska utredningen en diskus- sion föras om den arbetskraftsreserv som ligger i att av kvinnorna på arbetsmarknaden arbetar deltid.11 Om den genomsnittliga arbetstiden och den effektiva pensions- åldern fortsätter att gå ned kommer det tillsammans med den demografiska utvecklingen leda till en betydande minskning av arbetsutbudet och en försämring av tillväxtförutsättningarna. Ett ofta framfört förslag till lösning av de demografiskt betingade problemen är att genomföra åtgärder som leder till att de äldre stannar kvar längre i arbetslivet. Utvecklingen har dock vänt och 2004 arbetade de äldre mer än någonsin.12 Den faktiska pensionsåldern är hög i ett internationellt perspektiv (). Det finns de som menar att det vore orättvist att ställa ökade krav på de äldre att arbeta kvar, som för det stora flertalet innebär att den fysiska kapaciteten försämrats, som många yngre med en mindre nedsättning av arbetskapaciteten erbjuds fortsatt försörjning via olika trygghetssystem.13 Den föreslagna rätten till ledighet för att gå ned i arbetstid skulle således införas i när sysselsättning och arbetsutbud behöver öka. 11SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål, s. 191. 12Nygren, O. (2005) 13Bilaga 5 till LU 2003/2004 Kan vi räkna med de äldre, SOU 2004:44. var folkmängd 9.024.186. Folkökningen avtog jämfört med , framför allt beroende på att antalet dödsfall har ökat men även på den tilltagande utvand- ringen.14 folkmängd förväntas öka med i genomsnitt ca . Det medför att befolk- ningen kommer att uppgå till 9,44 miljoner år 2015. Befolkningen passerade nio miljoner och beräknas den till 10,5 miljoner. –2050 väntas en svag uppgång av antalet personer i åldrarna 20–. Även om antalet personer endast ökade med en procent förmodas denna grupp öka . förväntas antalet barn och ungdomar () minska. Trots att 40-talsgenerationen börjar gå i pension kommer förmodligen antalet personer i de arbetsföra åldrarna öka från 5,30 miljoner år 2004 till 5,43 miljoner år 2014. ökar befolkningen i de flesta åldrar men det är främst bland de äldre som ökningen är kraftig. kommer av invånarna att vara . Fram kommer nära nog en fördubbling ske av antalet personer jämfört med antalet !15 Knas16 lät KI göra en samhällsekonomisk konsekvensanalys för utredningen. I denna analys utgick KI från att den ekonomiska tillväxten, ur ett historiskt perspektiv, bedömdes bli låg. Detta är en effekt av den demografiska utvecklingen, som innebär att allt färre i arbetsför ålder skall försörja allt fler äldre. Det ökade antalet äldre innebär också ett större behov av vård och omsorg. 6.5Pensionsavgångar de kommande tio åren Medellivslängden ökar och är i i för män och för kvinnor. När folkpensionen infördes sattes pensions- åldern till . Medellivslängden var då . Den faktiska pensionsåldern har sjunkit till . En förklaring är det ökade antalet förtidspensioneringar (icke tidsbegränsad sjuk- 14Pressmeddelande från , , Befolkningsstatistik, . 15Reviderad befolkningsprognos från SCB, framtida befolkning 2005–2050. 16SOU 2002:58, Tid- för arbete och ledighet ersättning respektive aktivitetsersättning). lever vi längre och antalet friska levnadsår har ökat. Regeringen inrättade en arbetsgrupp i Finans- departementet med uppdrag att få fler i arbete. Det konstateras i riktlinjerna att den svenska arbetskraften blir allt äldre. kommer de i åldersgruppen 60–att bli allt fler. Det gäller att stimulera och göra det möjlighet för äldre att vara kvar längre i arbetslivet, att bromsa förtida pensioneringar och att stärka efterfrågan på den erfarenhet och kompetens som finns bland äldre personer. I det nya allmänna pensionssystemet finns det inte längre någon fixerad pensionsålder. Dock gäller som åldersgräns för att få garantipension, som är ett skydd för dem som har haft låga eller inga inkomster. Individen har möjlighet att ta ut pension i form av kvarts, halv eller tre kvarts pension. En arbetstagare behöver inte minska sin arbetstid för att ta ut pension. En ändrad sysselsättningsgrad förutsätter att arbetstagaren kom- mer överens med sin arbetsgivare. till fanns en lagstadgad del- pension. Den innebar en möjlighet till delpension vid övergång till deltidsarbete för personer . Som mest beviljades av målgruppen delpension fram till 1994.17 Sedan försämrades de ekonomiska villkoren, vilket resulterade i att antalet personer som ansökte om delpension minskade radikalt. 2001 upphörde den lagstadgade rätten. För anställda inom staten finns en kollektivavtalad delpension. Avtalet trädde i kraft . Det ger möjlighet för äldre att trappa ned arbetstiden inför pension, men det krävs en överens- kommelse mellan arbetstagare och arbetsgivare i varje enskilt fall. Delpension betalas tidigast ut och som mest kan arbetstagaren gå ner till halvtidsanställning. Pensionen betalas ut till . Delpension kan inte kombineras med ersättning från sjukbidrag eller sjukersättning. Avtalet kompenserar för av den fasta månadslön som bortfaller vid arbets- tidsminskningen samt för av bortfallet av den genom- snittliga månatliga inbetalningen i pensionsgrundande lönetillägg. Om en arbetstagare går ner från heltid till halvtid innebär del- pensionsavtalet att lönen och delpensionen sammantaget ger av heltidslönen. Delpensionen påverkar inte den förmåns- 17 RFV, 2000 bestämda delen i PA-03 som fås ut efter . Den premie- bestämda delen i PA -03 blir däremot lägre. Även den allmänna pensionen blir mindre eftersom delpension inte ingår i den pensionsgrundande inkomsten.18 Skulle förbättrade möjligheter att gå ned i arbetstid för äldre arbetstagare göra att fler människor valde att arbeta längre? Vid en analys av vilka faktorer som låg bakom individers önskemål om utträde från arbetskraften kunde konstateras att ju högre krav som ställdes i form av arbetstempo, tidspress m.m., eller ju mer arbetsförmågan försämrades, desto större var sannolikheten att vilja sluta tidigare.19 Många vill minska sin arbetstid före pension. Både kvinnor och män upplever att det finns en konflikt mellan arbetsliv och familjeliv, vilket gör att de ofta känner sig för trötta för att orka med fritidssysselsättningar. Bland äldre finns det intresse för att minska arbetstiden för att kunna ägna mer tid åt fritidsaktivi- teter även om det medför lägre lön.20 Många som vill minska arbetstiden känner sig inlåsta i arbetet. Det är personer med fast anställning, som har tyngre jobb och har varit med om omorganisationer och nedskärningar på arbetsplatsen. De upplevde också en bristande återhämtning/vila mellan arbetspassen. Gruppen lade stor vikt vid livet utanför arbetet och önskade mer frihet och inflytande över sin livssituation. Mer än hälften av den yrkesaktiva befolkningen anser att olika former av kortare arbetstid skulle underlätta deras möjlighet att arbeta fram till normal pensionsålder. Sysselsatta inom vård och omsorg var den grupp som i störst utsträckning önskade kortare arbetstid.21 Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar är det vanligare med deltidsarbete i åldrarna 60–men för många tycks alternativet till fortsatt arbete med oförändrad sysselsättningsgrad vara att sluta arbeta helt. Av AMS rapport till regeringen om friåret , framgår att hälften av alla friårslediga är . 18SOU 2004:44, Bilaga 5 till LU 2003/04 Kan vi räkna med de äldre? 19RFV analyserar nr 2001:4. 20Nylén, L., & Torgén M. 21SOU 2002:5 Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet är över 60 år.22 Den utvärdering av friårets arbets- marknadseffekter som IFAU genomfört visar att de friårslediga arbetar i samma omfattning efter friåret men att det finns en svag tendens att anställda som är går i pension tidigare om de varit friårslediga.23 Det är möjligt att en generell rätt till ledighet för att gå ned i arbetstid i stor utsträckning skulle nyttjas av äldre för att här- igenom trappa ned i slutet av arbetslivet. 22AMS återrapportering till regeringen om friår januari–. 23Lindqvist, L., , L., , O. (2005) 7Arbetstagarens möjligheter att bestämma över arbetstidens längd I detta kapitel redovisas de grundläggande förutsättningarna för bestämmande av arbetstidens längd och dess förläggning samt de regler som ger arbetstagaren en rätt att påverka arbetstiden. När man diskuterar frågor kring arbetstid bör man skilja på arbetstidens längd och arbetstidens förläggning. Arbetstidens längd bestäms genom den överenskommelse som arbetsgivare och arbets- tagare träffar när anställningsavtalet ingås1 med de begränsningar som finns främst i arbetstidslagen jämte särskilt branschanpassade arbetstidslagar samt tillämpliga kollektivavtal (men även i annan lagstiftning, t.ex. arbetsmiljölagen och semesterlagen). Utgångs- punkten är att omfattningen av arbetstagarens arbetstid bara kan ändras genom överenskommelse mellan arbetstagaren och arbets- givaren. Förändringar av arbetstidens förläggning utgörs av arbets- ledningsbeslut och arbetsgivaren kan bestämma inom ganska vida ramar, möjligheterna till rättslig överprövning är begränsade. Utredningen är bl.a. motiverad av att kvinnor och män bör få ökade möjligheter att välja arbetstid efter egna önskemål. De enskilda arbetstagarna skall få ett större inflytande över arbets- tidens längd i olika faser av livet. Även om en sådan lag i huvudsak påverkar arbetstidens omfattning påverkar rätten till ledighet även frågor om arbetstidens förläggning. bygger på en frivillig överenskommelse mellan arbetsgivare och arbetstagare. Arbetstagarens huvudsakliga presta- tion är arbete, arbetsgivarens att tillhandahålla arbetsuppgifter och 1 Se t.ex. AD 1984 nr 76 Arbetstagarens möjligheter att bestämma över arbetstidens längd lön för utfört arbete. Avtalsfrihet råder, men det finns begräns- ningar i lag och kollektivavtal, rättspraxis och sedvana. En omfattande reglering i såväl lag som kollektivavtal har gett arbetstagaren en rätt att genom ledighet minska sin prestation (arbete). För rätt till ledighet krävs dock vanligen särskilt angivna skäl. Ledighetslagstiftningen innebär en rätt för arbetstagarna att vara frånvarande under hel eller del av dag. Rätten till ledighet finns dels reglerad i ledighetslagar, som endast omfattar frågor om ledighet och förutsätter ett särskilt angivet skäl för ledigheten, dels i lagar som innehåller enstaka regler om ledighet. Därtill kommer lagar som förhindrar uppsägning eller avskedande p.g.a. särskilt angiven frånvaro samt lagar som ger indirekt rätt till ledighet (t.ex. arbetstidslagens regler om vila eller regler som ger en rätt att ta uppdrag eller parallell anställning). Det finns också en slags indirekt rätt till viss frånvaro i anställningen genom skyddet för obefogade uppsägningar och avskedanden. Olovlig frånvaro leder sällan till att anställningen upphör. SOU 2005:106 Arbetstagarens möjligheter att bestämma över arbetstidens längd Nedanstående uppställning tydliggör omfattningen av lagregler om rätt till ledighet. För att fullgöra uppdrag som ledamot av . För att vittna i domstol. Lag (1963:115) om förlängd semester för vissa För arbetstagare med radiologiskt arbete, rätt till längre arbetstagare med radiologiskt arbete semesterledighet än som följer av 4 § semesterlagen. Lag (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete För att söka arbete (om uppsagd). Lag (1974:358) om facklig förtroendemans ställning För fackligt uppdrag. på arbetsplatsen(förtroendemannalagen) 6 § Lag (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning (studieledighetslagen) 1 § MBL (1976:580) 17 § För att delta i förhandling. Semesterlagen (1977:480) 4 § För alla arbetstagare – rätt varje semesterår. Arbetsmiljölagen (1977:1160) 6:5 och 15 §§ För att fullgöra uppgifter som skyddsombud eller ledamot av Lag (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa För att utföra vissa uppdrag åt en ideell förening eller en annan föreningsuppdrag inom skolan (SIA-lagen) 3 § därmed jämförlig sammanslutning som arbetstagaren tillhör. Uppdragen skall avse en uppgift som sammanslutningen har åtagit sig gentemot en kommun och som skall fullgöras under skoldag i eller inom allmän fritidsverksamhet. Lag (1982:80) om anställningsskydd (14 §) För att söka arbete (om uppsagd). Lag (1986:163) om rätt till ledighet för För att läsa svenska för invandrare. svenskundervisning för invandrare (sfi-lagen) 3 § Räddningstjänstlag (1986:1102) 44 § För räddningstjänst avseende generell tjänsteplikt. Lag (1988:1465) om ersättning och ledighet för För det fall någon familjemedlem blir sjuk eller drabbas av olycksfall. närståendevård (närståendevårdslagen) 20 § Kommunallagen (1991:900) 4:11 § 4:32§ För att fullgöra kommunala förtroendeuppdrag För att tjänstgöra som politisk sekreterare. Lag (1994:1810) om totalförsvarsplikt jämte lag För att göra militärtjänst och FN-tjänst. Man får även utbilda sig inom (1994:2076) om skydd för anställning vid viss Föräldraledighetslagen (1995:584) 3-9 §§ För förälder i samband med födsel, amning eller upp till barnet fyllt eller som är äldre än så men ännu inte avslutat sitt första Hel eller partiell, såväl med som utan krav på föräldra- Även rätt till tillfällig vård av barn vid sjukdom till barnet (enligt huvudregeln) fyllt . Lag (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva För att starta eller driva eget företag. näringsverksamhet (näringsverksamhetslagen) 1 § Lag (1998:209) om rätt till ledighet av trängande För absolut nödvändig omedelbar närvaro i samband med sjukdom familjeskäl (familjeskälslagen) 1 § Arbetstagarens möjligheter att bestämma över arbetstidens längd SOU 2005:106 Därutöver tillkommer för statligt anställda följande två förord- ningar som reglerar rätt till ledighet. Tjänstledighetsförordningen (1984:111) Endast för För anställning under högst i Nordiska anställda vid myndigheter under regeringen. ministerrådets sekretariat, i affärsverken) 5 § presidiesekretariat eller i en samnordisk institution. Anställningsförordningen (1994:373) 19 § Kan i vissa fall ha flera Gemensamt för de befintliga ledighetslagarna är att dess huvudsak- liga ändamål är att reglera ledighet från anställning. Gemensamt är också att de reglerar ledighet för ett särskilt, av statsmakterna prio- riterat, ändamål och att de ger en individuell rätt. Arbetsgivaren har inte någon möjlighet att förhindra ledighet om skälen för ledig- heten är uppfyllda. Semesterlagen skiljer sig från övriga lagar om ledighet på så sätt att arbetstagaren inte har rätt att avstå från ledighet om semesterlön har intjänats. Även om lagen är motiverad av en rätt till ledighet för vila och rekreation, sker det ingen kontroll av att semestern leder till detta. Semesterlagen ger endast en rätt till ledighet i form av . Eftersom rätten till semesterledighet på detta sätt skiljer sig från övriga ledighetslagar kommer vi inte att använda den vid våra jämförelser. När vi använder begreppet ledighetslagar omfattar det följande lagar: Några av lagarna innehåller i begränsad omfattning även andra frågor än ledighet. Föräldraledighetslagen har bestämmelser om Arbetstagarens möjligheter att bestämma över arbetstidens längd rätt till omplacering i vissa situationer och närståendevårdslagen reglerar vilken rätt man har att få närståendepenning av staten som ersättning för förlorad arbetsinkomst. Samtliga ledighetslagar innefattar en rätt för arbetstagarna att återgå i arbete i samma omfattning som före ledigheten och de skyddas mot uppsägning, avskedande eller försämringar i anställ- ningsförhållandena. Bestämmelserna om rättegång och sanktioner har också utformats på samma sätt i de olika ledighetslagarna. Lagarna innehåller också regler för när ledigheten skall anmälas, vad som gäller när arbetstagaren vill avbryta ledigheten och återgå i arbete, vilken tidsfrist som då skall iakttas och vilka möjligheter arbetsgivaren har att senarelägga återgången. Lagarnas olika ända- mål har emellertid medfört att innehållet i lagarna varierar. Bestämmelser om partiell ledighet Lagen ger arbetstagare rätt till behövlig ledighet för att undergå utbildning. Ledigheten kan tas ut som del av dag. Ledighetens längd är inte begränsad. Det ställs inga krav på utbildningens art annat än att den måste uppnå viss planmässighet och förmedla kun- skaper och insikter i något avseende. Lagen ger arbetstagare rätt till ledighet i den omfattning som behövs för utförande av uppdragen, dock i högst nittio arbetstim- mar/kalenderår. Ledigheten kan tas ut i eller del av dag. En arbetstagare som antas till svenskundervisning för invandrare enligt skollagen har rätt till ledighet som undervis- ningen pågår. Sfi-ledighet tas ut i hela eller halva dagar. Lagen ger arbetstagare rätt till hel ledighet om ersättning uppbärs för vård av närstående, samt rätt till förkortning av arbetstiden med hälften eller till tre fjärdedelar, om halv eller fjärdedels ersättning uppbärs. Rätten till ledighet varar så länge ersättning utgår. Arbetstagarens möjligheter att bestämma över arbetstidens längd Delledighet kan enligt föräldraledighetslagen tas ut antingen i för- hållande till föräldrapenningens uttag eller genom förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel. Arbetstagare har rätt till delledighet utan föräldrapenning till dess barnet fyller eller ännu inte har avslutat sitt första skolår. Lagen ger arbetstagare rätt till ledighet vid sjukdom eller olycksfall i familjen som gör arbetstagarens omedelbara närvaro absolut nöd- vändig. Ledighet av trängande familjeskäl avser ledighet i eller del av dag. Lagen föreskriver ingen begränsning av längden på ledigheten. Endast rätt till hel ledighet Näringsverksamhetslagen förutsätter hel ledighet för att starta eller driva eget företag. Verksamheten får inte konkurrera med arbetsgivarens. Ledigheten får inte heller innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivaren. Arbetstagarens möjligheter att bestämma över arbetstidens längd uppskov till facket, krav på samtycke fr. mer än 6 mån., – rätt till 20 het, rätten att skjuta eller är äldre än ledighet, tid för återgång, rätten att skjuta upp återgång, visst antal dagar om året, per tillfälle ledighet, tid för återgång, rätten att skjuta upp återgång, Med semidispositiv avses en lag som ger utrymme för avvikelser genom kollektivavtal. Individuella överens- kommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare är endast tillåtna om de inte inskränker arbetstagarens rättigheter. Arbetstagarens möjligheter att bestämma över arbetstidens längd 7.2.2Lagar som innehåller någon regel om ledighet För kommunala uppdrag samt för att tjänstgöra som politisk sekre- terare finns regler i kommunallagen. Reglerna ger en ovillkorlig rätt till den ledighet som behövs för uppdraget. Reglerar frågor om facklig förtroendemans möjligheter att före- träda de anställda på viss arbetsplats i frågor som rör förhållandet till arbetsgivaren eller andra med facklig verksamhet samman- hängande frågor. I 6 § anges att en facklig förtroendeman har rätt till den ledighet som fordras för det fackliga uppdraget. I 17 § anges att arbetstagare som har utsetts att företräda sin orga- nisation vid förhandling inte får vägras skälig ledighet för att delta i förhandlingen. infördes en rätt till skälig ledighet för en arbets- tagare som har utsetts att företräda sin organisation för att ta emot information hos en icke kollektivavtalsbunden arbetsgivare (19 a §). I sjätte kapitlet, som reglerar samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare m.m., föreskrivs att skyddsombud liksom ledamot av skyddskommitté har rätt till den ledighet som fordras för upp- draget. Lagen om anställningsskydd samt lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete En uppsagd arbetstagare har rätt till skälig ledighet från anställ- ningen för att besöka arbetsförmedlingen eller på annat sätt söka arbete. Rätten är förenad med bibehållna anställningsförmåner. 7.2.3Lagar som uttryckligen ger skydd mot uppsägning eller avskedande Riksdagsledamot skyddas i grundlag (regeringsformen) mot att bli uppsagd eller avskedad från arbetsplatsen på grund av frånvaron. Arbetstagarens möjligheter att bestämma över arbetstidens längd Av 9 kapitlet 1 § i lag (1994:1809) om totalförsvarsplikt framgår att ingen arbetstagare får sägas upp eller avskedas, eller krävas på skadestånd eller liknande anspråk, på grund av att han eller hon fullgör sina skyldigheter enligt lagen. 7.2.4Lagar som ger indirekt rätt till ledighet Sjuklönelagen (1991:1047) En arbetstagare har enligt sjuklönelagens första paragraf rätt att vid sjukdom behålla löne- och andra anställningsförmåner. Lag (1989:225) om ersättning för smittbärare jämte smittskyddslagen (2004:168) Lagen reglerar rätten för en smittbärare att erhålla smittbärar- penning om han måste avstå från förvärvsarbete bl.a. på grund av beslut enligt smittskyddslagen eller livsmedelslagen (3 §). Inte heller i reglerna kring beslut i smittskyddslagen eller livsmedels- lagen finns någon uttrycklig rätt att vara frånvarande. I arbetstidslagen finns semidispositiva regler om bland annat rätten till nattvila (13 §) och veckovila (14 §) vilka indirekt ger rätt till ledighet. När det behövs, är var och en som under kalenderåret fyller lägst arton och högst skyldig att medverka i räddnings- tjänst, i den mån hans kunskaper, hälsa och kroppskrafter tillåter. Skyldigheten är begränsad till högst . Skyldigheten leder indirekt till en rätt att vara frånvarande från sin anställning. Det är en medborgerlig skyldighet att vittna inför domstol.