sou · GTB348 · 2006-01-01 00:00:00 — efter en nedgång år två (i jämförelse med utfallet år ett ) ökar utfallet år tre (i jämförelse med utfallet år två). Förslag till nytt resurstilldelningssystem värdesbestämningen ger då att tre är minst lika stort som medelvärdet de två första årens utfall (= 675 MKR) kan lärosätet avräkna resurser motsvarande utfallet år tre. Om exempelvis X= kan ett tänkt lärosäte avräkna , vilket är samma belopp som lärosätet kan avräkna enligt nuvarande bestämmelser. Om i stället X, som enligt förutsättningen ovan är större än , också är mindre än medelvärdet av de två första årens utfall (= ) får den föreslagna dämpningsregeln effekt. Antag, t.ex. att utfallet år tre är . I nuvarande system skulle ett tänkt lärosäte då få avräkna . Om den föreslagna dämp- ningsregeln tillämpas får lärosätet i stället avräkna ett belopp som är lika med medelvärdet av de tre årens utfall, dvs. , mer än i nuvarande system. Avräkning år 3-exempel 3 Avräkning=utfall år 3 om utfallet >= Avräkning=medelvärdet av utfallen år 1-3 om Vår föreslagna modell för avräkning kan sammanfattas i följande I schemat nedan är år 3 det aktuella året. SOU 2005:48 Förslag till nytt resurstilldelningssystem Modell för avräkning: Lärosätets takbelopp år 3 Utfall (exklusive ev. utnyttjande av överproduktion eller anslagssparande) Lärosätets utfall år 3 (= max takbeloppet år 3) Lärosätets utfall år 2 (= max takbeloppet år 2) Lärosätets utfall år 1 (= max takbeloppet år 1) Medelvärdet av utfallen år 1 3 (= max takbeloppet år 3) Lärosätets utfall år 3 (= max takbeloppet år 3) Medelvärdet av utfallen år 1 3 (= max takbeloppet år 3) lärosätets utfall år 3 och medelvärdet av utfallen år 1 3 11.12.4Avräkning i samband med utnyttjande av överproduktion eller anslagssparande I ovanstående beskrivning och exempel avseende den föreslagna dämpningsregeln vid avräkning av årets utfall har någon hänsyn inte tagits till om ett givet lärosäte utnyttjat värdet av den överproduktion (tidigare sparade helårsprestationer) eller värdet av det anslagssparande (outnyttjat takbelopp) som uppkommit under ett eller flera föregående år. Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja en uppkommen överproduktion bör följande gälla: Först bestäms hur stort belopp som ett givet lärosäte får avräkna enligt huvudregeln ovan. Det belopp som får avräknas enligt huvudregeln får högst uppgå till lärosätets takbelopp som Förslag till nytt resurstilldelningssystem Någon hänsyn tas i detta skede inte till ett eventuellt utnyttjande av en uppkommen överproduktion. Därefter konstateras om lärosätet har en uppkommen överproduktion. Om det belopp som lärosätet får avräkna enligt huvudregeln är lägre än lärosätets takbelopp får lärosätet utnyttja hela eller en del av den uppkomna överproduktionen så att som mest takbeloppet kan avräknas. Modellen innebär att även om ett uppkommen överproduktion utnyttjas ett visst år så utgör inte den utnyttjade delen av överproduktionen underlag för beräkning av vilket belopp som får avräknas kommande år enligt huvudregeln, dvs. över- produktionen ingår inte i medelvärdesberäkningen av de tre senaste årens utfall. Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja ett uppkommet anslagssparande bör följande gälla: Först bestäms hur stort belopp som ett givet lärosäte får avräkna enligt huvudregeln ovan. Om det belopp som enligt huvudregeln får avräknas är lika med lärosätets takbelopp kan ett uppkommet anslagssparande utnyttjas. Detta förutsätter att lärosätet det aktuella året har en utbildningsvolym som till sitt värde överstiger detta års takbelopp. Ett utnyttjande av ett anslagssparande ett visst år påverkar inte heller det belopp som får avräknas enligt huvud- regeln, dvs. ett utnyttjat anslagssparande ingår inte i medelvärdes- beräkningen av de tre senaste årens utfall. Grundutbildningsanslaget för alla lärosäten består av en del som direkt är student- och prestationsrelaterad och en del som utgör en grundersättning och som indirekt också är student- och prestationsrelaterad. Den del som är direkt student- och prestationsrelaterad begränsas uppåt av ett takbelopp som utgör av helheten, dvs. summan av takbeloppet och grundersättningen. Grundersättningen utgör av helheten. För vissa lärosäten tillkommer en specifik lärosätesresurs. Denna lärosätesresurs omfattar några få lärosäten och är Förslag till nytt resurstilldelningssystem knuten till konstnärliga utbildningsområden samt utbildnings- området Idrott. För några lärosäten ingår i grundutbildningsanslaget också ersättning för särskilda åtaganden av långsiktig karaktär. Sammanfattningsvis gäller för grundutbildningsanslaget till ett visst lärosäte att = grundersättning (för alla lärosäten) +student-/prestationsrelaterad ersättning (för alla lärosäten) +konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs (för vissa lärosäten) +ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden (för vissa läro- säten) När riksdag eller regering beslutar om ökningar eller minskningar i ett lärosätes utbildningsutbud ökas respektive minskas både takbelopp och grundersättning på ett sådant sätt att grundersättningen och den student- och prestations- relaterade ersättningen även fortsättningsvis utgör respektive av deras summa. Särskilda åtaganden av långsiktig karaktär anges även fortsättningsvis i respektive lärosätes utbildningsuppdrag. Antalet särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör begränsas. Vissa särskilda åtaganden bör även fortsättningsvis tilldelas särskilda resurser inom ramen för grundutbildningsanslaget. Andra särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör inte tilldelas särskilda resurser utan finansieras inom ramen för respektive lärosätes grundersättning och takbelopp. Huvud- regeln bör därvid vara att särskilda åtaganden som innebär att ett lärosäte skall bedriva utbildning av ett visst slag skall finansieras genom grundersättning och takbelopp, dvs. Det bör utredas vidare vilka småspråk som är av sådant nationellt intresse att de motiverar att ingå i ett långsiktigt särskilt åtagande. Motsvarande genomgång bör göras även inom andra områden, inte minst det naturvetenskapliga. Förslag till nytt resurstilldelningssystem En översyn bör ske även av de långsiktiga särskilda åtagandenas fördelning mellan lärosäten. Vid sidan av särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör särskilda åtaganden av tillfällig karaktär finnas. Vi anser att särskilda åtaganden av tillfällig karaktär men av nationellt intresse bör finansieras ur anslaget Särskilda utgifter för universitet och högskolor efter beslut av regeringen. För vissa lärosäten tillkommer en specifik lärosätesresurs. Denna lärosätesresurs omfattar några relativt få lärosäten och är knuten till de konstnärliga utbildningsområdena samt utbildningsområdet Idrott. För att få tillgång till den konstnärliga lärosätesresursen föreslår vi att nedanstående villkor skall vara nödvändiga men ej tillräckliga: För att få en lärosätesresurs skall dessutom berörda lärosäten (om de inte skulle erhålla en lärosätesresurs) förlora mer än i ersättning (för utbildningar som kategoriserats till de konstnärliga utbildnings- områden) i det nya resurstilldelningssystemet i förhållande till det nuvarande. För att få tillgång till den idrottsliga lärosätesresursen föreslår vi att nedanstående villkor skall vara nödvändiga men ej tillräckliga: För att få en lärosätesresurs skall dessutom berörda lärosäten (om de inte skulle erhålla en lärosätesresurs) förlora mer än i ersättning (för utbildningar som kategoriserats till utbildningsområdet Idrott) i det nya resurstilldelningssystemet i förhållande till det nuvarande. Vi föreslår att begreppet Utbildningsområde ersätts av begreppet Ersättningsområde. Förslag till nytt resurstilldelningssystem Vi föreslår vidare att dagens 20 utbildningsområden byts mot 6 ersättningsområden enligt nedanstående sammanställning: Teologiskt, Juridiskt, Undervisning, Övrigt, Design, Konst, Musik, Opera, , Media, Nödvändiga förutsättningar för ett konstnärligt ersättnings- område är införandet av en konstnärlig lärosätesresurs (för vissa lärosäten) och att den övre gräns som gäller antalet helårs- studenter inom konstnärliga utbildningsområden tas bort. Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde förutsätter för vissa lärosäten en idrottslig lärosätesresurs. Vi presenterar tre förslag som alla påverkar de framtida ersätt- ningsnivåerna för helårsstudenter och helårsprestationer: 1.Sex ersättningsområden ersätter 20 utbildningsområden 2.Den student- och prestationsrelaterade ersättningen utgör av summan grundersättning och student- och prestationsrelaterad ersättning 3.Ersättningsbeloppen för helårsstudenter respektive helårs- prestationer utgör båda av deras summa för alla ersättningsområden En beräkning av ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer för de nya ersättningsområdena görs utifrån Förslag till nytt resurstilldelningssystem de ersättningsbelopp som gällde 2005 för de olika utbildnings- områdena. Vår utgångspunkt är att en nationellt beslutad klassificering av ämnen eller utbildningsprogram skulle försvåra för lärosätena att profilera och utveckla sitt utbildningsutbud. Vi anser att ett fortsatt lokalt beslutsfattande om kurs- klassificering bäst gynnar grundutbildningens utveckling. Eftersom detta i princip förutsätter en klassificering baserad på ämnesinnehåll så föreslår vi att denna modell bibehålls. För att öka enhetligheten och därmed trovärdigheten föreslår vi att lärosätets beslut om kursklassificering fastställs av lärosätets rektor på förslag från t.ex. fakultetsnämnder (motsvarande) och/eller institutioner. Vi anser att begreppet Sparade helårsprestationer är missvisande då reserven i praktiken byggts upp utifrån såväl helårsstudenter som helårsprestationer. Vi föreslår därför att begreppet Sparade helårsprestationer ersätts av Över- produktion. Vi föreslår att i stället för att som begränsa överproduk- tionen till av föregående års takbelopp begräns- ningen i stället bör formuleras så att högst av innevarande års takbelopp får utnyttjas av den tidigare upp- byggda reserven (som således kan byggas upp obegränsat). Vi har bedömt att det inte är realistiskt med ett högre anslagssparande än (av föregående års takbelopp) eftersom anslagen till grundutbildning har en undan- tagsregel som möjliggör ett större anslagssparande än vad som är det normala för statliga anslag. Vi föreslår således att nuvarande regler bibehålls. Grundutbildningsanslaget föreslås precis som utbetalas i tolftedelar till respektive lärosätes räntekonto i Riksgälden. Den del av grundutbildningsanslaget som avser grundersättning och för vissa lärosäten även den konstnärliga/idrottsliga lärosätesresursen samt ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden behöver inte avräknas . Förslag till nytt resurstilldelningssystem Den del av grundutbildningsanslaget som motsvarar den student- och prestationsrelaterade ersättningen avräknas . Vi föreslår en dämpningsregel vid avräkning enligt följande: Om årets utfall är större än eller lika med medelvärdet av utfallet erhålles årets utfall vid avräkningen. Om årets utfall är mindre än medelvärdet av utfallen erhålles medelvärdet vid avräkningen. Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja en uppkommen överproduktion bestäms först hur stort belopp som lärosätet får avräkna enligt huvudregeln ovan. Om det belopp som lärosätet får avräkna enligt huvudregeln är lägre än lärosätets takbelopp för det aktuella året får lärosätet utnyttja hela eller en del av den uppkomna överproduktionen så att som mest takbeloppet kan avräknas. Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja en uppkommet anslagssparande bestäms först hur stort belopp som lärosätet får avräkna enligt huvudregeln ovan. Om det belopp som enligt huvudregeln får avräknas är lika med lärosätets takbelopp kan ett uppkommet anslagssparande utnyttjas. Detta förutsätter att lärosätet det aktuella året har en utbildningsvolym som till sitt värde överstiger detta års takbelopp. 12 Konsekvenser för lärosätena Utifrån de förslag till ett nytt resurstilldelningssystem som vi presenterar finns det ingen anledning att revidera storleken på de resurser som respektive lärosäte disponerar för att bedriva grundläggande högskoleutbildning. Storleken på respektive lärosätes grundutbildningsanslag bör således inte förändras i samband med övergången från det nuvarande till det föreslagna resurstilldelningssystemet. Däremot ändrar grundutbildningsanslaget karaktär och definie- ras enligt följande (kapitel 11): = grundersättning (för alla lärosäten) +student-/prestationsrelaterad ersättning (för alla lärosäten), +konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs (för vissa lärosäten), +ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden (för vissa lärosäten). Med utgångspunkt i respektive lärosätes takbelopp kan lärosätets grundersättning, student-/prestationsrelaterad ersättning och (för vissa) en konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs beräknas (tabell 12.1). Grundersättningen samt den student- och presta- tionsrelaterade ersättningen utgör respektive av deras summa. Den student- och prestationsrelaterade ersätt- ningen begränsas uppåt av ett takbelopp. Ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden anges utan explicita belopp och markeras enbart med x. Orsaken är att en genomgång bör göras dels över vilka av nuvarande särskilda åtaganden som är att betrakta som långsiktiga, dels vilka av dessa som bör tilldelas speciella resurser. Tabell 12.1 Nytt grundutbildningsanslag (kkr) för respektive lärosäte utifrån takbelopp (nytt takbelopp) 1.Beräkningarna grundas på respektive lärosätes takbelopp 2005. 2.För och högskolan i är i tabellen takbeloppet definierat som respektive grundutbildningsanslag. 3.Nytt grundutbildningsanslag=grundersättning+student- och prestationsrelaterad ersättning+idrottslig/konstnärlig lärosätesresurs+ ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden. 4.Några belopp för långsiktiga särskilda åtaganden anges inte utan de markeras enbart med "x". 5.Särskilda åtaganden av tillfällig karaktär finansieras ur anslaget "Särskilda utgifter för universitet och högskolor" och anges inte i denna sammanställning. I det följande jämförs lärosätenas ersättning i det föreslagna resurstilldelningssystemet med ersättningen i det nuvarande. Det bör uppmärksammas att ersättning inte är detsamma som anslag. Grundutbildningsanslaget anger de ekonomiska ramar som regering och riksdag ger respektive lärosäte för att bedriva grundläggande högskoleutbildning. Den faktiska ersättning som sedan respektive lärosäte erhåller beror bl.a. på sammansättningen av lärosätets utbildningsutbud och hur pass väl lärosätet uppfyller sitt utbildningsuppdrag. Ersättningen från det föreslagna resurstilldelningssystemet innefattar grundersättning, student- och prestationsrelaterad ersättning, konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs och eventuell ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden. Den student- och prestationsrelaterade ersättningen avräknas inom ramen för ett takbelopp. Grundersättning, konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs och ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden erhålles utan krav på avräkning. Vilka lärosäten som föreslås erhålla en konstnärlig/- idrottslig lärosätesresurs och storleken på denna framgår av kapitel 11 och följande avsnitt. Respektive lärosätes totala ersättningsbelopp under ett givet år fastställs i samband med den s k avräkningen . I nuvarande system avräknas nästan hela grundutbildningsanslaget inom ramen för respektive lärosätes takbelopp. I det föreslagna resurstilldelningssystemet utgör takbeloppet av summan av grundersättning och student- och prestationsrelaterad ersättning. Således avräknas en mindre del av grundutbildnings- anslaget i det föreslagna resurstilldelningssystemet än i det nuvarande. Jämförelsen utgår från de sex nya ersättningsområden som vi föreslår. Antalet helårsstudenter () och helårsprestationer (HPR) avser med ett undantag uppgifter rörande . Undantaget utgörs av de konstnärliga utbildningsområdena där det högsta antalet helårsstudenter och helårsprestationer, som enligt regleringsbrev avseende anslag för universitet och högskolor får avräknas 2005 till konstnärlig ersättningsnivå, utgör beräkningsgrund (gäller samtliga lärosäten med konstnärligt utbild- ningsområde exklusive de konstnärliga högskolorna i ). Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer för de sex nya ersättningsområdena framgår av kapitel 11 och bygger på ersättningsbeloppen 2005 till nuvarande utbildningsområden. 12.2.1Humanistiskt–Samhällsvetenskapligt ersättnings- område Skillnaden i ersättningsbelopp inom Humanistiskt- Samhällsveten- skapligt ersättningsområde (tidigare utbildningsområdena Huma- niora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi) mellan det före- slagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet är liten vilket framgår av tabellen nedan. Tabell 12.2 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdena Humaniora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi som föreslås utgöra det nya ersättningsområdet Humanistiskt–Samhälls- vetenskapligt 1.Antalet helårsstudenter () och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 2.Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 3.Ny ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad ersättning 4.Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR samt ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 5.Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor 12.2.2Naturvetenskapligt–Tekniskt ersättningsområde Den totala skillnaden i ersättningsbelopp inom Naturvetenskapligt- Tekniskt ersättningsområde område (tidigare utbildningsområdena farmaci, naturvetenskap och teknik) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet är liten och framgår av tabellen nedan. De lärosäten som har en något högre prestationskvot än genomsnittet får dock ett något högre ersättningsbelopp i det nya resurstilldelningssystemet. Tabell 12.3 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdena Naturvetenskap, Teknik och Farmaci som föreslås utgöra det nya ersättningsområdet Naturvetenskapligt–Tekniskt 1.Antalet helårsstudenter () och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 2.Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 3.Ny ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad ersättning 4.Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR samt ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 6.Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor. Skillnaden i ersättningsbelopp inom ersättningsområdet Vård (tidigare utbildningsområdet Vård) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet är liten vilket framgår av tabellen nedan. Tabell 12.4 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdet Vård som föreslås utgöra det nya ersättningsområdet Vård 1.Antalet helårsstudenter () och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 2.Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 3.Ny ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad ersättning 4.Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR samt ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 5.Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor Skillnaden i ersättningsbelopp inom ersättningsområdet Medicinskt (tidigare utbildningsområdena Medicin och Odon- tologi) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelnings- systemet är sammantaget liten vilket framgår av tabellen nedan. De lärosäten som i nuvarande resurstilldelningssystem enbart har utbildningsområdet Medicin förlorar dock något i ersättning till förmån för de lärosäten som har både Medicin och Odontologi som utbildningsområden. Tabell 12.5 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nu- varande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdena Medicin och Odontologi som föreslås utgöra det nya ersättnings- området Medicinskt Antalet helårsstudenter () och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 2.Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 3.Ny ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad ersättning Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR samt ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor. Skillnaden i ersättningsbelopp inom Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde (tidigare utbildningsområdena Undervisning, Övrigt och Idrott) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet är sammantaget liten vilket framgår av tabellen nedan. Några lärosäten med verksamhet inom utbildnings- området Idrott förlorar dock något i ersättning i jämförelse med det nuvarande resurstilldelningssystemet. I sammanhanget bör påpekas att estetiska kurser som i nuvarande resurstilldel- ningssystem klassificerats till utbildningsområdet Övrigt i det nya resurstilldelningssystemet föreslås kunna klassificeras till Konst- närligt ersättningsområde. och Idrottshög- skolan föreslås få en idrottslig lärosätesresurs. Tabell 12.6 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdena Undervisning, Övrigt och Idrott som föreslås utgöra det nya ersättningsområdet Utbildningsvetenskapligt Övrigt Övrigt Idrott Idrott ersättning ersättning Faktor ersättning Antalet helårsstudenter () och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 2.Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 3.Ny ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad ersättning+ (idrottslig) lärosätesresurs 4.Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR samt ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 5.Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor. Skillnaden i ersättningsbelopp inom Konstnärligt ersättnings- område (tidigare sju konstnärliga utbildningsområden) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet framgår av nedanstående tabeller. För de konstnärliga högskolorna i blir det ingen skillnad eftersom dessa högskolor föreslås erhålla en konstnärlig lärosätesresurs. Detta gäller också , , och som också föreslås få en konstnärlig lärosätesresurs. För övriga lärosäten minskar ersättningsbeloppen för de konstnärliga utbildningarna. Sammantaget uppgår reduceringen till ca . föreslår vi att den övre gränsen för antalet helårsstudenter för konstnärliga områden tas bort. Tillsammans med att estetiska kurser (t ex inom lärarutbildningen), som i nuvarande resurstilldelningssystem klassificerats till utbildnings- området Övrigt, i det nya resurstilldelningssystemet föreslås kunna klassificeras till Konstnärligt ersättningsområde bör dock detta innebära förbättrade avräkningsmöjligheter. uppgick utbildningsvolymen inom utbildningsområdet Övrigt till ca 6 100 helårsstudenter och ca 5 200 helårsprestationer. 12.2.6.1 Konstnärliga högskolor i . Tabell 12.7 beskriver skillnaden i ersättning mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet för de konstnärliga högskolorna i . Av tabellen framgår också respektive lärosätesresurs. Tabell 12.7 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet för de konstnärliga hög- skolorna i 1.Antalet helårsstudenter () och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 2.Ersättningsbeloppen förl HST och HPR avser 2005. 3.Ny ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad ersättning+ (konstnärlig) lärosätesresurs