sou · GTB3105d2 · 2006-01-01 00:00:00 — Projekten har oftast bidragit till en ökad delaktighet på arbetsplatsen. Erfarenheter har gjorts när det gäller regionala skillnader såsom glesbygdsproblematik men även förhållanden som kan skilja sig mycket mellan olika branscher. De resultat som visats inom många handelsprojekt kan inte jämföras och mätas mot de insatser som gjorts i en verksamhet. Frågans komplexitet med nära kopplingar till jämställdhets- problematiken och ohälsa har fått fokus genom olika aktiviteter i projekten. Projekt har bl.a. kunnat visa på effekter av ett minskat antal sjukskrivna och därmed möjliggöra finansieringen av nya arbetstidsmodeller. Flexibla utbildningar och distansutbildnings- metoder har tagits fram och flera kommuner har tecknat lokala kompetensutvecklingsavtal med utbildningsanordnare. Deltagare har fått ökad anställningsbarhet genom flexibla utbildningar. Deltidsarbetslöshet och stärkt rätt till heltidsanställning utvärdering av ett reformförslag Regeringen har tillsatt en utredning för att undersöka om det bör införas en reglering som begränsar arbetsgivarens möjligheter att anställda på deltid. Denna reglering ska i så fall gälla för hela arbetsmarknaden, med undantag för arbetstagarens egna önskemål om deltidsarbete och arbetsgivarens behov av deltidsanställda utifrån verksamhetens behov. Syftet med denna bilaga till utred- ningen är att undersöka och diskutera hur en sådan allmän reglering kan påverka förekomsten av deltidsarbetslöshet, samt den allmänna sysselsättningen på arbetsmarknaden. Avsnitt 2 inleds med en närmare diskussion om definitionen av deltidsarbetslöshet och varför deltidsarbetslöshet uppkommer. Deltidsarbetets roll på arbetsmarknaden och betydelsen för arbetsgivare och arbetstagare redovisas. I avsnitt 3 följer en presentation av ett förlag till heltidsreform. Detta förlag är mycket förenklat, men fångar de på förhand givna grundförutsättningarna för hur en lagstiftning för stärkt rätt till heltidsanställning kan komma att utformas. Möjliga individuella konsekvenser för parterna på arbetsmarknaden diskuteras. I det följande avsnitt 4 sätts de individuella konsekvenserna in i ett större sammanhang med hjälp av en modell över arbetsmarknaden. Långsiktiga effekter på arbetslöshet, lediga jobb och anställningarnas varaktighet studeras. Därefter analyseras troliga effekter för olika närings- grenar och skillnader mellan män och kvinnor. Rapportens slut- satser sammanfattas i avsnitt 5. 2 Bakgrund och forskningsrön 2.1Vad är deltidsarbetslöshet? Den centrala skillnaden mellan arbetslöshet och deltidsarbetslöshet är att i det senare fallet har arbetstagaren en sysselsättning på arbetsmarknaden, vilket den arbetslöse saknar. Denna syssel- sättning är emellertid inte tillräckligt omfattande, utan arbets- tagaren upplever att hon är arbetslös under en del av dagen.1 Det faktum att förekomsten av deltidsarbetslöshet beror på hur stor del av dagen som arbetstagaren vill arbeta i förhållande till syssel- sättningens tidsåtgång, gör att deltidsarbetslösheten för en utomstående betraktare inte kan observeras lika enkelt som vanlig arbetslöshet. En heltidsarbetslös person saknar sysselsättning på arbetsmarknaden helt och hållet, medan en deltidsarbetslös person har en sysselsättning som inte är tillräcklig för att personen ska vara nöjd. Dessutom måste en deltidsarbetslös person vara förhindrad att öka sin arbetstid på grund av omständigheter som är hänförliga till arbetsmarknaden. En person som av andra anled- ningar, t.ex. personliga skäl, inte arbetar så mycket som hon skulle vilja är inte att betrakta som deltidsarbetslös. För att kartlägga deltidsarbetslöshetens omfattning kan arbets- tagarna intervjuas för att ta reda på deras vilja att arbeta mer än vad de gör för tillfället och varför de inte gör det. I Statistiska Central- byråns (SCB) arbetskraftsundersökningar tillfrågas anställda perso- ner om de vill ändra sin arbetstid. De som svarar jakande på frågan och som anger att de vill arbeta fler timmar räknas som undersysselsatta. Om de undersysselsatta uppger att de är förhind- rade att arbeta mer på grund av arbetsmarknadsskäl, kan dessa arbetstagare räknas som deltidsarbetslösa. Ett alternativ är att undersöka hur många individer som anmäler sig som deltids- arbetslösa och timanställda hos arbetsförmedlingen. Arbetsmark- nadsstyrelsen (AMS) presenterar sådan statistik. Inget av dessa mått ger emellertid någon exakt uppgift om antalet deltids- arbetslösa. SCB:s arbetskraftsundersökningar överskattar troligen 1 Deltidsarbetslösheten kan även infalla under en del dagar av arbetsveckan eller under andra tidsperioder som gör att den totala arbetstiden är kortare än vad arbetstagaren önskar. antalet deltidsarbetslösa eftersom de undersysselsatta inkluderar heltidsarbetande som svarar att de skulle vilja arbeta ännu mer. Statistiken från AMS underskattar å andra sidan antalet deltidsarbetslösa eftersom somliga deltidsarbetslösa inte anmäler sig hos arbetsförmedlingen. Ett tredje alternativ är att endast inkludera de arbetstagare som är sysselsatta på deltid () i statistiken över undersysselsatta från SCB. Det är detta alternativ som kommer att användas i den här rapporten. Tabell 1 redovisar antalet deltidsarbetslösa män och kvinnor 2004 enligt de tre statistikkällorna.2 Tabell 1 Deltidsarbetslöshet årsmedeltal och i procent av sysselsatta 77,8 (3,) 55,0 (2,) (2,) 166,9 (8,) 148,5 (7,) (5,) Källa: AMS och SCB. Varför är en del arbetstagare deltidsarbetslösa? Inom ekonomisk teori är det naturligt att betrakta deltidsarbetslöshet som en avvikelse från ett jämviktsläge mellan arbetstagarens utbud av arbetstid och arbetsgivarens efterfrågan av arbetstid.3 Figur 1 illustrerar en jämvikt mellan utbud och efterfrågan av arbetstid , exempelvis . Arbetstagarens utbud av arbetstid på arbetsmarknaden ökar med en högre timlön, vilket ger en uppåtgående kurva i diagrammet. Resonemanget bakom detta samband är att arbetstagaren skulle vara beredd att arbeta till en låg timlön om alla tänkbara arbetsgivare endast efterfrågade en timmes arbete per dag. 2Stratton (1994) analyserar olika definitioner av deltidsarbetslöshet och hur dessa defini- tioner påverkar statistiken i . Den vedertagna benämningen i engelskspråkig litteratur är involuntary part-time employment, ofrivillig deltidsanställning, vilket kan uppfattas som en mer exakt definition. I den här studien används deltidsarbetslöshet och ofrivillig deltids- anställning som synonyma begrepp. 3Detta resonemang gäller även för egenföretagare. Vi kommer dock fortsättningsvis kon- centrera oss på anställningsförhållandet mellan en arbetsgivare och en arbetstagare. arbetstiden i form av förlorad fritid, alternativa sysselsättningar, sömn och andra aktiviteter är nämligen låg ägnas åt arbete på arbetsmarknaden. När arbetstiden ökar stiger arbets- tagarens alternativkostnad för arbete, och därmed lönekravet. Arbetsgivarens efterfrågan på arbetstid från arbetstagaren, å andra sidan, illustreras med en neråtgående kurva. Värdet av arbets- tagarens första arbetstimme på arbetsplatsen antas vara högre än värdet av arbetstagarens åttonde eller kanske tionde timme. Det betyder att arbetsgivaren skulle vilja betala en högre timlön för den än för den sista. Vi kan således tänka oss en jämvikt vid en lönenivå w* och en arbetstid h* där både arbets- givaren och arbetstagaren är nöjda med lönenivån och arbetstiden. Denna jämvikt äger rum i skärningspunkten mellan utbudskurvan och efterfrågekurvan. Figur 1 Jämvikt på arbetsmarknaden där arbetstagarens utbud av arbetstid är lika stor som arbetsgivarens efterfrågan av arbetstid från arbetstagaren Figur 2 illustrerar ett fall av deltidsarbetslöshet. Vid en lönenivå w1 efterfrågar arbetsgivaren h1 timmars arbete från arbetstagaren, medan arbetstagaren skulle vilja arbeta h2 timmar. Skillnaden (h2 – h1) utgör således en period då arbetstagaren är deltidsarbetslös. Det råder en avvikelse från jämvikten på arbets- marknaden, där arbetstagarens utbud av arbetstid överstiger arbetsgivarens efterfrågan. Teoretiskt borde denna avvikelse från jämvikten återgå till en jämvikt genom att arbetsgivaren och arbetstagaren omförhandlar anställningskontraktet, så att lönen sänks till w* och arbetstiden ökar till h*. Vid deltidsarbetslöshet är dock parterna av olika anledningar förhindrade att nå en sådan ny jämvikt. Det kan konstateras att deltidsarbetslöshet förefaller äga rum under följande omständigheter: Det förekommer i regel inte sjunkande timlöner på arbets- marknaden. En ökad arbetstid inom den aktuella anställ- ningen kan inte ske till priset av lägre timlöner. Arbetstagaren kan inte finna en alternativ anställning med den lägre lönen w* och den längre arbetstiden h*. Arbetstagaren kan inte finna ytterligare ett jobb med lönen w1 som fyller upp tiden (h2 – h1). Arbetstagaren kan inte finna någon alternativ arbetsgivare som skulle vilja betala lönen w1 för arbetstiden h2. Dessa villkor visar att en deltidsarbetslös person har begränsade möjligheter att påverka sin situation på arbetsmarknaden. Arbets- tagarens begränsade möjligheter att finna andra anställningar gör att arbetsgivaren befinner sig i en starkare förhandlingsposition än arbetstagaren. Det är således arbetstagarens önskan om arbetstiden h1 vid gällande lönenivå som kommer att gälla. En arbetstagare med flera alternativa anställningar, och yrkeskunskaper som är svåra att ersätta, har däremot en starkare förhandlingsposition visavi arbetsgivaren. Deltidsarbetslöshet är därför mindre sannolik för dessa personer. Figur 2 Förekomst av deltidsarbetslöshet, utbudet av arbetstid överstiger efterfrågan vid timlönen w1 Deltidsarbetslöshet förekommer på arbetsmarknader med många deltidsanställningar. För att förstå mekanismerna bakom deltids- arbetslöshet är det viktigt att först belysa vilka motiv och driv- krafter som får arbetstagarna och arbetsgivarna att sluta anställ- ningskontrakt med en kortare arbetstid än den traditionella 35 . 2.2Frivillig deltid: Arbetstagarens utbud Figur 3 illustrerar hur en ursprunglig jämvikt med lönen w1 och arbetstiden h1 övergår till deltidsarbete när arbetstagarens utbud av arbetstid minskar och utbudskurvan därmed förflyttas åt vänster i diagrammet (A). För timlön w1 vill arbetstagaren nu arbeta färre timmar (h2) än tidigare (h1). Figur 3 Deltidsarbete på grund av minskat arbetstidsutbud (A) och minskad efterfrågan av arbetstid från arbetsgivaren () En central utgångspunkt för den fortsatta diskussionen är den mycket heterogena samling av anställningar som sker under deltid. Detta belyses inte minst i internationella jämförelser av deltidsarbetets förekomst och funktion inom olika nationella arbetsmarknader. , (2004) lyfter fram tre länder där deltidsarbetet har mycket olika egenskaper. I har det skett en omfattande avreglering av arbets- marknaden , med decentraliserade löneförhand- lingar, minskat fackligt inflytande och avskaffade regleringar för deltidsarbete. stagnerade den Nya Zeeländska arbetsmarknaden, vilket resulterade i omfattande strukturella förändringar av arbetskraftens sammansättning och ökad spridning av veckoarbetstidens längd. Den traditionella 40 eller ersattes i många falla av längre arbetstider, i synnerhet för män, och deltidsarbete, i synnerhet för kvinnor. Sysselsättningen har ökat kraftigt , där deltids- anställningarna har utgjort en väsentlig del av ökningen. Utbudet av deltidsarbete koncentreras till kvinnor samt till yngre personer. Statistiken indikerar att deltidsarbete innebär lägre timlöner, kortare anställningstider och mindre kompetensutveckling än vid heltidsarbete. På grund av begränsade utvecklingsmöjligheter för deltidsanställda blir många inlåsta i deltidsjobb och deltids- arbetslösheten blir betydande. Trots att kvinnornas utbildningsnivå har närmat sig männens, har inte arbetsutbudet bland kvinnor i åldern 30–39 ökat . Begränsad offentligfinansierad barnomsorg och rätt till föräldraledighet anses ha hämmat arbets- utbudet för denna grupp. illustrerar en annorlunda utveckling av deltids- arbetet. har sysselsättningen ökat betydligt snabbare än i resten av EU. Deltidsanställningar har utgjort huvud- delen av de nya jobben, och kvinnornas ökade arbetskrafts- deltagande har framförallt skett genom deltidsarbete. Till skillnad mot har fackföreningarna i aktivt medverkat till det ökade deltidsarbetet. Förhandlingar mellan regeringsföreträdare, arbetsgivare och fackföreningar har resulterat i en gradvis anpassning av de sociala försäkringssystemen till förmån för deltidsanställda, som en mer flexibel arbets- tidsfördelning och decentraliserat beslutsfattande om arbetstiden har introducerats. Denna modell för deltidsarbete har uppen- barligen varit mer gynnsam för arbetstagarnas ställning på arbets- marknaden. Deltidsarbetslösheten i förefaller vara väsentligt lägre än i andra länder inom EU, och holländska kvinnor har en mer positiv syn på deltidsarbetets anställningsvillkor, befordringsmöjligheter och trivsel på arbetsplatsen än andra kvinnor i . Anledningen till deltidsarbete uppges i undersökningar vara studier, familj och barn, samt önskan om mer fritid. Det bör dock tilläggas att deltidsarbetet i huvudsak finns inom låglönejobb inom exempelvis service- och byggbranscherna. Möjligheterna att få kompetensutveckling och befordran är fortfarande lägre än inom heltidsanställningarna. Dessutom kan många kvinnor i vara tvungna att arbeta deltid på grund av begränsad offentlig barnomsorg och andra stödformer för barnfamiljerna. Det tredje landet som analyseras i studien av , et al. (2004) är . kan betraktas som ett föregångsland i jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. En tidig anpassning av sociala försäkringssystem, barnomsorg, skatte- system och kollektivavtal på arbetsmarknaden sammanföll med ett högt kvinnligt arbetskraftsdeltagande och en stor andel deltids- arbete . Det är därför förvånande att andelen deltidsarbetande kvinnor av de sysselsatta har minskat från till . Deltids- arbete återfinns i huvudsak bland den yngre arbetskraften i , medan många kvinnor med barn arbetar heltid (). En möjlig förklaring är den utbyggda och billiga barnomsorgen som har uppmuntrat de danska mödrarna att öka sin arbetstid. har arbetslösförsäkringen ändrats på ett sådant sätt att deltidsarbete missgynnats. En tredje förklaring är att arbetsgivare i i mindre omfattning efterfrågar deltids- anställningar. Det är också möjligt att sociala normer och ökad vilja bland danska kvinnor att vara självförsörjande har bidragit till det minskade deltidsarbetet. En kombination av ekonomiska driv- krafter och sociala faktorer har troligen samverkat mot ett minskat utbud av deltidsarbete. Jämförelsen mellan de tre länderna , och visar hur utbudet av arbete på deltid är beroende av hur skattesystem, socialförsäkringssystem och förekomsten av offentligt finansierad barnomsorg påverkar kvinnors arbetsutbud. Ett ökat kvinnligt arbetsutbud sker genom minskade sociala och ekonomiska incitament för kvinnor att stanna hemma och ta hand om barn och hushållsgöromål. Deltidsanställningarna blir ett sätt att stegvis omfördela arbetstiden från hushållet till arbetsmark- naden. I takt med att den jämlika arbetstidsfördelningen på arbetsmarknaden och i hushållen ökar, kommer allt fler kvinnor att arbeta heltid, vilket det danska exemplet pekar på. Deltidsarbete förefaller istället koncentreras till yngre åldrar, ofta i kombination med studier. Det nya zeeländska exemplet visar en mindre jämställd arbetsmarknad, där deltidsarbetet inte på samma sätt som i och utgör en språngbreda mot en mer jämlik arbetstidsfördelning mellan män och kvinnor. I frånvaro av lagstiftning eller kollektivavtal mellan arbetsgivarorganisationer och fackliga organisationer, blir deltidsanställningar ofta förenade med osäkra anställningsförhållanden och låga löner. Deltidsarbets- lösheten blir därför mer utbredd. tillhör samma kategori som , med hänsyn till kvinnligt arbetskraftsdeltagande och utbyggd barnomsorg. Även i har andelen deltidsanställda kvinnor () minskat från till inledning. Anledningen varför deltids- arbetet har varit vanligt i anses bero på en tidig anpassning av sociala försäkringssystemen till deltidsarbete och skattereformer som minskade de ekonomiska trösklarna för kvinnor att öka sitt arbetskraftsutbud.4 Föräldraledigheten är utbyggd, med till ledighet och rätt att återgå till tidigare anställning, men även rätt att arbeta deltid fram till barnets åttonde levnadsår. Deltidsarbetets betydelse på den svenska arbetsmarknaden blir ännu tydligare vid studier av övergångar mellan olika anställnings- former. Anxo, Stancanelli & Storrie (2000) följer den individuella arbetskraftstatusen för män och kvinnor i och i under två tidpunkter, 1986 och 1991. Det framgår att deltidsarbetet för svenska män i huvudsak förefaller vara en tillfällig anställ- ningsform som äger rum främst och i samband med studier, samt i slutet av arbetslivet i samband med deltids- pensionering. Svenska kvinnor använder däremot deltidsarbetet för att anpassa sin arbetstid efter de krav som ställs från hushåll och familjeliv under olika stadier av livscykeln. Vid unga år och innan barnafödsel arbetar många kvinnor heltid, övergår sedan till deltid under småbarnsåren, och återgår till heltid när barnen kommer i tonåren. Deltidsarbetet bland svenska kvinnor speglar således en traditionell uppdelning av arbetet mellan män och kvinnor. utgör deltidsarbetet en möjlighet att hålla kvar kontakten med arbetsmarknaden och skapa en mjukare övergång mellan olika arbetstidsarrangemang. I är det däremot vanligare att kvinnor helt lämnar arbetskraften under småbarnsåren. Studien av Anxo, et al. (2000) visar också att sannolikheten att övergå från deltidsarbete 1986 till heltidsarbete 1991 var signifikant 4 Se (1991). lägre för kvinnor än för män.5 Deltidsarbete har således en mer permanent karaktär för svenska kvinnor än för svenska män. Anledningen kan vara att kvinnor i mindre grad ökar sitt utbud av arbetstid (jämför figur 3 ovan), eftersom de i större utsträckning föredrar deltidsarbete eller därför att en traditionell arbets- fördelning i hushållet förhindrar dem att öka sin arbetstid. Det kan också vara så att arbetsgivare i allmänhet är mindre benägna att erbjuda heltidsanställningar till kvinnor som arbetar deltid än för män som arbetar deltid. Betydelsen av deltidsarbete för kvinnors arbetskraftsdeltagande illustreras tydligt i en studie av Del Boca (2002). I är det kvinnliga arbetskraftsdeltagande betydligt lägre än i de mer nordligt belägna europeiska nationerna. har fertiliteten minskat och är betydligt lägre än i exempelvis . Anställnings- tryggheten för heltidsarbetande stärktes på den italienska arbets- marknaden . Den stärkta anställnings- tryggheten skedde dock till priset av försämrade möjligheter för unga att etablera sig på arbetsmarknaden och möjligheten att finna tillfälliga jobb och deltidsanställningar. Den låga graden av deltids- anställningar, tillsammans med en offentligt finansierad barn- omsorg som inte kan kombineras med heltidsarbete, resulterar i att få italienska kvinnor kan kombinera ett yrkesliv med barnafödande och familjeliv. Fertiliteten hos hemmavarande mödrar begränsas dessutom av att deras barn bor hemma längre på grund av svårigheterna att nå ekonomiskt oberoende . Detta medför i sin tur att de ekonomiska åtagandena av att ha barn ökar och begränsar barnafödandet. Sammanfattningsvis visar forskningslitteraturen att deltids- arbetets omfattning och karaktär varierar mellan olika länder, och beror på olika institutionella egenskaper hos de nationella arbets- marknaderna, så som arbetsmarknadslagstiftning och fackligt inflytande via kollektivavtal. Utbudet av deltidsarbete påverkas i stor grad av skattelagstiftning och socialförsäkringarnas utform- ning, samt tillgången på offentligt finansierad barnomsorg. Deltids- anställningar utgör ett steg för kvinnors etablering på arbets- marknaden, som det speglar en traditionell rollfördelning inom hushållet där kvinnan tar ett större ansvar för barn och 5 Den statistiska analysen fångar upp den isolerade effekten av kön på sannolikheten att öka arbetstiden . Andra faktorer som ålder, utbildning, civilstånd tar man såldes hänsyn till. hushållsgöromål.6 För männen utgör deltidsarbetet istället en till- fällig anställningsform i början och slutet av arbetslivet. I synnerhet i har deltidsarbetet etablerats som en viktig anställnings- form för kvinnor som vill kombinera behovet från hushåll och familjeliv med ekonomiskt oberoende och utvecklingsmöjligheter på arbetsmarknaden. 2.3Arbetsgivarnas efterfrågan av deltidsanställda Förekomsten av deltidsarbete förutsätter att arbetsgivarens efter- frågan på arbetstid från arbetstagaren minskar från fulltid (h1) till deltid (h2) vid en given timlön w1 i Figur 3 (B) ovan. Det finns flera tänkbara anledningar till denna minskade efterfrågan. Återigen bör vi beakta att deltidsarbete är en heterogen samling av anställ- ningsformer. Anledningarna varför arbetsgivaren minskar sin efterfrågan på arbetstid varierar mellan olika segment av arbets- marknaden och mellan olika länder. Institutionella faktorer, lagstiftning och sociala försäkringssystem, som påverkar arbets- tagarnas utbud av arbetstid, kan även påverka arbetsgivarens efterfrågan av arbetstid. I forskningslitteraturen kan vi urskilja tre huvudförklaringar till varför arbetsgivaren efterfrågar en kortare arbetstid: (i)minskning av arbetskraftskostnaderna, (ii)effektivisering och mer flexibel användning av arbets- kraften, (iii)anpassning till arbetstagarens önskemål om arbetstid. (1991) hävdar att huvuddelen av den ökade förekomsten av deltidsanställda i berodde på en ökad efterfrågan av lågbetalda deltidsjobb från arbetsgivarna. Anledningen var för det första att arbetskraftens fördelning mellan olika näringsgrenar förändrades. Arbetskraften flyttades från tillverkningsindustrin till handels- och servicesektorn. Dessa sektorer kom i större omfattning använda deltidsjobb som ett sätt att uppfylla behoven av låga lönekostnader och flexibla arbetstider. För det andra har många jobb inom samtliga näringsgrenar omvandlats till deltidsanställningar. Enligt finns det flera förklaringar till denna utveckling i : 6 Tijdens (2002). Ökad internationell handel och globalisering av industri- företag har medfört att tillverkningsjobb flyttat till andra länder med lägre arbetskraftskostnader. Konsumenternas efterfrågan på handels- och servicetjänster har ökat när varor och tjänster som tidigare tillkom i hushållen numera produceras på arbetsmarknaden, som till exempel färdiglagad mat. Utbudet av specialiserade tjänster inom handel och kom- munikation har ökat i form av juridisk rådgivning, reklambyråer, bokföring, m.m. Den långsammare produktivitetsutvecklingen inom service- och handelssektorn har medfört relativt högre arbets- kraftskostnader inom dessa sektorer jämfört med industri- sektorn. Arbetsgivarnas behov av flexibel arbetskraft har ökat i samband med den teknologiska utveckling som har med- fört att arbetet har automatiserats och rationaliserats till att äga rum under begränsade tillfällen av dagen. Strukturomvandlingen av ekonomin har således medfört att arbets- givarna i ökande omfattning har kommit att efterfråga arbetskraft som kan arbeta under varierande arbetstider, utför enkla arbetsuppgifter och har låga lönekostnader. Deltidsanställningar har i många fall kunnat tillfredsställa denna efterfrågan, särskilt med tanke på att deltidsjobb medför lägre sociala avgifter för arbetsgivarna i USA.7 De lägre lönekostnaderna och sociala avgifterna för deltidsanställda har i många fall gjort det möjligt för handels- och servicesektorn att behålla låga priser i förhållande till andra sektorer i ekonomin, trots den långsammare produktivitets- utvecklingen.8