sou · GTB325d6 · 2006-01-01 00:00:00 — I finns flera olika evidensbaserade program som vänder sig till föräldrar för att utveckla deras föräldrakompetens. Bland annat finns Föräldra- 127 i håller dock på att utveckla en evidensbaserad socionomutbildning och Psykologutbildningen i har preventionsinriktning. KOMET (FK), Funktionell familjeterapi (FFT), Multisystemisk terapi (MST) och Multidimensional Treatment (MTFC). FK vänder sig till föräldrar med bråkiga och olydiga barn i åldrarna , FFT och MST till föräldrar med barn med allvarligare beteendeproblem (t ex kriminalitet), och MTFC till föräldrar där beteendeproblemen är akuta och ungdomarna tillfälligt placeras i specialutbildade fosterhem för att bryta en ond spiral och för att mer koncentrerat arbeta med föräldrarnas förmågor. Att placera en bråkig sjuåring i MTFC vore overkill och att erbjuda föräldrarna till en utagerande och högkriminell sjuttonåring föräldrakomet vore meningslöst. Inget av alternativen skulle fungera. Således behövs olika typer av föräldrastöd parallellt för att kunna tillgodose alla behov. Ett behöver alltså flera parallella preven- tionsmetoder för olika preventionsnivåer. För att skapa stabilitet och internt stöd bör det dessutom finnas minst två personer som kan arbeta med varje program. I takt med att verksamheten blir efterfrågad kan enheten växa med både personer som har kompetens för ett visst program, som antalet program där det finns kompetens. Initialt är det troligen nödvändigt att låta personal åka på utbildning till och . Eftersökt kompetens hos de anställda är KBT-utbildning. Det är viktigt att dessa kompetens- centra inte är kommersiellt drivna eftersom detta skulle äventyra deras trovärdighet. finns många konsulter som säljer sina program utan teoretiskt eller vetenskapligt stöd. De tjänster som kompetenscentra erbjuder kommunerna bör erbjudas till självkostnadspris. Det är också viktigt att dessa centra har ett tydligt utbildningsfokus så att inte resurserna läggs på en administrativ nivå. För att åstadkomma en förändring behövs inte bara kunskap om effektiva preventionsprogram och en organisation som kan utbilda i dessa metoder. Det måste dessutom finnas en intresserad mottagare som förmår att implementera på ett sådant sätt att verksamheten förändras varaktigt. Stödet till mottagarna för detta arbete kan naturligtvis finnas inom samma organisation som har kompetensen att utbilda i evidensbaserade metoder, men eftersom denna fråga ofta förbigås och eftersom den är av avgörande betydelse för att åstadkomma varaktig förändring behandlas den här som en separat fråga. Kunskapen om hur förändring ska åstadkommas i vardaglig verksamhet är sämre än om vilka insatser som är effektiva. För ett lyckat förändringsarbete krävs ett grundligt förberedelsearbete innan implementering och utbildning börjar128. För att skapa en god grund för implementeringen behövs ett starkt stöd från den politiska och administrativa ledningen, en formell organisation som kan driva implementeringen, tillräckliga resurser, att programmet förankrats i hela organisationen och långsiktighet i budget och organisation. Förändringsarbete kan sägas bestå av fyra steg129: (1) att planera implementeringen, (2) att utbilda och implementera, (3) att avläsa och sprida kunskap om effekten, samt (4) att stötta det fortsatta arbetet så att programmet kvarstår (tabell 10). Steg i förändringsarbetet (jfr. Stirman, , 2004) Inrätta fokusgrupper Inrätta ledningsgrupp Säkra nödvändiga ekonomiska och personella resurser Avgöra var behoven är störst för förändringsarbete Avgöra var motivationen är störst att förändra verksamheten Bestämma vilket program som ska implementeras 2 – Utbilda och implementera Utbildare finns tillgänglig för fortlöpande stöd Testa programmet och arbeta in synpunkter i manual och fortsatt utbildning 3 – Utvärdera och sprida information Avläs hur tjänstemän och klienter upplever det nya arbetssättet Sprid information om resultaten 4 – Fortsatt stöd till genomförande 128Elliott & Mihailic (2004). 129Rogers (2003); Stirman, (2004). Beredskap för fortsatt stöd Följ upp att programmet används som avsett Avläs organisationens stödbehov regelbundet Det första steget i ett förändrings- arbete är att planera genomförandet. Det handlar framför allt om att avgöra var implementeringsarbetet ska starta, skapa ett samarbets- klimat samt säkra tillräckliga resurser för förändringsarbetet. Var implementeringen ska starta. Alla beslut om att inleda ett förändringsarbete bör baseras på kunskap om att den rådande verksamheten är otillräcklig. Det finns ingen anledning att implementera nya preventionsprogram om den befintliga verk- samheten fungerar utmärkt! För att avgöra om så är fallet behövs någon form av (helst regelbunden återkommande) lokal inven- tering. Ökar exempelvis konsumtionen av alkohol och andra droger, skolk och kriminalitet bland unga? En lokal inventering ger dessutom en grund för att avgöra var – i vilken skola, bostads- område eller stadsdel – behovet är störst för en förstärkt prevention. Om det inte finns några klienter som behöver hjälp, finns heller inte något behov av förändring. Det räcker inte med att identifiera var problemen finns. Det är också viktigt att analysera var förändringspotentialen är störst130. Två skolor kan exempelvis ha lika stor andel problemelever, men där den ena skolan genom sitt befintliga preventionsarbete har färre problemelever än förväntat medan den andra skolan har fler problemelever än förväntat. Det gör att introduktionen av ett nytt preventionsprogram kan förväntas ha bättre effekt i skolan med större förändringspotential jämfört med i den med mindre. Det är också viktigt att undersöka var motivationen bland personalen är hög för att medverka i ett förändringsarbete. För att säkra implementering i hela organisationen är det viktigt att inleda förändringsarbetet där det har störst möjlighet att lyckas. Den viktigaste agenten för att få exempelvis socialarbetare och lärare att börja använda en nyhet är att kollegor redan gör det. En lyckad första implementering underlättar således det fortsatta förändrings- arbetet. 130 El-Khouri & (2004). Valet av interventionsprogram – det som ska implementeras – är ett problem i sig eftersom skolor och socialtjänstsorganisationer i allmänhet saknar kompetens att värdera olika preventionsprogram. Detta är ett problem eftersom det förekommer mindre seriösa konsulter som erbjuder produkter utan vetenskapligt stöd. Ett sätt att möta detta problem är att någon myndighet upprättar och uppdaterar en svensk hemsida med information om kunskapsläget kring olika preventionsprogram. Förändringsarbete som har ett top- down perspektiv där chefer eller politiker ensamma bestämt förändringen har i allmänhet små möjligheter att lyckas. Istället är det viktigt att ha både de som ska utföra förändringen samt chefer och politiker involverade från början. En av de viktigaste faktorerna till att tjänstemän accepterar nyheter är trovärdigheten hos den eller de som argumenterar för nyheten. Därför behöver tjänstemän involveras från början i lednings- och fokusgrupper. I en utvärdering av familjerådslag131 i tio svenska och åtta engelska kommuner visar resultaten att när social- arbetarna var delaktiga i beslutet att implementera familjerådslag var de också betydligt mer positiva till insatsen och hade remitterat fler klienter till familjerådslag132. En viktig del i planeringsarbetet är att säkra nödvändiga resurser på både kort och lång sikt. Det räcker inte att utbilda personal en gång eftersom det handlar om att i grunden förändra synsättet på förebyggande arbete. Många som arbetar i skola och socialtjänst är misstänksamma mot manual- baserade program som de anser är för rigida och inte tar hänsyn till verklighetens komplexitet, alternativt att de bara passar för forskningsklienter men inte till den variation i behov som de själva möter hos klienter133. Många har också sett nyheter komma och gå och är skeptiska till ytterligare en nyhet som ska lanseras. Det finns också de som anser att deras arbete inte kan mätas och värderas med de metoder som används och därför är emot hela konceptet med evidensbaserad praktik. För att vidga deras synsätt behövs långsiktighet i förändringsarbetet. 131Familjerådslag är en metod inom social barnavård som utvecklats i och som innebär att föräldrar, släkt och vänner ges möjlighet att utan myndighetsinblandning ge förslag på typ av stöd till familjer där barn far illa. Dessa förslag bör myndigheten acceptera, givet att de inte utsätter barnet för fara. 132Sundell, (2001). 133Stirman m fl (2004). Personalomsättning är ett ytterligare skäl till att det krävs långsiktighet på utbildning. Vid implementeringen av familjerådslag i tio svenska kommuner kom exempelvis av de anställda socialarbetarna att byta arbete (eventuellt till följd av förändringsarbetet?)134. Eftersom socialarbetarna endast fick utbildning i hur familjerådslag skulle användas vid projektstarten hade således bara drygt hälften av personalen genomgått utbildning i familjerådslag . Utbilda och implementera. Utbildning är i sig ingen garanti för att program ska användas. Därför är uppläggningen av utbildningen viktig. Det bör ges tid så att de som utbildas får en möjlighet att vänja sig vid det nya. Det bör finnas skriftliga manualer, videoexempel och goda möjligheter till övning med handledare. Över huvudtaget är tillgång till handledare viktigt, även efter att utbildningen avslutats. Självstudier är direkt olämpliga – de evidensbaserade program som finns förutsätter någon form av handledning och stöd även efter att utbildningen är avklarad. Utbildningen bör också omfatta högre chefer så att de ska få ökad förståelse för nyheten. Deras medverkan gör dels att chefen bättre förstår behovet av kontinuerlig utbildning, dels att klinikerna får ett ökat förtroende för att chefen förstår deras situation. Erfarenhet visar att det är viktigt att hela preventions- programmen implementeras, snarare än de delar som enskilda preventionsarbetare uppfattar som relevanta. Det är därför viktigt med en fortsatt handledning över . Framför allt är arbetsledning en viktig del i förändringsarbetet. En pågående utvärdering av 10 grundskolors förebyggande arbete för att minska antalet elever som provar eller använder alkohol och narkotika åskådliggör vikten av tydlig arbetsledning. Skolorna har själva fått välja och implementera sina förebyggande insatser. En förut- sättning var dock att insatserna skulle vara evidensbaserade. hade flera skolor vare sig bestämt vilka förebyggande aktiviteter de skulle implementera eller hur det skulle gå till. I flera skolor valdes förebyggande insatser som saknade förankring i vetenskap, till exempel att lära ut dans och värdegrundsarbete. 134 (1999). Utvärdera och informera om effekten. Det finns tre skäl till att den nya verksamheten behöver utvärderas. Det första skälet är att avgöra om programmet fungerar och ska fortsätta att användas. Det andra skälet är att få ett underlag för att modifiera manualer. Det tredje syftet är att använda informationen som motiv för fortsatt implementering; som argument och reklam till dem som är tveksamma. I detta arbete har lokal massmedia en viktig roll. För många tjänstemän är det först när nära kollegor eller speciellt trovärdiga representanter för yrkeskåren har accepterat nyheten som de själva är beredda att testa det nya programmet. Det som behövs är inte enbart effektutvärderingar där minst två alternativ jämförs och värderas135. Behovet handlar snarare om verksamhetsutvärderingar som redovisar om rätt målgrupp nåtts, hur tjänstemän och klienter upplever det nya arbetssättet, hur många som fullföljer behandlingen och liknande information. För att öka trovärdigheten i resultaten behöver de som använder programmet konsulteras i valet av information som samlas in. Förändringsarbete behöver ha en långsiktighet. Enbart förankringsarbetet kan ta . Det tar också olika för olika individer att acceptera och börja använda nyheter, allt från några månader till . Enligt (2003) utgör de snabbaste, innovatörerna, endast en liten grupp (), tidiga adopters utgör , snabba majoriteten , sena majoriteten och sölkorvarna . Först när av tjänstemännen tagit till sig det nya kommer den fortsatta implementeringen att ske automatiskt och utan direkt behov av fortsatt styrning. För att skapa en varaktig förändring krävs med andra ord uthållighet i förändringsarbetet. En vanlig situation inom svensk socialtjänst är motsatsen, att nya program bara existerar för att sedan få en marginell betydelse. Exempel på det är familjerådslag och mellanvård136. Ett sätt att möta detta hot är genom regelbundna (t.ex. en gång ) uppföljningsmätningar av hur programmet används. För övrigt finns resultat som visar att när tjänstemän väl accepterat ett nytt program så är de mer öppna för ytterligare nya arbetssätt. 135Det behöver också göras men är inte den enskilda kommunens primära ansvar. 136Sundell & (1999); , (2000). Internationell forskning visar att vissa insatser är mer effektiva än andra när det gäller att förebygga att barn och unga utvecklar problembeteenden. För att denna kunskap ska kunna omsättas i praktisk vardaglig verksamhet i krävs tre saker: satsning på kontrollerad forskning för att identifiera vilka insatser som fungerar preventivt i , en organisation som utbildar preventionsarbetare i dessa evidensbaserade metoder, samt ett fort- löpande stöd till politiker, chefer och tjänstemän i förändrings- arbetet. Andalibi, L., Hagekull, B. & Bremberg, S. (2003). Delrapport från regeringsuppdraget Föräldrastöd (rapport nr 2003:08). , T., Mahoney, J. L., , P., , E. (1999). The co-occurrence of alcohol problems and criminality in the transition from adolescence to young adulthood: a prospective longitudinal study of young men. Studies on crime and crime prevention, 8, 169–188. , , , L. & , P. (1993). Predictors of alcoholism in young men. Am J Publ Health, 83, 845–50. (2003). Antisocialitet och ungdomsinstitutioner. Vad säger forskningen? : socialt arbete och . Aos, S., , R. , J., , M., & Pennucci, A. (2004). Benefits and costs of prevention and early intervention programs for youth. : state policy. http:// /rptfiles /04-07-3901.pdf Bardone, A. N., Moffitt, T. E., Caspi, A., , N. & , P. (1996). Adult mental health and social outcomes of adolescent girls with depression and conduct disorder. Development and psychopathology, 8, 811–829. (1997). Defiant children: a clinicians manual for assessment and parent training. (2003). Do you believe in magic? : What we can expect from early childhood intervention programs. Social policy report, 17, 1–14. (2000a). Vilka brott förutsäger en fortsatt brottskarriär? (2000:3). (2000b). Stöld, våld och droger bland pojkar och flickor i årskurs nio (2000:17). Stock- olm: . (2003). Stöld, våld och droger bland pojkar och flickor i årskurs nio. Resultat från fyra själveklarations- undersökningar (2003:5). : Brottsföre- byggande rådet. Brounstein, P. J., Zweig, J. & , S. (2001). Science based substance abuse prevention: a guide. http:// modelprograms.samhsa.gov/pdfs/pubs_Principles.pdf Canter, L. & Canter, M. (1991). Parents on Your : A Comprehensive Parent Involvement Program for Teachers. , CA: . (2000). What Works with Children and Adolescents? A critical review of psychological interventions with children, adolescents and their families. Catalano, R. F., , M. L., , J. M., Lonczak, H. S., & , J. (1999). Positive youth development in the . Research findings on evaluations of the Positive Youth Development Programs. Report to , Office of the Assistant for Planning and Evaluation and . Web-access: Positive Youth Dev99/index.htm Chaffin, M. & , B. (2004). treatments in child abuse and neglect. Children and youth services review, 26, 1097–1113. (1998). The monetary value of saving a high-risk youth. Journal of quantitative crimi-nology, 14, 5–33. Coley, R. L., , J. & , D. (2004). Out-of-school care and problem behavior trajectories among low-income adolescents: Individual, family, and neighborhood charac- teristics as added risks. Child development, 75, 948–965. (1999). Initial Impact of the Fast Track Preven-tion trial for Conduct Problems: II. Psychology, 67, 648–657. (2002). Evaluation of the first 3 years of the Fast Track prevention trial with children at high risk for adolescent conduct problems. , 30, 19–35. (2004). The Effects of the Fast Track Program on Serious Problem Outcomes. Psychology, 33, 650–660. , C., Bremner, R. and , M. (1995). Large group community-based parenting programs for families of preschoolers at risk for disruptive behavior disorders: Utilization, cost effectiveness, and outcome. , 36, 1141–60. M., , K. & Bordouin, C. (2004). Multisystemic treatment: a meta-analysis of outcome studies. , 18, 411–419. Dellgran, P. & , S. (1999). Kunskapandets villkor och gestalt. En studie av uppsatser i socionomutbildningen –97 (CUS- skrift 1999:1). , socialt arbete. Derzon, J. (2002). A synthesis of research of predictors of youth alcohol, tobacco and mari-juana use. Ingår i W. B. , S. M. . (Eds. ), Improving prevention effectiveness. A summary of research-based principles and practices for preventing drug use and delinquency during adolescence (105–114). Derzon, J. & , M. W. (2002). A meta-analysis of the effectiveness of mass-communication for changing substance- use knowledge, attitudes and behavior. Ingår i W. D. Crano & M. Burgoon (Eds.). and Drug Prevention: Classic and Contem-porary Theories and Research. Matwah, NJ: Publishers, 231–258. Derzon, J. & , M. W. (1999a). What good predictors of marijuana use are good for: A synthesis of research. , 20, 69–85. Derzon, J. & , M. W. (1999b). A synthesis of the relationship of marijuana use with delinquent and problem behaviors. , 20, 57–68. Dishion, T. J., McCord, J. & Poulin, F. (1999). When intervention harm. American Psycholo-gist, 54, 755–764. Dolan, L. J., Kellam, S. G., , C. H., & , L. (1993). The short-term impact of two classroom-based preventive interventions on aggressive and shy behaviors and poor achievement. , 14, 317–345. DuPaul, G. J., , R. A., Hook, C. & McGoey, K. (1998). tutoring for children with attention deficit hyperactivity disorder: Effects on classroom behavior and academic performance. , 31, 579–592. Dolmén, L. & , P. (1991). Skola, livsstil och brott (BRÅ- rapport 1991:3). (2000). Var är pedagogikforskningen på väg? Ämnesområden och forskningsmöns-er i svenska doktors- avhandlingar . Pedagogisk forskning i , 5, 131–150. El-Khouri, B. (2004). Förväntade och verkliga riskbeteenden bland stockholms-elever i årskurs nio (2004:3). & Mihalic, S. (2004). Issues in disseminating and replicating effective prevention programs. Preventions Science, 5, 47–54. Ferrer-Wreder, L., , H., Lorente, C. C., Rubman, J. & , L. (2003). Successful prevention and youth development programs. : Kluwer academic/Plenum pub-lishers. Forster, M. (2003). Prevention av missbruk och kriminalitet. Vad kan skolan göra? http:// /files/62100- 62199/file_62168.pdf Forster, M., , K, , L., , R. & , M. (2005). Utvärdering av två lärarprogram för barn med beteendeproblem (2005:1). (2001). Effective interventions for children and adolescents with conduct disorder. , 46, 26–37. P., & Glick, B. (1994). Aggression Replacement Training: Curriculum and Evaluation. Simulation & Gaming, 25, 9–26. Gorman, D. (2002). Overstating the Behavioral Effects of the . and Adolescent Medicine, 156, 1155–1156. Gottfredson, D. C., , D. B., & Skroban Najaka, S. (2002). Ingår i L. W. , D. P. , B. Welsh & D. L. (Eds. ), Evidence- based crime prevention (pp. 56–165). (2004). Current and future challenges in school- based prevention: the researcher perspective. Preventions Science, 5, 5–14. Greenwood, C. R., Carta, J. & , R. V. (1988). The use of peer tutoring strategies in class-room management and educational instruction. 17, 258–275. SOU 2005:25 Bilaga 8 Greenwood, C. R., Delquadri, J. C., & , R. V. (1989). Longitudinal effects of classwide peer tutoring. , 81, 371–383 Greenwood, C. R., Dinwiddie, G., Bailey, V., & Carta, J. (1987). Field replication of class-wide peer tutoring. , 20, 151–160. C., Neckerman, H. J., Koepsell, T. D., , P. Y., , K. N., , , , K., and Rivara, F. P. (1997). The Effectiveness of a violence prevention curriculum among children in elementary school. , 277, 1605–1611. , , , M. & , B. (2000). En behandlingsmetod vid ungdomskriminalitet. Socialvetenskaplig tidskrift, 3, 231–243. Harter, S. (1985). Manual for the Self-Perception Profile for Children. , CO: . & Havbring, L. (2003). Föräldracirklar – en metod för att utveckla sitt föräldraskap (2003:5). , M., , H. & Forster, M. (2005). Komet för föräldrar. En beteendebaserad metod för att hjälpa barn med trots- och uppförandeproblem. (1995). Controlling crime before it happens: Risk- focused prevention. of , 229, 10–18. D., Catalano, R. F. & , M. W. (2002). Promoting science-based prevention in communities. Addictive behaviors, 27, 951–976. , , , , , N., , P. & Stockwell, T. (2002). Prevention of psychoac-tive substances: a selective review of what works in the area of prevention. : World Health Organization.http://pdfs/who_review.pdf , H & , L. (1974). Elevsynpunkter på skolk och skolgång. , Skolpsykologiska sektionen. Herrenkohl, T. L., Maguin, E., , K. G., , J. D., , . D., & Catalano, R. F. (2000). Developmental risk factors for youth violence. , 26, 176–186. (2001). Åtgärder mot ungdomsbrottslighet. Ingår i F. Estrada & J. Flyghet (red.) 317–331).Lund: . , R., , T. & Lang, A. (in press). Utvärdering av behandlingen på tre behandlingshem. Howell, J. & , M. W. (2004). A practical approach to evaluating and improving juvenile programs. Juvenile and family court journal, 55, 35–48. Huizinga, D. & Jakob-Chien, C. (1998). The contemporaneous co- occurrence of serious and violent juvenile offending and other problem behaviors. Ingår i R. Loeber & D. P. (red. Serious & violent juvenile offenders. Risk factors and successful interventions. Hurry, J. & McGurk, H. (1997). An evaluation of a primary prevention programme for schools. , 5, 23–38. Hurry, J., , C., & McGurk, H. (2000). Long-term effects of drug education in primary school. , 8, 183–202. Hvitfeldt, T., , B. & , B. (2002). Skolelevers drogvanor 2001 (rapport 67). Ialongo, N. S., Werthamer, L., Kellam, S. G., , C., , S., & , Y. (1999). Proximal impact of two first-grade preventive interventions on the early risk behaviors for later substance abuse, depression, and antisocial behavior. , 27, 599–641. , J. O., , H. & Wichström, L. (2003). Youth research in –2001. An evaluation report. : för arbetsliv och socialvetenskap. (2003). Motivera störande barn. En utvärdering av två metoder för lärare att arbeta med störande barn i klassrummet. & , K. (2004). Skolk - sund protest eller (2004:1). socialtjänst- förvaltning: FoU-enheten. Kellam, S. G., , G. W., Ialongo, N., & , L. (1994). The course and malleability of aggressive behavior from early first grade into middle school: Results of a develop-mental epidemiology-based preventive trial. Journal of child psychology and psychiatry and allied disciplines, 35, 259–281. & , C. (2000). Risk och prognos i socialt arbete med barn. Forskningsmetoder och resultat. : /CUS. Leifman, H. (2002). Konsumtionsvanor och alkoholproblem. Ingår i S. (red.) (2002). Den svenska supen i det nya . Nya villkor för alkoholprevention. , , , S. & Doh, J. (2002). The failure of intensive casework services to reduce care placemants: An examination of Family preservation studies. Children and , 24, 743–775. & , R. (1998). Attitudes towards drugs among school youths. An evalua-tion of the Swedish programme. Nordic Stud. Alcohol Drugs [English Suppl], 15, 7–23. , M. W. (1992). The effect of treatment on juvenile delinquents: Results from meta-analysis. Ingår i F. Loesel, D. , & T. Bliesener (Eds.). Psychology and law: Inter- national perspectives (pp. 131–143). ; NY: . , M. W., , G. & Landenberger, N. (2001).