sou · GTB359d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Kommittén skall ta ställning till hur direktivets bestämmelser om åtgärdsprogram, som finns i artikel 11, lämpligen kan genom- föras i svensk lagstiftning. I första hand skall analyseras om detta kan göras genom ändringar av de nuvarande svenska reglerna om åtgärdsprogram, som finns i 5 kap. . Om så är fallet skall förslag till nödvändiga författningsändringar lämnas. Om det inte är lämpligt att genomföra bestämmelserna på detta sätt skall kommittén föreslå en annan ordning. Förslagen kan begränsas på det sätt kommittén finner lämpligt med hänsyn till att artikel 11 i vissa delar innehåller detaljerade regler. Ett åtgärdsprogram enligt direktivet kan, enligt artikel 11.1, hänvisa till åtgärder till följd av nationell lagstiftning. I artikel 11.3 anges de grundläggande åtgärder som åtgärdsprogrammen skall inbegripa. Flera av dessa är sådana att kraven på innehållet i åtgärdsprogrammen kan bli helt eller delvis uppfyllda genom hänvisningar till befintliga svenska författningar, bl.a. reglerna om tillståndsplikt för miljöfarlig verksamhet och vattenverksamhet enligt 9 respektive 11 kap. . Kommittén skall redovisa i vilka avseenden kraven i artikel 11.3 är uppfyllda befintlig svensk lagstiftning. I de avseenden så inte är fallet skall kommittén lämna förslag till författningsändringar. I de delar som kommittén anser att artikel 11.3 lämpligare genomförs genom de enskilda åtgärds- programmen, skall kommittén emellertid i stället lämna förslag som innebär att kraven kan genomföras på detta sätt. Kommittén behöver inte lämna förslag till genomförande av artikel 11.3 b. Det är särskilt viltigt att kommittén analyserar vilka rättsverk- ningar ett åtgärdsprogram bör ha för att uppfylla direktivets krav. Det gäller rättsverkningarna för såväl enskilda som kommuner och myndigheter, bl.a. vid prövningar av ansökningar om tillstånd till vattenverksamhet och miljöfarlig verksamhet, vid omprövningar av sådana tillstånd samt för pågående markanvändning i övrigt. Direk- tivets bestämmelser om åtgärdsprogram kan också innebära att programmen skall innefatta åtgärder av betydelse för den kom- munala planeringen. Även frågan hur åtgärdsprogrammen skall beaktas vid den kommunala planeringen skall därför analyseras. Kommitténs författningsförslag för genomförande av artikel 11 skall utformas så att åtgärdsprogrammen får de rättsverkningar som behövs för ett korrekt genomförande av direktivet. Enligt artikel 10 skall alla utsläpp till ytvatten regleras enligt regler som anges i direktivet samt enligt andra särskilt angivna EG- direktiv och annan relevant EG-lagstiftning. granska om svenska regler för utsläpp till vatten står i överens- stämmelse med de krav som ställs i artikeln. Om det behövs skall förslag till nödvändiga författningsändringar lämnas. I artikel 7 finns bestämmelser om vatten som används för uttag av dricksvatten. Artikeln gäller även för vatten som är avsedda att användas för detta ändamål. I artikel 7.3 föreskrivs att medlemsstaterna skall säkerställa erforderligt skydd för sådana vattenförekomster och att säkerhetszoner får upprättas för dessa. Kommittén skall bedöma om det behövs författningsändringar för att genomföra artikel 7.3, utöver de ändringar som föreslås för genomförandet av artiklarna 4, 10 och 11. Om författningsänd- ringar behövs skall kommittén lämna förslag till sådana. I artikel 8 finns bestämmelser om att program för övervakning av vattenstatusen skall upprättas. Enligt artikel 8.2 skall övervak- ningen stämma överens med kraven i bilaga V till direktivet. Av avsnitt 1.3.2 i bilagan följer att övervakningen av ytvatten skall utföras så att omfattningen och effekten av påverkan från både punkt- och diffusa källor kan bedömas. Enligt 26 kap. 22 § miljö- balken finns en skyldighet för verksamhetsutövare eller den som vidtar en åtgärd att utföra sådana undersökningar av verksamheten och dess verkningar som behövs för tillsynen. En tillsynsmyndighet kan utse någon annan att göra sådana under- sökningar. Verksamhetsutövaren eller den som vidtagit en åtgärd är då skyldig att ersätta kostnaderna för undersökningen. De myndigheter som kommer att ansvara för förvaltningen av avrinningsdistrikten bör även ansvara för att övervakningsprogram enligt artikel 8 upprättas. För detta ändamål bör det finnas möjlig- heter att på bekostnad av verksamhetsutövare låta utföra sam- ordnade undersökningar av olika verksamheters påverkan på vattenmiljön i hela avrinningsområden. Kommittén skall analysera om en ordning motsvarande 26 kap. 22 § gör detta möjligt och lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Syftet med direktivet, att upprätta en ram för skyddet av vatten, anges i artikel 1. Kommittén skall ta ställning till om det för ett korrekt genomförande av direktivet är nödvändigt att i författningsreglera syftet. Om så bedöms vara fallet skall författ- ningsförslag lämnas. I artikel 2 ges definitioner på olika begrepp som används i direktivet. Om kommittén, mot bakgrund av sina förslag i övrigt, finner att definitionerna bör författningsregleras, skall förslag till sådan reglering lämnas. I artikel 23 sägs att medlemsstaterna skall ange vilka påföljder som skall tillämpas i fall av överträdelse av nationella bestämmelser som antas till följd av direktivet. I den utsträckning det behövs skall kommitténs förslag innehålla förslag till påföljder. Kommittén skall inte behandla de särskilda frågor som gäller samarbete med och i gemensamma avrinnings- områden. Kostnader och andra konsekvenser Vad som sägs om kostnader i kommitténs huvuddirektiv (dir. 1999:109) gäller också detta särskilda uppdrag. Om förslagen beträffande ramdirektivet för vatten har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det av- seendet belysas i betänkandet. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Kommittén skall i frågor som rör ramdirektivet för vatten samråda med den särskilde utredare som skall lämna förslag till ett admi- nistrativt system för direktivets genomförande. Syftet skall vara att åstadkomma en sådan samordning av utredarens och kommitténs förslag att det praktiska genomförandet av direktivet säkerställs. Beträffande tilläggsuppdraget om omprövning av tillstånd till vattenverksamhet skall ett principförslag redovisas . Det slutliga förslaget i denna del skall redovisas . Tilläggsuppdraget som avser ramdirektivet för vatten skall redovisas . (M 1999:03) Beslut vid regeringssammanträde . Sista dag att redovisa den del av uppdraget som rör ramdirektivet för vatten flyttas fram till . Regeringen beslutade att tillkalla en parla- mentarisk sammansatt kommitté med uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer (dir. 1999:109). Kommittén har antagit namnet . och rådet har antagit ett direktiv (2000/60/EG) om upprättande av en ram för gemenskapens åt- gärder på vattenpolitikens område, det så kallade ramdirektivet för vatten. I tilläggsdirektiv beslutade utvidgades därför uppdrag bl.a. till att lämna förslag till hur ramdirektivets bestämmelser om miljömål, åtgärdsprogram och utsläpp till vatten skall genomföras (dir. 2001:25). Enligt tilläggs- direktiven skall den delen av uppdraget redovisas . Enligt tilläggsdirektiven skall kommittén när det gäller frågor som rör ramdirektivet samråda med den särskilde utredare som skall lämna förslag till ett administrativt system för förvaltning av avrinningsdistrikt (M 2001:01, dir. 2001:78). Den utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . uppdrag rörande ramdirektivet för vatten kräver ett nära samarbete med den särskilde utredaren. har därför begärt att tiden för redovisning av den delen av upp- draget förlängs till . Med ändring av den i tilläggsdirektiven (dir. 2001:25) angivna tidpunkten skall kommittén redovisa tilläggsuppdraget som rör ramdirektivet för vatten . (M 1999:03) Beslut vid regeringssammanträde . skall se över möjligheterna att effektivisera och förenkla miljöprövningen utan att hälso- och miljöskydds- kraven åsidosätts. Därvid skall bl.a. en utgångspunkt vara intresset av att handläggningstiderna hålls så korta som möjligt utan att möjligheten att uppnå miljömålen försvåras eller allmänhetens rätt till insyn och deltagande åsidosätts. Kommittén skall även vidareutveckla den vision om den framtida prövningsorganisationen som presenterades i delbetänkandet Miljö- balken under utveckling Ett principbetänkande (SOU 2002:50), principbetänkandet. Förslag till ändringar i prövningsorganisationen skall syfta till en renodling av domstolarnas roll till att huvud- sakligen avse överprövning och att avgöra tvister mellan enskilda eller mellan enskilda och det allmänna. I utredningsarbetet skall kommittén beakta miljöprövningens betydelse för näringslivet och angelägna samhällsintressen samt särskilt beakta konsekvenser för små och medelstora företag. skall samråda med av plan- och bygglagstiftningen (M 2002:05), . skall bistå utredningen om ett system och regelverk för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer (N 2001:08), , med det underlag som behövs för den utredningens undersökning av hur en handel med utsläppsrätter kan komma att påverka och samverka med miljölagstiftningen. Resultatet av undersökning och de eventuella ändringar i som den utredningen föreslår skall beaktas i kommitténs fortsatta arbete. Kommittén skall i ett delbetänkande presentera de effektiviserings- förslag som kan genomföras med nuvarande prövningsorganisation. Övriga förslag som täcks av detta och tidigare uppdrag får presen- teras i delbetänkanden eller i slutbetänkandet. Regeringen beslutade att tillkalla en parla- mentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer (dir. 1999:109). Kommittén har antagit namnet (M 1999:03). För att försäkra att skyddet för människors hälsa och miljön upp- rätthålls och för att leva upp till åtaganden inom EU och internationellt är det nödvändigt med en miljöprövning av nya eller ändrade verksamheter som påverkar miljön. Miljöprövningen skall ske på ett sådant sätt att allmänheten ges möjligheter till demokratisk insyn och inflytande. Med hänsyn till angelägna samhällsintressen och berörda enskilda intressen är det viktigt att hålla handläggningstiderna så korta som möjligt. I kommitténs principbetänkande presenterades en vision av hur skulle kunna göras mer effektiv och tydlig samt hur bestämmelser för olika typer av verksamheter skulle kunna samordnas bättre än . En del i denna vision är att all tillståndsprövning i första instans sker hos ett mindre antal förvaltningsmyndigheter. Visionen om den framtida prövnings- ordningen förutsätter en annan myndighetsorganisation än den nuvarande. En sådan organisationsutredning ligger utanför det nuvarande uppdraget till kommittén. Det skall vara enkelt att starta och driva företag i och ge företag bästa möjliga förutsättningar att etableras och utvecklas. Därför måste också de regler som gäller för företag vara ändamåls- enliga, rättvisa och enkla att hantera som samhällets nödvändiga krav på verksamheterna måste uppfyllas. Samordningen mellan bestämmelserna i och m.fl. lagar är en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs. I uppgiften ingår att överväga och redovisa vilka lagstiftningsåtgärder som behövs för att uppnå en så effektiv och smidig samordning som möjligt mellan PBL och m.fl. lagar. saknar ett motsvarande uppdrag. och handel med utsläppsrätter enligt Kyotoprotokollet har regeringens uppdrag att ta fram ett för- slag till ett svenskt system och ett regelverk för handel med utsläpps- rätter i enlighet med Kyotoprotokollets flexibla mekanismer och för- slaget till och rådets direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG av om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (EGT L 257, 10.10.1996, s. 26, Celex 31996L0061). I uppdrag ingår att undersöka hur användningen av flexibla mekanismer skall samverka med befintlig lagstiftning. Arbetet har betydelse för miljölagstiftningen och kan bidra med underlag. Det är många olika faktorer som har betydelse för den tid det tar att genomföra miljöprövningen av en verksamhet. Handläggnings- tiderna måste hållas så korta som möjligt utan att möjligheten att uppnå miljömålen försvåras och allmänhetens rätt till insyn och deltagande åsidosätts. Det är därför angeläget att se över om prövnings- insatserna är rätt anpassade till miljöfrågornas betydelse för att säkerställa att prövningen uppfyller miljökraven och inte blir mer långtgående än vad som behövs från miljösynpunkt. Det finns även skäl att utreda om tiden från första myndighetskontakt till ett lagakraftvunnet avgörande kan förkortas. som de ekonomiska och sociala dimensionerna i hållbar utveckling kan därigenom tillgodoses. En fråga av betydelse i sammanhanget är att många verksamhetsutövare upplever att de krav som ställs på underlagen för miljöprövningen är alltför omfattande och krångliga. Möjligheterna att förenkla miljöprövningen utan att möjligheten att uppnå mål försvåras och utan att EG-lagstift- ningens krav åsidosätts bör därför ses över. En bredare genomgång av frågan om samordningen mellan miljö- balken och plan- och bygglagstiftningen görs nu av . En särskild samordningsfråga rör det förhållandet att olika verk- samheter som kan innebära miljöstörningar prövas såväl enligt som enligt angränsande lagstiftning, däribland PBL. skall i sådana slag av frågor samråda med . Effektivisering av miljöprövningen med nuvarande prövningsorganisation Kommittén skall presentera förslag på olika möjligheter att effektivisera miljöprövningen med nuvarande prövningsorganisation, t.ex. att göra vissa vattenverksamheter anmälningspliktiga, att förenkla prövningsför- farandet vid mindre omfattande ändringar eller utökningar av miljö- farliga verksamheter samt att förenkla förfarandet med miljökonse- kvensbeskrivningar. Effektivisering av miljöprövningen genom ändrad prövningsorganisation Som ett led i effektiviseringen av miljöprövningen ingår att se över prövningsorganisationen enligt och de miljöbalksanknutna lagarna. Remissvaren över principbetänkandet visar att det finns ett brett intresse av att kommitténs vision om den framtida prövnings- organisationen utreds vidare. Uppdraget till kommittén preciseras och utvidgas därför avseende prövningsorganisationen. Kommittén skall vidareutveckla den vision om den framtida prövningsordningen som presenterades i principbetänkandet, men även alternativa prövningsordningar skall övervägas. Om kommittén föreslår organisationsförändringar skall en utgångspunkt vara att domstolarna huvudsakligen bör ägna sig åt överprövning och att avgöra tvister mellan enskilda eller mellan enskilda och det SOU 2005:59 Bilaga 4 Förslagen skall alltså bidra till en effektivisering och renodling av domstolarnas roll. För vattenverksamheternas del skall kommittén utreda förut- sättningarna för prövningen av de civilrättsliga frågorna, såsom hur frågor om markåtkomst och ersättning för skada och intrång kan skiljas från miljöprövningen. Ett syfte bör vara att utjämna de nuvarande skillnaderna i regelsystemet mellan i första hand miljö- farliga verksamheter, vattenverksamheter och täkter. Kommittén skall överväga olika alternativa prövningssystem som utgår från att tillståndsprövningen i första instans sker i administrativa tillståndsmyndigheter. En framtida instansordning bör utformas med så få instanser som möjligt och med inriktningen att skapa en både effektiv och rättssäker prövning. Antalet nivåer i instans- kedjan bör vara högst tre vid prövning av tillstånd och villkor. Av förslagen skall framgå möjligheterna att utjämna de skillnader som finns i mål om tillstånd till olika verksamheter i fråga om sakägarnas rättsställning och deras möjligheter att få ersättning för rättegångskostnader. En fråga som särskilt skall övervägas är om en framtida samordning av instansordningen i ärenden enligt och ärenden enligt angränsande lagstiftning, t.ex. PBL, bör eftersträvas. För- och nackdelar med en sådan samordning bör analyseras. Kommittén skall i denna del samråda med . Kommittén är oförhindrad att lämna förslag som rör prövningen enligt 17 kap. både vad avser omfattningen av prövningen och formerna för denna. Kommittén kan således, som en del av sin analys av prövningsordningen, analysera hur syftet med prövningen enligt 17 kap. bättre kan uppnås och i förekommande fall lämna förslag till hur t.ex. beredningsprocessen mellan myndig- heter, miljödomstolar och regeringen kan förbättras. Vid arbetet med prövningsordningen bör studeras hur regel- systemet vid prövningen av miljöfrågor ser ut i några andra EU- länder med förhållanden som är jämförbara med , särskilt i fråga om prövningsorganisationen. Det bör utredas vilka likheter och olikheter som finns mellan det svenska prövningssystemet och de i andra länder, och om de organisatoriska lösningarna i andra länder har fördelar som kan utnyttjas för att skapa en effektivare prövning i . Eftersom prövningsmyndigheterna prövar både tillstånds- och tillsynsfrågor skall förslagen redovisa hur de tillsynsbeslut enligt som fattas av kommuner, länsstyrelser och centrala verk skall överprövas. Kommittén skall dessutom analysera det nuvarande förfarandet i anmälningsärenden med utgångspunkten att prövningssystemet skall vara tydligt och på ett effektivt sätt tillgodose såväl olika verksamhetsutövares behov av en snabb prövning som intresset av att miljöfrågorna tillräckligt beaktas och att enskilda sakägares rättssäkerhet garanteras. Konsekvenser för små och medelstora företag Miljölagstiftningen bör vara väl anpassad även till de minsta företagen. Kommittén skall i det fortsatta utredningsarbetet genomgående beakta konsekvenser för små och medelstora företag samt redovisa förslag som kan förenkla miljöprövningen för dessa företag. och handel med utsläppsrätter enligt Kyotoprotokollet skall bistå med det underlag som den utredningen behöver för att lämna författnings- förslag till hur direktivet om handel med utsläppsrätter lämpligen kan genomföras i svensk lagstiftning. Kostnader och andra konsekvenser Vad som sägs om kostnader i kommitténs direktiv (dir. 1999:109) gäller även fortsättningsvis. Kommittén skall, när det gäller redovisning av förslagets konse- kvenser för små företag, samråda med för regelgranskning. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Kommittén skall samråda med och FlexMex2- utredningen. Kommittén skall dessutom på lämpliga sätt hämta in erfarenheter av tillämpning. Kommittén skall presentera förslag på de effektiviseringsåtgärder som går att genomföra med nuvarande prövningsorganisation . skall kommittén redovisa tänkbara alternativ för hur en framtida prövningsorganisation kan se ut i stort. Regeringen avser att efter remissbehandling av kommitténs överväganden åter- komma med tilläggsdirektiv för kommitténs slutliga behandling av denna fråga. Förslag i övriga frågor som kommittén enligt detta eller tidigare direktiv skall behandla skall redovisas . SOU 2005:59 Bilaga 5 Beteckningar av normer på engelska och svenska och reglering i svensk rätt Beteckning i svensk översättning av Beteckning i svensk rätt med Punkt i 5 kap. angivande var definition finns eller 96/62/EG, ramdirektivet för luft, a. gränsvärde = en nivå, fastställd på vetenskaplig grund i syfte att und- vika, förebygga eller minska de skad- liga effekterna på människors hälsa och/eller miljön i dess helhet och som inte får överskridas sedan den nåtts 1999/30/EG första dotterdirektivet om ingen motsvarande beteckning, 4, 6, 7, svaveldioxid, kväveoxider, partiklar och 8 och 9 §§ förordningen om bly i luften (art 2.5, 3.1, 4.1, 5.1 och 2000/69/EG andra dotterdirektivet om ingen motsvarande beteckning, 7a och bensen och koloxid i luften (art. 3.1 8a §§ förordningen om miljökvalitets- 76/160/EEG om kvaliteten på b. gränsvärde, skall säkerställas att hösta tillåtna värde, bilaga 2 till badvatten (art. 3 och 4) överensstämmer med gränsvärdena, i bilaga indelade i guide och i bilaga indelade i riktvärde och Beteckning i svensk översättning av Beteckning i svensk rätt med Punkt i 5 kap. angivande var definition finns eller 78/659/EEG om kvaliteten på sådant a. gränsvärden, medlemsstaterna sötvatten som behöver skyddas eller skall säkerställa att utvalda förbättras för att upprätthålla 6 § förordningen om fiskbestånden (art. 5) i bilaga indelade i riktvärde och miljökvalitetnormer för fisk och 79/923/EEG om kvalitetskrav för b. värden, medlemsstaterna skall skaldjursvatten (art. 5 säkerställa att utvalda vattendrag 8 § förordningen om i bilaga indelade i riktvärde och miljökvalitetnormer för fisk och 2000/60/EG ramdirektivet för vatten miljömål = de mål som fastställs (artikel 4) enligt direktivet och som (indelas i kvalitetskrav för ytvatten, medlemsländerna skall genomföra alla nödvändiga åtgärder för att nå, områden) 4 kap. 1 § förordningen om alternativt i syfte att nå förvaltning av kvaliteten på 96/62/EG, ramdirektivet för luft (art. målvärde = nivå fastställd för att på lång sikt kunna undvika skadliga effekter, skall i största möjliga mån 2002/3/EG tredje dotterdirektivet om ingen motsvarande beteckning, 9 a § ozon i luften (art 2.9 och bilaga I) dels förordningen om miljökvalitetsnormer i till skydd för människors hälsa, dels till skydd för växtligheten Beteckning i svensk översättning av Beteckning i svensk rätt med Punkt i 5 kap. angivande var definition finns eller 19996/61/EG IPPC (art 2.7) a. miljökvalitetsnorm = ett antal krav som skall vara uppfyllda vid en viss tidpunkt för en given miljö 2000/60/EG ramdirektivet för vatten b. miljökvalitetsnorm = (art. 2.35) koncentration av ett viss förorenande ämne eller en grupp av ämnen som 2002/3/EG tredje dotterdirektivet om långsiktigt mål, koncentration under ingen beteckning i svensk rätt, 9 b § ozon i luften (art. 2.10) vilken direkt skadliga verkningar på förordningen om miljökvalitetsnormer i människors hälsa och/eller miljön som helhet enligt aktuella vetenskapliga rön är osannolika, skall uppnås på lång sikt utom i de fall det inte kan ske 96/62/EG, ramdirektivet för luft a. tröskelvärde = en nivå över vilken ingen direkt motsvarande definition (art. 2.7) en kortvarig exponering över värdet utgör risker, omedelbara åtgärder 1999/30/EG första dotterdirektivet om tröskelvärde för information, 18 § svaveldioxid, kväveoxider, partiklar och bly i luften (art. 2.6) för utomhusluft och bilaga 3 Beteckning i svensk översättning av Beteckning i svensk rätt med Punkt i 5 kap. angivande var definition finns eller 2002/3/EG tredje dotterdirektivet om b. tröskelvärde för larm = en nivå tröskelvärde för larm, 3 § förordning ozon i luften (art. 2.11) över vilken en kortvarig exponering om miljökvalitetsnormer för utomhus- utgör en risk för människors hälsa hos befolkningen i allmänhet och vid vilken informera allmänheten och anta kortsiktiga handlingsplaner i vissa fall 2002/3/EG tredje dotterdirektivet om informerande tröskelvärde = en nivå tröskelvärde för information 3 § ozon i luften (art.2.12) över vilken en kortvarig exponering förordning om miljökvalitetsnormer för utgör en risk för människors hälsa i och då information skall ges 96/62/EG, ramdirektivet för luft (art. toleransmarginal = det procenttal toleransmarginal, 3 § förordning om som gränsvärdet får överskridas med på vissa villkor (vilket specificeras i 1999/30/EG första dotterdirektivet om svaveldioxid, kväveoxider, partiklar och bly i luften (art 2.7) 2000/69/EG andra dotterdirektivet om bensen och koloxid i luften (art. 3.1 Typ av mål eller ärende 1 kap. 3 § regeringen kan i ett enskilt ärende besluta att sökanden skall 7 kap. 11 12 §§ stå för statliga myndigheters kostnader myndigheternas arbete timdebiteras med /h 1 kap. 4 § ingen avgift för tillsyn som utövas av generalläkaren prövning och tillsyn av miljö- farliga verksamheter på A och