sou · GTB357d4 · 2006-01-01 00:00:00 — Om den svenska mervärdesskatte- nivån avsevärt skiljer sig från skattenivån i andra skulle det kunna innebära att företag som sysslar med sådan verk- samhet av lönsamhetsskäl tvingas att flytta ut verksamheten. Konsekvenser av ett likformigt momsuttag Om en enhetlig mervärdesskattenivå införs i skulle detta, utan negativa statsfinansiella effekter, innebära att skattenivån kan införas för alla de varor och tjänster där den mest betydelsefulla konkurrensutsättningen finns. Även om denna skattenivå är relativt hög jämfört med många andra innebär det att den svenska skattenivån blir mer konkurrenskraftig. kan den genomsnittliga normal- skattesatsen för EU15 beräknas till . Skillnaden gentemot EU-genomsnittet skulle således minska från till . Förändringar i konsumentpriserna skulle i sin tur påverka konsumtionsefterfrågan. Genom att efterfrågan på de olika konsumtionsvarorna har varierande priskänslighet kommer efter- frågeförändringens storlek att vara beroende av såväl prisföränd- ringens som priskänslighetens storlek. En prissänkning leder i regel till att efterfrågan på ett företags produkter eller tjänster ökar. Uppskattningar om vilka efterfrågeförändringar som kan uppstå på lång sikt inom olika områden har gjorts i kapitel 12, avsnitt 12.3 (se diagram 12.10). Av denna framgår att efterfrågeförändringarna totalt sett är begränsade, möjligen med undantag av bilar, bensin, fritidsartiklar, TV och datorer. 15.5.2Områden som får höjd mervärdesskatt till Utredningens utgångspunkt är att momssatsförändringen på lång sikt överförs i sänkta respektive höjda jämviktspriser. För de om- råden som skulle få höjd moms antas alltså priserna komma att höjas i motsvarande mån (se kapitel 12, avsnitt 12.3 och diagram 12.7 och 12.8). För de varor som beskattas , som t.ex. livs- medel, beräknas de långsiktiga priseffekterna till . För varor som beskattas , t.ex. böcker och person- transporter, blir motsvarande priseffekt . Det bör understrykas att de priseffekter som beskrivs här (och tidigare i kapitel 12) inte kan ses som en prognos över prisutvecklingen efter en förändring av skattesatsen. Hur priserna kommer att utvecklas beror givetvis av en rad andra faktorer än mervärdesskattesatserna (se ovan). Förändringar i konsumentpriset påverkar konsumtionsefter- frågan. Genom att efterfrågan på de varor och tjänster som får höjd Konsekvenser av ett likformigt momsuttag mervärdesskattesats har varierande priskänslighet skulle efterfråge- förändringens storlek vara beroende av såväl prisförändringens som priskänslighetens storlek. Efterfrågebortfallet enligt modellanaly- sen i kapitel 12 redovisas i diagram 12.10. Enligt denna analys blir efterfrågeminskningarna betydande i vissa fall, inom persontransportområdet samt för böcker och tidskrifter. Motsva- rande efterfrågeminskning för livsmedel, hotell, idrott och kultur är i genomsnitt , dock med betydande variationer. Noteras bör att de beräkningar av efterfrågeelasticiteterna som ligger till grund för efterfrågeuppskattningarna gäller för begrän- sade prisförändringar och att det i dessa fall rör sig om tämligen betydande förändringar av prisnivån. Det finns således en osäkerhet vad gäller elasticitetsberäkningarna i dessa fall. Om företagen arbetar på en marknad med speciella marknads- förhållanden (t.ex. monopolliknande förhållanden) eller om sub- ventioner och/eller regleringar förekommer, behöver inte alltid modellresultaten ge en bild som är fullständig. Av den genomgång som redovisades i kapitel 13 framgick att marknadsförhållandena inom flera av de områden som tillämpar reducerade skatte- satser är komplicerade. Detta beror såväl på förekomsten av sub- ventioner och/eller regleringar som på imperfekt konkurrens till följd av monopol eller andra situationer med marknadsdominans. Under sådana förhållanden kan prisgenomslaget vid en momsför- ändring och därmed efterfrågeeffekterna under vissa förutsätt- ningar komma att påverkas. Jämför analysen i avsnitt 12.3.3 samt i bilaga 5. Utredningen har i bilaga 7 presenterat en analys som avser att visa hur en marknad som är subventionerad och prisreglerad kan tänkas reagera. Enligt analysen i bilagan är prisgenomslaget då beroende av subventionsgrad så att ju högre subvention desto lägre prisgenomslag under förutsättning att subventionen utgår som klumpsumma. Om regleraren utesluter prishöjningar får verksam- heten söka andra vägar till anpassning. Volymanpassning och/eller kvalitetsanpassning kan då utgöra alternativ. Statskontoret har på utredningens uppdrag undersökt reaktioner på en eventuell momshöjning inom vissa sektorer som tilläm- par reducerad mervärdesskattesats som de även är före- mål för andra offentliga subventioner. De områden som valts ut är kollektivtrafik, teatrar, dagstidningar och konstnärers försäljning av egna konstverk (bilaga 8). Konsekvenser av ett likformigt momsuttag Enligt Statskontorets sammanfattande värdering skulle en anpassning till högre momssats komma att ske genom både pris- och volymanpassning vilken ser olika ut inom de olika områdena. Inom länstrafiken bedömer Statskontoret att priset inte skulle höjas motsvarande momshöjningen, detta beroende på att biljett- priset är politiskt reglerat. I stället skulle troligen, enligt Stats- kontoret, vissa sträckor med lägre efterfrågan komma att läggas ner. Inom kommersiell kollektivtrafik bedömer Statskontoret där- emot att priserna kommer att öka lika mycket som skatten. Man antar även att efterfrågebortfall till följd av detta kommer att leda till att vissa sträckor inte kommer att vara lönsamma att fortsätta att trafikera. Inom dagspressen bedömer Statskontoret att priserna inte kommer att höjas lika mycket som skatten. Detta beroende dels på den oligopolsituation som råder inom branschen, dels på att efterfrågan bedöms som elastisk. Anpassning kommer i stället att ske genom att man försöker höja andra intäkter, t.ex. annons- intäkter. För teatrarna tror Statskontoret, till skillnad från den analys som görs i bilaga 7, att en fullständig prisövervältring kan antas, detta beroende på att man bedömer efterfrågan som oelastisk. Konstnärerna slutligen berörs som grupp i liten utsträck- ning eftersom endast ett fåtal är momsregistrerade och dessutom skattesatsen kan antas ha betydelse endast i den utsträckning som försäljning sker till privatpersoner. Genomgången påvisar de speciella omständigheter som råder inom många av de områden som tillämpar reducerade skatte- satser. Av detta följer att det kan vara motiverat med viss försiktig- het när man översätter den långsiktiga analysen av jämviktsprisför- ändringar från kapitel 12 till bedömningar av prisgenomslaget på varje enskilt område. Det hade varit av värde med en mer noggrann genomgång av vilka efterfråge- och utbudsförhållanden som råder inom områden med reducerade skattesatser och där det före- kommer betydande konkurrensproblem. Någon sådan analys har dock inte kunnat genomföras. Det kan konstateras att de områden där vi tillämpar de lägre skattesatserna väsentligen inte är utsatta för någon internationell konkurrens av betydelse. EG-reglerna är, som nämnts, utformade på sådant sätt att det i princip bara skall vara tillåtet att använda reducerade skattesatser i de fall där detta inte kan leda till kon- kurrensproblem för andra länder inom den inre marknaden. Att andra länder fortfarande tillämpar en reducerad skattesats bör där- för i princip inte medföra några konkurrensproblem för om Konsekvenser av ett likformigt momsuttag vi skulle införa en enhetlig skattesats. Undantag från denna bedöm- ning kan gälla i begränsad omfattning. Ett exempel kan finnas inom konstmarknaden. Ett annat exempel, som var aktuellt , utgör distribution av tidskrifter via . Genom att distribuera tidskrifterna via kunde tidskrifterna säljas utan mervärdesskatt. Den dåvarande skattesatsnivån för tidskrifter (normalskattesatsen) i gjorde det intressant för företagen att distribuera tidningarna på det sättet. Efter att den reducerade skattesatsen för tidskrifter och böcker infördes har denna typ av skatteplanering fått minskad betydelse. Utredningen förutser dock att det vid en ev. skattesatshöjning på tidskrifter kan finnas anledning att överväga att vidta åtgärder liknande dem som gjorts i Danmark.1 När det gäller turistsektorn (hotell, camping, persontransport och skidliftar) har konkurrens mot andra länder i vissa fall varit ett skäl som angivits när reglerna om reducerad skattesats införts. I vad mån denna reducering påverkar turistsektorn är inte alltid självklart. I avsnitt 15.7.5 om skidliftar konstateras att en turist konsumerar många andra varor/tjänster än de som beskattas med reducerad skattesats. Beroende på vad en turist konsumerar i kan kostnader för denna genom införande av en enhetlig skattesats påverkas i olika riktning. En enhetlig skattesats medför ju att alla varor och tjänster förutom dem som har reducerad skattesats får en skattesänkning. Exempel på varor/tjänster som en turist kan konsumera som får sänkt skattebelastning är restaurang- tjänster och bensin. Utredningen har analyserat fördelningseffekter för hushållen med hjälp av den modell som beskrivs i kapitel 12 och som utgår från att momsförändringarna får ett fullständigt genomslag i konsument- priserna på lång sikt. Eftersom effekten avser långsiktiga föränd- ringar kan de fördelningspolitiska effekterna i nära anslutning till skattesatsförändringar vara väsentligt annorlunda. Hushållens köpkraft påverkas i genomsnitt inte av en budget- neutral momssatsförändring. Däremot påverkas enskilda hushålls 1 Eftersom tillämpar 25 procents moms på vissa tidskrifter har motsvarande problem uppstått i . har därvid begärt och fått ett särskilt undantag från reglerna i sjätte direktivet i syfte att stoppa denna typ av kringgående av lagstiftningen. Se rådets dokument 6549/05 FISC 21 OC 89. Konsekvenser av ett likformigt momsuttag köpkraft om deras sammansättning av konsumtionsvaror skiljer sig från hushållssektorn i genomsnitt. Dagens momssatsstruktur ger ett momsuttag som är progressivt, dvs. det genomsnittliga momsuttaget stiger med ekonomisk stan- dard. Detta beror på att hushållens konsumtionsmönster varierar och att momssatserna inte är enhetliga. Ett återinförande av skatte- reformens likformiga beskattning skulle kunna minska denna pro- gressivitet. De hushåll som har en relativt stor andel utgifter på områden där mervärdesskatten höjs skulle få en högre total moms på sina konsumtionsutgifter. Den enskilt viktigaste faktorn här är konsekvenserna för livsmedelspriserna av en enhetlig moms. Mot- satsen gäller för hushåll som konsumerar relativt mycket av sådana varor där momsen sänks (t.ex. telefoni, el och kläder)och priserna till följd av detta väntas sjunka. Detta gäller under förutsättning att inga andra åtgärder vidtas för att neutralisera dessa effekter. Diagram 15.1 (även redovisat i kapitel 12) visar hur olika hus- hållsgruppers implicita momssatser ser ut och hur de skulle påverkas om en likformig moms införs. Med implicit momssats menas här den genomsnittliga mervärdesskatten angiven i procent av total privat konsumtion, där såväl momsbelagd som momsfri konsumtion beaktats. I genomsnitt har den implicita momssatsen för alla hushåll beräknats till . Konsekvenser av ett likformigt momsuttag Diagram 15.1: Implicita momssatser för hushåll grupperade i decil- grupper efter stigande ekonomisk standard;2 enhetlig mervärdes- skatt jämfört med nuvarande momsuttag Källa: SCB samt egna beräkningar Den implicita momssatsen höjs mest för hushåll i decilgrupp 4 med en ökning på från till . 8 minskar i stället den implicita momssatsen . Diagram 15.2 visar i vilken grad som momsför- ändringar på 18 konsumtionsposter bidrar till effekter på implicit momssats för hushåll i decilgrupp 4 och 8. 2 Den ekonomiska standarden är beräknad för en genomsnittlig hushållsmedlem genom att dividera hushållets disponibelinkomst med en hushållsvikt. Viktens storlek beror på antalet vuxna och barn i hushållet (se vidare bilaga 5 avsnitt 4). Konsekvenser av ett likformigt momsuttag Diagram 15.2: Bidrag från olika konsumtionsområden till föränd- ring av implicit momssats, då likformig moms införs. Hushåll i decilgrupperna 4 och 8 ,,dold% Sport,kultur,TV- Fritidsart,TV,pc Källa: SCB samt egna beräkningar Hushåll i decilgrupp 4 skulle förlora jämfört med hushåll i decil- grupp 8. Detta beror främst på att momsen höjs på livsmedel och att en större andel av hushållens konsumtionsutgifter i decilgrupp 4 läggs på livsmedel, jämfört med hushåll i decilgrupp 8. Moms- höjningen på livsmedel skulle, givet de priseffekter som redovisades tidigare, höja den implicita momssatsen i decilgrupp 4 mer jämfört med vad som skulle bli fallet i decilgrupp 8. Det lägre momsuttaget på bostadskonsumtion skulle i stället gynna grupp 4 mer, medan moms- sänkningen på bilar och drivmedel i stället gynnar grupp 8 mer. Momshöjningen på persontransporter miss- gynnar återigen grupp 4 . I det följande är hushållen grupperade efter stigande ekonomisk standard. En gruppering av hushåll efter stigande ekonomisk stan- dard skiljer sig från en gruppering efter stigande disponibel- inkomst, eftersom nivån på ett hushålls ekonomiska standard beror såväl på hushållets sammanlagda disponibelinkomst som på antalet vuxna och barn. Ju högre disponibelinkomst och ju färre hushålls- Konsekvenser av ett likformigt momsuttag medlemmar desto högre ekonomisk standard lever hushållet och en vuxen individ på. En övergång till en enhetlig momssats skulle medföra en svagt regressiv effekt på fördelningen av ekonomisk standard mellan hushåll i olika decilgrupper. Även i denna situation kvarstår dock momsuttagets progressiva effekt. Storleken på effekterna visas i diagram 15.3. Diagram 15.3: Effekter på hushållens momsbetalningar i kronor samt effekter på ekonomisk standard i kronor och procent vid övergång till enhetlig mervärdesskatt. Hushållen är grupperade i decilgrupper efter stigande ekonomisk standard Källa: SCB, fördelningsanalysenhet samt Av diagrammet framgår att momsbetalningarna skulle öka för hus- håll som lever på en lägre ekonomisk standard och minska för hus- håll som lever på en högre ekonomisk standard.3 Momsförändring- arnas effekter på decilgruppernas ekonomiska standard kan beräknas (se bilaga 5 avsnitt 4.1). För t.ex. hushåll i decilgrupp 4 skulle ökade 3 I detta sammanhang är det dock mindre meningsfullt att jämföra förändringar i decil- gruppernas momsbetalningar. Däremot är det lämpligt att jämföra deras förändringar i ekonomisk standard. Konsekvenser av ett likformigt momsuttag momsutgifter på medföra att deras ekonomiska stan- dard sänks . Fördelningseffekterna blir jämfört med nuläget svagt regressiva genom att hushåll med lägre ekonomisk standard (decilgrupperna 2-4) i genomsnitt beräknas få sin ekonomiska standard sänkt medan hushåll i decilgrupperna 8-10 beräknas få den höjd med 0,2-0,. Mellan dessa grupper skulle skillnaden i ekonomisk standard således öka . I diagram 15.4 framgår vilken betydelse hushållstypen har för hur en momsförändring i kronor påverkar ett hushålls ekonomiska standard. För ett enpersonshushåll (ensamstående utan barn) är hushållsvikten 1 och därför stiger den ekonomiska standarden lika mycket i kronor som momsbetalningarna minskar. Ett hushåll med två vuxna och ett barn har hushållsvikten 2. I detta fall ökar den ekonomiska standarden i kronor hälften så mycket som moms- betalningarna minskar. Diagram 15.4: Effekter på ekonomisk standard för olika hushålls- typer, övergång till enhetlig mervärdesskatt Ensam m barn, övrig Sambo m barn, övrig Källa: SCB, fördelningsanalysenhet samt egna beräkningar Konsekvenser av ett likformigt momsuttag Av diagrammet framgår att hushåll som består av ensamstående med minst två barn (ensam 2+ barn och ensam barn, övriga4) och samboende med flera barn (sambo 3+ barn och sambo barn, övriga) skulle få en något sänkt ekonomisk standard, mot- svarande ungefär –0,. Hushåll med färre barn (ensam 1 barn och samboende 2 barn) väntas få oförändrad ekonomisk standard. En något bättre ekonomisk standard motsvarande +0,väntas för de barnlösa hushållen (ensam utan barn och samboende utan barn) samt samboende med 1 barn. Pensionärshushåll kan väntas få en marginellt sämre ekonomisk standard, med -0,. Hur hushåll av olika hushållstyp skulle påverkas beror också på vilken ekonomisk standard de lever på. I diagram 15.5 visas en gruppering av dessa hushåll i kvintilgrupper efter stigande ekono- misk standard. 4 Med barn menas en individ under . Med barn, övriga menas att minst 1 barn är och att minst 1 person är , som ofta är ett hemmaboende barn. Konsekvenser av ett likformigt momsuttag Diagram 15.5: Förändring av ekonomisk standard för hushåll grup- perade i kvintiler efter stigande ekonomisk standard. Hushållen är i varje kvintil uppdelade i hushållstyper. För varje kvintil anges genomsnittlig ekonomisk standard Ensam utan barn Ensam 1 barn Ensam 2+ barn Ensam m barn, övrig Ensam pensionär övriga Sambo utan barn Sambo 1 barn Sambo 2 barn Sambo 3+ barn Sambo m barn, övrig Sambo pensionär övriga Ensam utan barn Ensam 1 barn Ensam 2+ barn Ensam m barn, övrig Ensam pensionär övriga Sambo utan barn Sambo 1 barn Sambo 2 barn Sambo 3+ barn Sambo m barn, övrig Sambo pensionär övriga Ensam utan barn Ensam 1 barn Ensam 2+ barn Ensam m barn, övrig Ensam pensionär övriga Sambo utan barn Sambo 1 barn Sambo 2 barn Sambo 3+ barn Sambo m barn, övrig Sambo pensionär övriga Ensam utan barn Ensam 1 barn Ensam 2+ barn Ensam m barn, övrig Ensam pensionär övriga Sambo utan barn Sambo 1 barn Sambo 2 barn Sambo 3+ barn Sambo m barn, övrig Sambo pensionär övriga Ensam utan barn Ensam 1 barn Ensam 2+ barn Ensam m barn, övrig Ensam pensionär övriga Sambo utan barn Sambo 1 barn Sambo 2 barn Sambo 3+ barn Sambo m barn, övrig Sambo pensionär övriga Källa: SCB, fördelningsanalysenhet samt egna beräkningar Varje hushållstyps disponibelinkomst i respektive kvintil kan ungefär erhållas som kvoten mellan ekonomisk standard och hushållsvikt. För vissa hushållstyper i en del kvintiler är antalet hushåll i urvalsundersökningen inte tillräckligt för att uppnå till- fredsställande statistisk säkerhet. Då anges ingen effekt. Av diagrammet framgår att nästan alla hushållstyper oavsett eko- nomisk standard väntas få endast en marginell eller måttlig föränd- ring av sin ekonomiska standard. Störst minskning skulle uppgå till och inträffa för de sammanboende hushåll med minst 3 barn som lever på lägst ekonomisk standard (i den första kvintilen där den genomsnittliga ekonomiska standarden är ). Störst ökning skulle uppgå till och inträffa för ensamstående hushåll utan barn i den fjärde kvintilen (där den genomsnittliga ekonomiska standarden är 188 000 i kronor ). Konsekvenser av ett likformigt momsuttag För övriga hushållstyper oavsett ekonomisk standard väntas för- ändringen i ekonomisk standard ligga inom ± . Det svagt regressiva inslaget framträder också i diagram 15.6. Nästan alla hushållstyper i de två lägsta kvintilerna väntas få en något sänkt ekonomisk standard medan nästan alla i den högsta kvintilen väntas få en något höjd ekonomisk standard. Den regressiva effekten verkar bli störst för hushåll som är sam- manboende med barn och då främst i de två hushållstyperna med 1 respektive 3 eller flera barn (se diagram 15.6 och 15.7). Diagram 15.6: Sammanboende hushåll med 1 barn, tillhörande olika kvintiler från gruppering i diagram 15.5. Förändring av ekonomisk standard Källa: SCB, fördelningsanalysenhet samt Inom hushållstypen sammanboende med 1 barn beräknas det mel- lan den högsta och lägsta kvintilen ske en ökning av skillnaden i ekonomisk standard med . Hushåll i de två lägsta kvintilerna kan få ökade momskostnader med vilket sänker deras ekonomiska standard . Hus- håll i den högsta kvintilen kan få sänkta momskostnader på nästan Konsekvenser av ett likformigt momsuttag 2 500 kronor5 vilket höjer deras ekonomiska standard . Diagram 15.7: Sammanboende hushåll med 3+ barn, tillhörande olika kvintiler från gruppering i diagram 15.5. Källa: SCB, fördelningsanalysenhet samt egna beräkningar I hushållstypen sammanboende med minst 3 barn beräknas också ske en ökning av skillnaderna i ekonomisk standard med 1 procent- enhet mellan hushåll i den lägsta och högsta kvintilen. Hushåll i den lägsta kvintilen väntas få ökade momskostnader med vilket sänker deras ekonomiska standard . Hushåll i den högsta kvintilen kan få sänkta moms- kostnader med vilket höjer deras ekonomiska standard . För några hushållstyper är den regressiva effekten nästan för- sumbar. I t.ex. hushållstypen sammanboende utan barn väntas hus- håll i kvintilerna 2 och 5 få en ökning av ekonomisk standard med 5 När endast en hushållstyp studeras har alla ingående hushåll samma vikt. Detta innebär att varje momsförändring i kronor påverkar hushållens köpkraft lika, vilket innebär att momsförändringen i kronor kan jämföras. Konsekvenser av ett likformigt momsuttag I de övriga kvintilerna förväntas den ekonomiska stan- darden förbli oförändrad (se diagram 15.8). Diagram 15.8: Sammanboende utan barn, tillhörande olika kvintiler från gruppering i diagram 15.5 Källa: SCB, fördelningsanalysenhet samt egna beräkningar Resultaten tyder alltså på att endast begränsade fördelningseffekter skulle uppstå vad gäller de flesta hushålls ekonomiska standard i samband med en övergång till likformig moms. När hushållen grupperas i decilgrupper efter ekonomisk standard, skulle effek- terna på årsbasis begränsas av ett intervall från -0,till +0,. Sänkningarna gäller för hushåll med lägre ekonomisk standard medan höjningen rör hushåll med högre ekonomisk stan- dard, vilket ger den svaga regressiva effekten. Det bör noteras att alla fördelningseffekter redovisats under för- utsättning att prisförändringen sker utifrån ett jämviktsläge. De effekter som beskrivits är också långsiktiga, dvs. beräknas uppstå om ca 5–. Konsekvenser av ett likformigt momsuttag 15.7Områdesvis genomgång av konsekvenser inom verksamhetsområden där momsen höjs I detta avsnitt beskrivs mer ingående vilka konsekvenserna av en enhetlig moms i storleksordningen skulle bli inom de områden som tillämpar en reducerad skattesats. Innebörden när det gäller gränsdragnings-, rättvise- och konkurrensneutralitet redovisas. För vissa centrala områden diskuteras möjligheterna till prisövervältring från ett företags- och marknadsperspektiv. Konsekvenser av en enhetlig skattesats när det gäller den politiska styrning som åsyftats inom vissa områden belyses. I detta sammanhang berörs även något frågan om vilka kompensatoriska åtgärder som skulle kunna aktualiseras samt behovet av ytterligare analys kring detta. I bilaga 8 återfinns den rapport skrivit på utredningens uppdrag gällande vissa sektorer. När ersättning betalas för att utöva idrott eller för att vara åskådare vid idrottstävlingar är det i stor utsträckning ideella föreningar som tillhandahåller tjänsterna. De är då undantagna från beskattning (utan avdragsrätt). Eftersom de inte är skattskyldiga påverkar momssatsförändringen dem enbart genom att sänkningen av den generella momsnivån till betyder minskade kostnader för inköp till verksamheten. Det är enbart i de fall tjänsterna omsätts av kommersiella aktörer som det är aktuellt att ta ut moms för tillhandahållande av tjänsten. tillämpas den reducerade skattesatsen på kommersiell idrott. I stor utsträckning torde kommersiell idrott och idrott som utövas inom ideella föreningarna inte bedrivas under jämförbara förutsättningar. Den kommersiella idrotten (skattepliktig) bedrivs av förklarliga skäl när verksamheten ekonomiskt går att upprätt- hålla utan bidrag och utan inslag av oavlönad personal. Exempel på verksamheter som bedrivs i kommersiell form är s.k. gym (styrke- träning, gymping, Aero-Bics, spinning osv. ), simhallar och golf- anläggningar. Vissa idrottsevenemang arrangeras också av bolag.