sou · GTB3101 · 2006-01-01 00:00:00 — Vi anser dessutom att den investering som har gjorts i forskarmiljöer under försöket bör förvaltas även framgent. Medel bör därför avsättas för detta ändamål under . Delegationen anser att det är svårt att förutsäga om en avveckling av timplanen har några långsiktiga ekonomiska konsekvenser. Arbete utan timplan innebär ett fördjupat arbetslagssamarbete som tar tid för lärarna, men som också kan leda till ökad effektivitet. Försöksverksamheten har bedrivits utan att särskilda medel tillförts skolan från statens sida. Delegationen har dock svarat för vissa begränsade kostnader i samband med att vi en eller har samlat kontaktpersonerna från varje kommun. Dessutom har regeringen avsatt medel för den forskning och utvärdering som varit knuten till försöket. Vi anser mot denna bakgrund att ett beslut om att avskaffa timplanen inte ställer krav på någon regle- ring av det statliga bidraget till kommunerna. Utvecklingen till följd av en avveckling bör dock följas upp och värderas . Delegationen har i kapitel 7 pekat på att en avveckling av tim- planen bör påverka inriktningen på arbetsuppgifterna för både och Myndigheten för skolutveckling. Vi bedömer att detta handlar om inriktningen av myndigheternas löpande arbete inom ramen för ordinarie budget. Många av de behov av att utveckla myndigheternas arbete som vi pekat på aktualiseras sanno- likt även om timplanen inte skulle avvecklas eftersom försökets skolor i så hög grad speglar en generell skolutveckling. Det som slutligen ställer krav på finansiering vid en avveckling av timplanen är nödvändiga implementeringsinsatser, dvs. särskilda och tidsbegränsade insatser i samband med att skola utan timplan initieras. Hur stora dessa kostnader blir beror helt på vilken ambitionsnivå som väljs. Vi förordar en hög ambitionsnivå. Detta för att ett beslut om ett avskaffande av timplanen skall ges förut- sättningar att få de positiva effekter för skolutvecklingen som vi menar att det kan få. Det krävs resurser för att genomföra informa- tionsinsatser, stödja utvecklingsarbete, genomföra kompetensut- veckling etc. Det är därvid viktigt att de erfarenheter som finns i skolor där arbete utan timplan lett till en effektivisering av arbetet tas till vara i utvecklingsarbetet. Om avvecklingen sker i samband med andra förändringar av styrsystemet måste kostnaderna för implementeringen bedömas i ett sammanhang. Vi föreslår slutligen att forskning och utvärdering skall initieras vid ett avskaffande av timplanen. Det måste ses som ett långsiktigt åtagande att forska kring och utvärdera vad som ändå kan ses som en skolreform. Medel bör därför avsättas för detta ändamål under . Särskilt yttrande av ledamöterna Vi stödjer de förslag och insatser som delegationen föreslår vid ett eventuellt avskaffande av timplanen i . De förutsätt- ningar som vi redovisar i detta yttrande är ytterligare nödvändiga förutsättningar, om inte de elever som bäst behöver undervisning ska drabbas, om timplanen eventuellt skulle avskaffas. Vissa av dessa förutsättningar måste innefattas i ett riksdagsbeslut medan andra måste uppfyllas av de olika skolhuvudmännen. Utbildningen i ska vara nationellt likvärdig. Under 1980- talets slut och 1990-talets början ändrades statens styrning av skol- väsendet från att ha varit regelstyrd till att bli målstyrd. Statens medel för att garantera en likvärdig utbildning är läroplaner och kursplaner, lärarutbildning och timplan. Om en av garantierna eller styrinstrumenten ska kunna avvecklas, måste de kvarvarande präg- las av större tydlighet. Vi anser att det decentraliserade huvudmannaskapet av skolan i sig är ändamålsenligt, men för att lärarkåren som en profession ska kunna bedriva en nationellt likvärdig undervisning måste de ramar som staten anger för skolan vara tydliga. Den svenska skolan har, enligt ett antal undersökningar, uppvisat en negativ resultatutveckling . För pojkar och elever med invandrarbakgrund kan en resultatförbätt- ring skönjas i jämförelse med motsvarande grupper som inte ingått i försöksverksamheten. Förändringen är dock inte statistiskt säker- ställd och det finns inget som talar för att denna förändring direkt kan härledas som ett resultat av försöksverksamheten utan timplan. Det finns ett antal andra faktorer som lika väl kan förklara denna förändring. För att vända resultatutvecklingen till att bli positiv ställs stora krav på lärarna såsom professionella yrkesutövare. En genomförd undersökning av visar bland annat att av undervisningen i skolår 7–9 i ämnena svenska, engelska och matematik bedrivs av personer som saknar utbildning i ämnet eller för åldersgruppen. I en grundskola utan timplan ställs ännu högre krav på lärarna, dels som enskilda yrkesutövare, dels som grupp. Det är därför vik- tigt att undervisningen i alla skolår i bedrivs av lärare med utbildning i ämnet och för åldersgruppen. Tolkningen och efterlevnaden av dagens skollag i detta hänseende måste skärpas och frågan måste regleras även i en ny skollag. Inför en eventuell övergång till en grundskola utan timplan måste skolhuvudmannen kunna visa att denna förutsättning är uppfylld. Vidare måste behörigheten kontinuerligt iakttas. Detta kan, för- utom av ovan redovisade skäl, motiveras av den nya lärarutbild- ningen. De tidigare, mera strängt reglerade lärarexamina har ersatts av en examen där den enskilda läraren har större valfrihet i inrikt- ning för ämnen och åldersgrupper. omfattar nio skolår. Timplanen har varit ett instrument som bidragit till att strukturera undervisningen för elever och lärare. En grundskola utan timplan ställer ökade krav på att betrakta som en helhet. På den statliga nivån behö- ver skolans och ämnenas mål förtydligas och bli färre. Detta visar bland annat NU 03. Det är synnerligen viktigt att det finns såväl strävans- som uppnåendemål. Ett system med enbart uppnående- mål skulle motverka en positiv resultatutveckling och försvåra rea- liserandet av individuella utvecklingsplaner. Delegationen har i kapitel 7 föreslagit fler avstämningstillfällen än i årskurs 5 och 9. Dessa avstämningar bör omfatta hur man är på väg att uppnå målen men även hur avvägningen av ämnena görs. För skolhuvudmannen är den skenbart enkla lösningen till att betrakta som en helhet att inrätta skolor omfattande skolåren 1-9. Erfarenheterna från försöksverksamheten visar att skolorna måste ha ett visst elevunderlag per skolår för att kunna säkerställa att undervisningen bedrivs av behöriga lärare. Inom ramen för försöksverksamheten har skolorna arbetat mer eller mindre fria från timplan. Den utveckling som har skett går inte entydigt att härleda som resultat av en timplanelös skola. I stället för att arbeta enbart målstyrt har timplan i någon form eller skuggtimplaner styrt verksamheten. En övergång till en timpla- nelös grundskola kräver mera än att en statlig reglering ersätts av en lokal reglering av samma slag. Lokala timplaner av detta slag medför att individuella utvecklingsplaner blir en chimär och omöj- liggör att lärarna kan fatta professionella avgöranden. En grundskola utan timplan ställer större krav på skolans ledning än en skola med timplan. Graden av professionella ställningstagan- den ökar för rektorer och för lärare. Garantin för att lärarna ska kunna göra detta, sker genom att behörighetskraven uppfylls. För rektorer skulle en obligatorisk skolledarutbildning kunna vara ett medel för staten att garantera likvärdighet. En grundskola utan timplan förutsätter att skolhuvudmännen tar ansvar genom att ge förutsättningar så att arbetet i kan leda till resultatförbättringar. Skulle detta inte ske, riskerar en reform att bli endast ett slag i luften. En övergång från en timplane- styrd till en timplanelös grundskola kan medföra problem för såväl lärare och elever till men för resultatutvecklingen, om inte huvud- mannen har försäkrat sig om väl fungerande system för fördelning och organisation av elevers och lärares arbete. Delegationen har inte tillräckligt beaktat de ekonomiska konse- kvenserna av en timplanelös grundskola. Det behövs resurser dels vid genomförandet av förändringen, dels för att kontinuerligt kunna bedriva verksamhet i en grundskola utan timplan. Staten behöver ge resurser för att säkra att lärare och skolledare utbildas för reformens genomförande. Huvudmännen behöver anpassa dels lokaler, dels system för arbetsfördelning för en framgångsrik övergång till en timplanelös grundskola. Detta förutsätter resurser i ett initialskede. Erfaren- heterna från försöksverksamheten visar att arbete utan timplan krä- ver mera tid av lärarna än arbetet i en skola med timplan. Resurser måste ställas till förfogande för att eleverna ska kunna nå målen. I samband med att betyg ges 8 och 9 har försöksverksamheten visat att det blir uppenbart att det krävs extraordinära insatser. För att eleverna ska kunna nå målen för 9 är det nöd- vändigt att resurser finns för detta. Det är sannolikt att dessa förutsättningar kan uppfyllas olika snabbt. Genomförandet av en grundskola utan timplan bör därför ske successivt när de nödvändiga förutsättningarna är uppfyllda. Om ett slutligt ställningstagande om att avskaffa timplanen för ska tas, måste det vara helt klarlagt att blir bättre av att inte ha en timplan och att eleverna därmed får en bättre skolgång med en förbättrad resultatutveckling. detta särskilda yttrande framhålla betydelsen av att göra en nog- grant övervägd förändring av . En rad beslut måste fattas för att ett beslut om en grundskola utan timplan ska leda till ökad måluppfyllelse. Skolhuvudmännen måste ha nått en sådan mognad att man inte ersätter den nationella timplanen med en lokal, om målstyrningen och likvärdigheten ska kunna garanteras. Beslut om en ny skollag är en förutsättning, som tillsammans med det som redovisats i detta yttrande, måste gälla på den statliga nivån. Den av skolministern föreslagna genomgången av kursplaner måste också föregå ett slutligt ställ- ningstagande i frågan om en timplanelös grundskola. Förordning om försöksverksamhet med ut- bildning utan timplan i Regeringen föreskriver följande. 1 § En kommun får enligt bestämmelserna i denna förordning inom ramen för det totalt garanterade antalet timmar bedriva för- söksverksamhet med utbildning i utan att tillämpa föreskrifterna om antalet timmar för ämnen och ämnesgrupper i bilaga 3 till skollagen (1985:1100). 2 § För att få delta i försöksverksamheten krävs att kommunen: 1.redovisar hur utbildningen avses bedrivas under försöksverk- samheten, 2.samråder med berörd skolpersonal, elever och föräldrar, 3.redovisar hur utbildningens kvalitet skall följas upp och utvär- deras, 4.redovisar hur försöksverksamheten skall organiseras, 5.redovisar hur man avser att stödja de skolor som ingår i för- söksverksamheten, och 6.medverkar i uppföljning och utvärdering av försöksverksam- heten. 3 § Delegationen för försöksverksamhet med utbildning utan timplan i beslutar vilka kommuner som får delta i för- söksverksamheten. 4 § Ansökan om att få delta i försöksverksamheten skall ha kom- mit in till delegationen . Om det finns sär- skilda skäl får ansökan prövas även om den kommit in . 5 § Högst åttio kommuner får delta i försöksverksamheten. Bland de sökande kommunerna skall delegationen göra ett för skolväsen- det representativt urval som grundar sig på faktorer som kommu- nernas storlek och geografiska läge. 6 § Beslut av delegationen enligt denna förordning får inte över- klagas. Denna förordning träder i kraft och gäller till utgången av . Förordningen tillämpas på utbildning som anordnas från och med /01. Förordning om dels fortsatt giltighet av förord- ningen (1999:903) om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i , dels ändring i samma förordning Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (1999:903) om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i , som gäller till utgången av , dels att förordningen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att 4 § skall upphöra att gälla, dels att 2 och 3 §§ skall ha följande lydelse. 2 § För att få delta i försöksverksamheten krävs att kommunen: 1.redovisar hur utbildningen kommer att bedrivas under för- söksverksamheten, 2.samråder med berörd skolpersonal, elever och föräldrar, 3.redovisar hur utbildningens kvalitet skall följas upp och utvär- deras, 4.redovisar hur försöksverksamheten skall organiseras, 5.redovisar hur man avser att stödja de skolor som ingår i för- söksverksamheten, 6.medverkar i uppföljning och utvärdering av försöksverksam- heten. Kommunen får inte bedriva försöksverksamhet i större omfatt- ning än vad Timplanedelegationen har beslutat. 3 § Delegationen har beslutat om vilka kommuner som får delta i försöksverksamheten. Delegationen får inte besluta att ytterligare kommuner får delta i verksamheten. Denna förordning träder i kraft . (Utbildnings- och ) Försöksverksamhet med utbildning utan En delegation tillkallas med uppgift att förbereda, leda, stödja och utvärdera en försöksverksamhet där ett antal kommuner inom ramen för den totala garanterade undervisningstiden får organisera utbildningen i utan timplan enligt förordningen om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i . Försöksverksamheten skall inledas /2001. Försöksverksamhet utan timplan i Regeringen har enligt propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) till gjort bedömningen att ett urval kom- muner bör ges möjlighet att bedriva utbildning utan timplan i under en femårig försöksperiod. Bakgrunden finns i departementsskrivelsen Utan timplan – med oförändrat uppdrag (Ds 1999:1). har ställt sig bakom regeringens bedöm- ning (bet. 1999/2000:UbU5, rskr.1999/2000:15). Enligt 15 kap. 4 § skollagen (1985:1100) får försöksverksamhet anordnas inom det offentliga skolväsendet enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisato- riska bestämmelser i skollagen. Regeringen har denna dag utfärdat en förordning om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i . ha det övergripande ansvaret för att förbereda, leda, stödja och utvärdera försöksverksamheten initiera eventuella konferenser och nätverk som stöd för kommuner och skolor och lämna underlag till regeringens ställningstagande om och i så fall hur timplanen i skall avskaffas. Delegationens uppföljnings- och utvärderingsuppdrag innebär att systematiskt undersöka och värdera: om och hur kommunerna uppfyller de olika krav som ställs i försöksverksamheten om kommunernas och skolornas uppföljning, utvärdering och egentillsyn är tillräcklig för att garantera kvalitet och likvärdig- het om och hur en avskaffad timplan medför en bättre målupp- fyllelse för olika elevgrupper och om det krävs justeringar i skollag, läroplan, kursplaner etc. eller i kraven på kvalitetskontroll om timplanen tas bort. lämna förslag till regeringen om vilka forsknings- och utveck- lingsprojekt som skall knytas till försöksverksamheten och välja ut ett antal fristående skolor som skall ingå i försöks- verksamheten. Det ingår i delegationens uppdrag att närmare utforma uppfölj- ningen och utvärderingen av försöksverksamheten samt de olika forsknings- och utvecklingsuppdragen. Utvärderingen bör ge under- lag för bedömning av effekterna av försöksverksamheten åtskilt från andra förändringar av betydelse för verksamheten. I utvärde- ringen skall bl.a. elevernas perspektiv belysas. Delegationen skall söka samverkan med företrädare för olika in- tresseorganisationer, som representerar t.ex. elever, föräldrar och funktionshindrade via permanenta referensgrupper eller hearingar. Delegationen skall kontinuerligt lämna bidrag till skolutvecklingen genom att samla, beskriva, analysera och sprida erfarenheter från försöksverksamheten och den forskning som är knuten till denna. Ett delbetänkande skall lämnas . I betänkandet skall redogöras för de slutsatser som kan dras av försöksverksamheten. Delegationen skall också ta ställning till om det finns tillräckligt underlag för regeringens fortsatta ställningstagande i frågan om och i så fall hur timplanen kan avskaffas. Om delegationen anser att ett sådant underlag inte föreligger skall i stället ett förslag till regeringen lämnas i delegationens slutbetänkande och redovisas . Slutbetän- kandet skall innehålla en sammanfattande utvärdering av hela för- söksverksamheten. Oavsett om timplanen avskaffas eller inte skall vissa mer utveck- lingsinriktade insatser inom försöksverksamhetens ram, bl.a. när det gäller utvärdering, kvalitetsutveckling och skolutveckling, kunna fortgå och rapporteras . Detta gäller även de forskningsuppdrag som kommer att knytas till försöksverksam- heten. (U 1999:08) Förlängd tid för deluppdrag Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en delegation med uppgift att förbereda, leda, stödja och utvärdera en försöks- verksamhet där ett antal kommuner inom ramen för den totala garanterade undervisningstiden får organisera utbildningen i grund- skolan utan timplan (dir. 1999:90). Delegationen skall enligt direk- tiven lämna ett delbetänkande och slutredovisa sitt uppdrag . Utredningstiden för delegationens deluppdrag förlängs, vilket innebär att delegationen skall redovisa sitt delbetänkande . (U 1999:08) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för dåvarande tillkallat en dele- gation med uppgift att förbereda, leda, stödja och utvärdera en för- söksverksamhet där ett antal kommuner inom ramen för den totala garanterade undervisningstiden får organisera utbildningen i grund- skolan utan timplan (dir. 1999:90). Delegationen skall enligt direk- tiven slutredovisa sitt uppdrag . Utredningstiden för delegationens uppdrag förlängs. Delegatio- nen skall slutredovisa sitt uppdrag . (Utbildnings- och ) Bilaga 3 till Skollagen (SFS 1985:1100) Utbildningens omfattning i i timmar för ämnen och ämnesgrupper samt totalt Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . (SFS 2000:445) Vägledning för skolornas dokumentation av förändringsarbetet Varje skola inom försöksverksamheten bör dokumentera utvecklingen av skolans verksamhet. Det handlar om att dokumen- tera resultat och måluppfyllelse i förhållande till nationella och lokala mål, men också om att dokumentera själva förändrings- arbetet. Denna vägledning ger en struktur för dokumentationen av själva förändringsarbetet, med exempel på vad som kan ingå i en sådan dokumentation. Inom parentes anges under varje punkt några nyckelord som stöd för dokumentationen. Kommunernas kontaktpersoner svarar för att samla in skolornas dokumentation och att sända den vidare till Timplanedelegationen innevarande år. Dokumentation av utvecklingen under föregående läsår Här redovisas vilka förändringar som genomförts under föregående läsår, varför dessa har genomförts, en bedömning av om målen för förändringsarbetet nåtts, osv. Vilka förändringar har genomförts under föregående läsår? Varför har dessa förändringar genomförts (vilka förhållanden behövde förbättras, vad strävade vi mot)? Redovisningen kan avse följande områden: –Arbetet med målen i läroplan och kursplaner (Nyckelord: lokal tolkning, kollegiala samtal, dialog med elever, hur eleven gör målen till sina, m.m.) –Organiseringen av ämnen och tid (Nyckelord: schema, icke ämnesbunden tid, teman, ämnes- integration, m.m.). –Organiseringen av elever och elevgrupper (Nyckelord: individuella behov, grupperingar, flexibilitet, inflytande, åldersintegrering, valmöjligheter, m.m.) –Uppföljningen av elevernas utveckling (Nyckelord: dokumentation, dialog, individuell planering, individuell uppföljning, lärande, individuella lärprofiler, m.m.) –Arbetet med bedömning av resultat och måluppfyllelse (Nyckelord: skolans resultat, skolans kvalitet, självvär- dering, kollegial värdering, m.m.) –Organiseringen av personalen (Nyckelord: arbetslagens sammansättning, samverkan, tjänstefördelning, flexibilitet, kompetenssammansättning, m.m.) (Nyckelord: dialog, samtal, flexibilitet, drivande, m.m.) –Den fysiska miljön samt läromedel och utrustning (Nyckelord: klassrum, studieutrymmen, flexibilitet, IT- utrustning, läromedel, skolbibliotek, m.m.) (Nyckelord: information, samverkan, engagemang, delaktighet, inflytande, resurs, m.m.) I vilken utsträckning bedömer ni att skolan har genomfört de förändringar som planerats? förändringarna har påverkat elevernas resultat respektive skolans måluppfyllelse? Hur bedömer ni att elever, föräldrar, personal och skolledning har upplevt förändringsarbetet? Dokumentation av planer för utvecklingen innevarande läsår Här redovisas vilka förändringar som planeras för samt varför dessa planeras. Vilka förändringar planerar skolan för innevarande läsår? Varför planeras dessa förändringar (vilka förhållanden behöver förbättras, vad strävar vi mot)? Redovisningen kan avse följande områden: Arbetet med målen i läroplan och kursplaner (Nyckelord: lokal tolkning, kollegiala samtal, dialog med elever, hur eleven gör målen till sina, m.m.) Organiseringen av ämnen och tid (Nyckelord: schema, icke ämnesbunden tid, teman, ämnes- integration, m.m.) –Organiseringen av elever och elevgrupper (Nyckelord: individuella behov, grupperingar, flexibilitet, in- flytande, åldersintegrering, valmöjligheter, m.m.) Uppföljningen av elevernas utveckling (Nyckelord: dokumentation, dialog, individuell planering, in- dividuell uppföljning, lärande, individuella lärprofiler, m.m.) Arbetet med bedömning av resultat och måluppfyllelse (Nyckelord: skolans resultat, skolans kvalitet, självvärdering, kollegial värdering, m.m.) (Nyckelord: arbetslagens sammansättning, samverkan, tjänste- fördelning, flexibilitet, kompetenssammansättning, m.m.) (Nyckelord: dialog, samtal, flexibilitet, drivande, m.m.) Den fysiska miljön samt läromedel och utrustning (Nyckelord: klassrum, studieutrymmen, flexibilitet, IT- utrustning, läromedel, skolbibliotek, m.m.) (Nyckelord: information, samverkan, engagemang, delaktig- het, inflytande, resurs, m.m.) Den grundläggande frågan för utvärderingen har varit om elever och lärare vunnit något i självkänsla genom försöket. Självkänslan gäller kapaciteten för en mera intensiv tids- och målstyrning i skol- arbetet. Lärarna har fått frågor om hur man gemensamt i perso- nalen klarar mål- och tidsstyrning. Utvärderingen baseras på flera enkätundersökningar: till rektorer på samtliga skolor i försöket, två enkäter till lärarna på drygt 100 skolor i försöket och 19 referensskolor samt enkäter till drygt 1 200 elever 5/6 och 8/9 på tretton skolor med höga ambitioner vad gäller försöket. De senare skolorna har också undersökts genom intervjuer och observationer. I särskilda rapporter har en skola, som kommit särskilt långt i försöket, porträtterats, och specialpedagoger och speciallärare på alla tretton skolorna har fått uttala sig om timplanens betydelse för elever i svå- righeter. , (2004). Struktur och målmedvetenhet. Konsekven- ser för elever i svårigheter när den nationella timplanen tas bort – intervjuer med ansvariga lärare på tretton skolor. , (2005). Björkskolans utveckling av instrument och organisation inom timplaneförsöket. , , (2005). Effekter i försök med tim- planen på . Slutrapport till Timplanedelegationen. Arbetsrapport från didaktik, universitet. Arbetet med bedömningen av resultat och måluppfyllelse Utvärderingen har studerat skolornas kvalitetsarbete i förhållande till de nationella målen. Resultaten bygger på två skilda datainsam- lingar. I den ena har ingått elva grundskolor med cirka 3 400 elever, 1 till 9, och drygt 200 lärare. Av de elva skolorna deltar åtta i för- söksverksamheten, medan tre har tjänat som referensskolor. omfattar dokument, enkäter, skriftliga berättelser samt elev- och lärardiskussioner från dessa skolor. Den andra datainsamlingen leddes av inom ramen för den nationella utvärderingen (NU 03). Genom denna har data kunnat studeras från 6 788 elever, deras föräldrar, lärare och rektorer.